# Euroopa Liidu C 328/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.328.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 328 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide12. november 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.328.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 328

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide12. november 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT
  Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee

  25. istungjärk toimus Brüsselis (Belgias) 17.–19. juunil 2013. |
| 2013/C 328/01 | Esmaspäeva, 17. juuni 2013. aasta istungi protokoll | 1 |
| 2013/C 328/02 | Teisipäeva, 18. juuni 2013. aasta istungi protokoll | 5 |
| 2013/C 328/03 | Kolmapäeva, 19. juuni 2013. aasta istungi protokoll | 8 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT
  Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee

  25. istungjärk toimus Brüsselis (Belgias) 17.–19. juunil 2013.

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee

25. istungjärk toimus Brüsselis (Belgias) 17.–19. juunil 2013.

2013/C 328/01

Esmaspäeva, 17. juuni 2013. aasta istungi protokoll

1

2013/C 328/02

Teisipäeva, 18. juuni 2013. aasta istungi protokoll

5

2013/C 328/03

Kolmapäeva, 19. juuni 2013. aasta istungi protokoll

8

| Kasutatud märkide selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Kasutatud märkide selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Parlamendi komisjonid

| AFET | Väliskomisjon |
| --- | --- |
| DEVE | Arengukomisjon |
| INTA | Rahvusvahelise kaubanduse komisjon |
| BUDG | Eelarvekomisjon |
| CONT | Eelarvekontrollikomisjon |
| ECON | Majandus- ja rahanduskomisjon |
| EMPL | Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon |
| ENVI | Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon |
| ITRE | Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon |
| IMCO | Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon |
| TRAN | Transpordi- ja turismikomisjon |
| REGI | Regionaalarengukomisjon |
| AGRI | Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon |
| PECH | Kalanduskomisjon |
| CULT | Kultuuri- ja hariduskomisjon |
| JURI | Õiguskomisjon |
| LIBE | Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon |
| AFCO | Põhiseaduskomisjon |
| FEMM | Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon |
| PETI | Petitsioonikomisjon |
| DROI | Inimõiguste allkomisjon |
| SEDE | Kaitse ja julgeoleku allkomisjon |

AFET

Väliskomisjon

DEVE

Arengukomisjon

INTA

Rahvusvahelise kaubanduse komisjon

BUDG

Eelarvekomisjon

CONT

Eelarvekontrollikomisjon

ECON

Majandus- ja rahanduskomisjon

EMPL

Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

ENVI

Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon

ITRE

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

IMCO

Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

TRAN

Transpordi- ja turismikomisjon

REGI

Regionaalarengukomisjon

AGRI

Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

PECH

Kalanduskomisjon

CULT

Kultuuri- ja hariduskomisjon

JURI

Õiguskomisjon

LIBE

Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon

AFCO

Põhiseaduskomisjon

FEMM

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon

PETI

Petitsioonikomisjon

DROI

Inimõiguste allkomisjon

SEDE

Kaitse ja julgeoleku allkomisjon

Fraktsioonid

| PPE | Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon |
| --- | --- |
| S&D | Euroopa Parlamendi Sotsialistide ja Demokraatide Progressiivse Liidu fraktsioon |
| ALDE | Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon |
| Verts/ALE | Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon |
| ECR | Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon |
| GUE/NGL | Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon |
| EFD | Vaba ja Demokraatliku Euroopa fraktsioon |
| NI | fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed |

PPE

Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon

S&D

Euroopa Parlamendi Sotsialistide ja Demokraatide Progressiivse Liidu fraktsioon

ALDE

Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon

Verts/ALE

Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon

ECR

Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon

GUE/NGL

Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon

EFD

Vaba ja Demokraatliku Euroopa fraktsioon

NI

fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee 25. istungjärk toimus Brüsselis (Belgias) 17.–19. juunil 2013.

| 12.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 328/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 328/1

---

ESMASPÄEVA, 17. JUUNI 2013. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

2013/C 328/01

Sisukord

Pidulik avaistung

AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee istung

AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

| 1. | Päevakorra kinnitamine (AP101.358) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Parlamentaarse ühisassamblee 24. istungjärgu kahe viimase istungi protokolli kinnitamine (ELT C 158, 4. juuni 2013) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kaaspresidentide teadaanded, sealhulgas juhatuse 16. juuni 2013. aasta koosolekul vastu võetud otsused |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi avaldus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Küsimused komisjonile |
| --- | --- |

5.

| 6. | Arutelu Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi osavõtul – eelneva registreerimiseta sõnavõtud |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euroopa Komisjoni võetud meetmed seoses AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 24. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega |
| --- | --- |

7.

| 8. | Majanduspartnerluslepinguid puudutavad järgmised sammud |
| --- | --- |

8.

ESMASPÄEVA, 17. JUUNI 2013. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 11.00)

Pidulik avaistung

Sõna võtsid:

Louis Michel, parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident, Joyce Laboso, parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident, Sean Barrett T. D. Dail Eireanni, ELi eesistujariigi Iirimaa parlamendi alamkoja spiiker.

(Istung katkestati kell 12.00 ja seda jätkati kell 15.00)

ISTUNGI JUHATAJA: Louis MICHEL

kaaspresident

AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee istung

Kaaspresident tervitas kõiki osalejaid.

AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Kaaspresident teatas, et parlamentaarse ühisassamblee liikmete nimekiri lisatakse protokollile sellisel kujul, nagu selle esitasid AKV riikide ametiasutused ja Euroopa Parlament.

Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

Kaaspresident teatas, et laekunud on kaks parlamendivälise esindaja akrediteerimise taotlust kooskõlas Cotonou lepingu artikli 17 lõikega 1 ja parlamentaarse ühisassamblee töökorra artikli 1 lõikega 2, mis tulenevad erakorralistest vääramatu jõu juhtumitest. Akrediteeriti nimetatud esindajad ning nende nimed kanti protokolli lisasse.

1.   Päevakorra kinnitamine

Päevakord kinnitati käesolevas protokollis esitatud kujul.

2.   Parlamentaarse ühisassamblee 24. istungjärgu kahe viimase istungi protokolli kinnitamine (ELT C 158, 4. juuni 2013)

Protokollid kinnitati.

3.   Kaaspresidentide teadaanded, sealhulgas juhatuse 16. juuni 2013. aasta koosolekul vastu võetud otsused

Kaaspresident kandis ette juhatuse 16. juuni 2013. aasta koosoleku tulemused.

Vastu võeti järgmised otsused:

| a) | Alalised komisjonid koostavad järgmised raportid: | Poliitikakomitee







  — | Terrorismi ülemaailmne levik: interneti ja sotsiaalmeedia roll |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Alalised komisjonid koostavad järgmised raportid:

Poliitikakomitee

—

Terrorismi ülemaailmne levik: interneti ja sotsiaalmeedia roll

| | Sotsiaal- ja keskkonnakomitee







  — | Nafta ja maavarade ammutamine merepõhjast säästva arengu kontekstis. Sel teemal palutakse arvamust avaldada majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomiteel. |
| --- | --- | --- |

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

—

Nafta ja maavarade ammutamine merepõhjast säästva arengu kontekstis. Sel teemal palutakse arvamust avaldada majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomiteel.

| b) | 2013. aasta septembris või oktoobris saadetakse üks teabekogumismissioon Haitile ja 2013. aasta novembris või detsembris saadetakse teine teabekogumismissioon Zimbabwesse. |
| --- | --- |

b)

2013. aasta septembris või oktoobris saadetakse üks teabekogumismissioon Haitile ja 2013. aasta novembris või detsembris saadetakse teine teabekogumismissioon Zimbabwesse.

| c) | Esitada assambleele vastuvõtmiseks töökorra muudatusettepanekud. |
| --- | --- |

c)

Esitada assambleele vastuvõtmiseks töökorra muudatusettepanekud.

| d) | Esitada assambleele vastuvõtmiseks valimisvaatlusmissioonidel osalevate AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee liikmete tegevusjuhendi projekt. |
| --- | --- |

d)

Esitada assambleele vastuvõtmiseks valimisvaatlusmissioonidel osalevate AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee liikmete tegevusjuhendi projekt.

| e) | 10. piirkondlik kohtumine toimub 17.–19. juulil 2013 Abujas (Nigeeria). |
| --- | --- |

e)

10. piirkondlik kohtumine toimub 17.–19. juulil 2013 Abujas (Nigeeria).

| f) | Malisse saadetakse valimisvaatlusmissioon vaatlema 28. juulil 2013 toimuvaid presidendivalimisi. |
| --- | --- |

f)

Malisse saadetakse valimisvaatlusmissioon vaatlema 28. juulil 2013 toimuvaid presidendivalimisi.

| g) | Assamblee osaleb Kigalis (Rwanda) 4.–6. septembril 2013 toimuval linnastumise teemalisel kolmepoolsel konverentsil, mille korraldavad ÜRO Elukeskkonnaprogramm, AKV sekretariaat ja Euroopa Komisjon. |
| --- | --- |

g)

Assamblee osaleb Kigalis (Rwanda) 4.–6. septembril 2013 toimuval linnastumise teemalisel kolmepoolsel konverentsil, mille korraldavad ÜRO Elukeskkonnaprogramm, AKV sekretariaat ja Euroopa Komisjon.

| h) | Parlamentaarse ühisassamblee 26. istungjärk toimub Addis Abebas (Etioopia) 25–27. novembril 2013. |
| --- | --- |

h)

Parlamentaarse ühisassamblee 26. istungjärk toimub Addis Abebas (Etioopia) 25–27. novembril 2013.

Kaaspresident teatas ühisassambleele, et 15. juunil 2013 tuli kokku naiste foorum.

Kaaspresident teatas ühisassambleele, et 16. juunil 2013 toimus seminar teemal „Investeerimiskliima parandamine arenguriikides: milline on parlamendiliikmete roll?”

Kaaspresident teatas järgmised tähtajad:

| — | muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide ja kahe kiireloomulisi küsimusi puudutava resolutsiooni ettepaneku kohta: teisipäev, 18. juuni 2013 keskpäeval. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide ja kahe kiireloomulisi küsimusi puudutava resolutsiooni ettepaneku kohta: teisipäev, 18. juuni 2013 keskpäeval.

| — | hääletusmeetoditega seotud taotluste esitamine: kolmapäev, 19. juuni 2013 kell 10.00, kirjalikult. |
| --- | --- |

—

hääletusmeetoditega seotud taotluste esitamine: kolmapäev, 19. juuni 2013 kell 10.00, kirjalikult.

4.   Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi avaldus

Andris Piebalgs, Euroopa Komisjoni arenguvolinik, esitas aastatuhande arengueesmärkide järgset tegevuskava käsitleva aruande peamised järeldused ja soovitused, mille oli vastu võtnud ÜRO peasekretäri määratud kõrgetasemeline ekspertide komisjon. Komisjoni panuseks sellesse protsessi oli komisjoni teatis „Inimväärne elu kõigile”.

5.   Küsimused Euroopa Komisjonile

Euroopa Komisjonile esitati kokku 24 küsimust.

Komisjon oli küsimustele vastanud varem kirjalikult. Volinik Piebalgs vastas suuliselt järgmiste isikute esitatud lisaküsimustele:

| | Küsimus nr 2, mille esitas Hussien Naïb (Eritrea) Eritrea riigi territooriumi okupeerimise kohta Etioopia poolt. |
| --- | --- |

Küsimus nr 2, mille esitas Hussien Naïb (Eritrea) Eritrea riigi territooriumi okupeerimise kohta Etioopia poolt.

| | Küsimus nr 4, mille esitas Joe Leinen konfliktijärgse olukorra kohta Malis. |
| --- | --- |

Küsimus nr 4, mille esitas Joe Leinen konfliktijärgse olukorra kohta Malis.

| | Küsimus nr 8, mille esitas Michael Cashman (keda asendas David Martin) mittediskrimineerimist käsitleva poliitilise dialoogi kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 8, mille esitas Michael Cashman (keda asendas David Martin) mittediskrimineerimist käsitleva poliitilise dialoogi kohta.

| | Küsimus nr 11, mille esitas Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso) parlamentide ja parlamendiliikmete osalemise kohta 2015. aasta järgsete arengueesmärkide koostamisel. |
| --- | --- |

Küsimus nr 11, mille esitas Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso) parlamentide ja parlamendiliikmete osalemise kohta 2015. aasta järgsete arengueesmärkide koostamisel.

| | Küsimus nr 12, mille esitas Mariya Gabriel aastatuhande arengueesmärkide kohta ELi arenguabi poliitika kontekstis. |
| --- | --- |

Küsimus nr 12, mille esitas Mariya Gabriel aastatuhande arengueesmärkide kohta ELi arenguabi poliitika kontekstis.

| | Küsimus nr 3, mille esitas Olle Schmidt inimkaubanduse kohta Siinais. |
| --- | --- |

Küsimus nr 3, mille esitas Olle Schmidt inimkaubanduse kohta Siinais.

| | Küsimus nr 14, mille esitas Gay Mitchell kanalisatsiooni ja hügieeni kohta arenguriikides. |
| --- | --- |

Küsimus nr 14, mille esitas Gay Mitchell kanalisatsiooni ja hügieeni kohta arenguriikides.

| | Küsimus nr 15, mille esitas Zita Gurmai seksuaal- ja reproduktiivtervise alaste õiguste kohta 11. EAFis. |
| --- | --- |

Küsimus nr 15, mille esitas Zita Gurmai seksuaal- ja reproduktiivtervise alaste õiguste kohta 11. EAFis.

| | Küsimus nr 16, mille esitas Catherine Bearder ELi toetuse kohta väikesemahulistele energeetikaprojektidele AKV riikides. |
| --- | --- |

Küsimus nr 16, mille esitas Catherine Bearder ELi toetuse kohta väikesemahulistele energeetikaprojektidele AKV riikides.

| | Küsimus nr 17, mille esitas Fiona Hall (keda asendas Catherine Bearder) energia kättesaadavuse kohta AKV riikides. |
| --- | --- |

Küsimus nr 17, mille esitas Fiona Hall (keda asendas Catherine Bearder) energia kättesaadavuse kohta AKV riikides.

| | Küsimus nr 18, mille esitas Marielle de Sarnez AKV riikides tooraine säästva kasutamise saavutamiseks tehtava koostöö kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 18, mille esitas Marielle de Sarnez AKV riikides tooraine säästva kasutamise saavutamiseks tehtava koostöö kohta.

| | Küsimus nr 19, mille esitas David Martin majanduspartnerluslepingutega edasimineku kohta turulepääsu määruse tühistamise kontekstis. |
| --- | --- |

Küsimus nr 19, mille esitas David Martin majanduspartnerluslepingutega edasimineku kohta turulepääsu määruse tühistamise kontekstis.

| | Küsimus nr 20, mille esitas Norbert Neuser Kiribati kalandusalase partnerluslepingu kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 20, mille esitas Norbert Neuser Kiribati kalandusalase partnerluslepingu kohta.

| | Küsimus nr 22, mille esitas Lautafi Purcell (Samoa) Samoa väljumise kohta vähim arenenud riikide kategooriast 2014. aasta jaanuaris ja diferentseerimise kohta ELi muutuste kavas. |
| --- | --- |

Küsimus nr 22, mille esitas Lautafi Purcell (Samoa) Samoa väljumise kohta vähim arenenud riikide kategooriast 2014. aasta jaanuaris ja diferentseerimise kohta ELi muutuste kavas.

Küsimuste nr 1, 7, 10, 13 ja 24 esitajatel ei olnud lisaküsimusi.

Küsimuste nr 5, 6, 9, 21 ja 23 esitajad ei viibinud kohal.

6.   Arutelu Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi osavõtul – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Arvamuste vahetus keskendus paljudele teemadele, sh sugu, tervis ja reproduktiivtervisega seonduvad õigused, taastuvenergia, veega varustatus, eelarvetoetus, Mali, Eritrea ja julgeolekuolukord Saheli piirkonnas. Liikmed olid arvamusel, et aastatuhande arengueesmärkide järgsed eesmärgid peaksid olema kohaldatavad mitte ainult arenguriikides, vaid kõigis maailma riikides.

Sõnavõtjad: Miguel Angel Martinez Martinez, Ana Rita Sithole (Mosambiik), Christa Klass, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Michele Rivasi, Piet van der Waal (Namiibia), Hans-Peter Mayer, Netty Baldeh (Gambia), Jacob Oulanyah (Uganda), Olle Schmidt, Abdourahamane Chegou (Niger), Edwin Banda (Malawi), Musa Hussein Naib (Eritrea), Percy Taione (Tonga), Assarid Ag Imbarcaouane (Mali), Hassab El Rasoul Amir (Sudaan), Alem Deng (Lõuna-Sudaan).

Volinik Piebalgs vastas küsimustele, mille liikmed esitasid eelneva registreerimiseta sõnavõttude käigus.

7.   Euroopa Komisjoni võetud meetmed seoses AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 24. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega

Volinik Piebalgs viitas dokumendile, mis käsitleb komisjoni järelmeetmeid parlamentaarsel ühisassambleel Paramaribos (Suriname) vastu võetud resolutsioonide suhtes.

8.   Majanduspartnerluslepinguid puudutavad järgmised sammud

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Kaasraportöörid: Edwin Banda (Malawi) ja Patrice Tirolien

Patrice Tirolien ja Edwin Banda (Malawi) tutvustasid aruannet.

Sõnavõtjad: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Frank Engel, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), David Martin, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeeria), Niccolò Rinaldi, Nasraddin Mohammed Omer (Sudaan), Jean-Jacob Bicep, Patrick Gamedze (Svaasimaa), Charles W. Kakoma (Sambia), Christophe Lutundula Apala (Kongo Demokraatlik Vabariik), Peter Štastný, Peter Thompson (Euroopa Komisjon).

Mõned AKV ja Euroopa Parlamendi liikmed väljendasid erinevaid seisukohti selle kohta, kas majanduspartnerluslepingud on kasulikud nii arengu kui ka piirkondliku integratsiooni perspektiivist. Mõned Euroopa Parlamendi liikmed rõhutasid, et kõikehõlmavate piirkondlike majanduspartnerluslepingute eesmärk on parandada AKV riikide majanduse olukorda, ja väljendasid muret selle pärast, et majanduspartnerluslepingute kasulikkust ei mõisteta. Mõned ELi ja AKV riikide parlamendiliikmed olid seisukohal, et keskenduda tuleks majanduspartnerluslepingute algsetele eesmärkidele, mis on sätestatud Cotonou lepingus, ja seada eesmärgiks selliste vastastikku kasulike piirkondlike majanduspartnerluslepingute sõlmimine, mis vastavad WTO reeglitele.

(Istung lõppes kell 18.20)

Joyce LABOSO

Louis MICHEL

kaaspresidendid

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

kaaspeasekretärid

---

| 12.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 328/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 328/5

---

TEISIPÄEVA, 18. JUUNI 2013. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

2013/C 328/02

Sisukord

| 1. | Mali – Põhiarutelu Mali välisministri Tieman Hubert Coulibalyga |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiireloomuline küsimus nr 1: olukord Kesk-Aafrika Vabariigis |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sõjaväelistest riigipööretest taas tulenev oht demokraatiale ja poliitilisele stabiilsusele AKV riikides ning rahvusvahelise üldsuse roll |
| --- | --- |

3.

| 4. | Naiste, laste ja muude haavatavate elanikerühmade vastu suunatud vägivald |
| --- | --- |

4.

| 5. | Toiduga kindlustatus ja toitumisalane kindlustatus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Inimressursid AKV riikide tervishoius |
| --- | --- |

6.

| 7. | Põllumajanduspoliitika ülesanded toiduga kindlustatust ja kliimamuutusi arvestades |
| --- | --- |

7.

| 8. | Noored uue AKV arengupoliitika keskmes: uute tehnoloogiate, hariduse ja ettevõtluse tähtsus |
| --- | --- |

8.

TEISIPÄEVA, 18. JUUNI 2013. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.15)

ISTUNGI JUHATAJA: Joyce LABOSO

kaaspresident

1.   Mali

Põhiarutelu Mali välisministri Tieman Hubert Coulibalyga.

Mali välisminister Tieman Hubert Coulibaly tegi lühikokkuvõtte sündmustest pärast 2012. aasta märtsis toimunud riigipööret ja andis ülevaate praegusest olukorrast.

Sõnavõtjad: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Michèle Striffler, Laurent Ngon-Baba (Kesk-Aafrika Vabariik), Patrice Tirolien, Edwin Banda (Malawi), Marielle de Sarnez, Abdourahamane Chegou (Niger), Michèle Rivasi, Christophe Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Adjedoue Weidou (Tšaad), Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Philippe Boulland, Zita Gurmai, Maria Da Graça Carvalho, Jo Leinen, Michael Gahler, Hans-Peter Mayer, Agustín Díaz De Mera García Consuegra, Peteris Ustubs (Euroopa välisteenistus).

Tieman Hubert Coulibaly oli kindel, et 28. juuliks 2013 välja kuulutatud presidendivalimiste toimumise tingimused täidetakse piisavalt, eriti need, mis on sätestatud ÜRO Julgeolekunõukogu ja Euroopa Parlamendi resolutsioonides, võttes arvesse olulisi ülesanded (mässuliste desarmeerimine, kogu territooriumi tagastamine ja selle kontrollimine valitsuse poolt, sh riigi relvajõudude poolt, ja valimiste korraldamine kogu maal, samuti põgenikelaagrites). Ta oli kindel, et varsti saavutatakse ülejäänud Kidalis asuvate mässulistega üksikasjalik kokkulepe.

2.   Kiireloomuline küsimus nr 1: olukord Kesk-Aafrika Vabariigis

Peteris Ustubs (Euroopa välisteenistus) andis ülevaate olukorrast Kesk-Aafrika Vabariigis.

Sõnavõtjad: Mariya Gabriel, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Norbert Neuser, Edwin Banda (Malawi), Louis Michel, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Jean-Jacop Bicep, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeeria), Christophe Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Laurent Ngon-Baba (Kesk-Aafrika Vabariik), Peter Šťastný.

Sõnavõtjad rõhutasid vajadust stabiliseerida Kesk-Aafrika Vabariigi poliitiline, majanduslik ja sotsiaalne olukord ja taastada pärast 25. aprillil 2013 toimunud riigipööret avalik ja põhiseaduslik kord. Liikmed väljendasid oma toetust peaminister Nicolas Tiangayele tema raskes töös riigi uuesti ülesehitamisel, mis hõlmab ebaseaduslike relvastatud üksuste desarmeerimist ja demobiliseerimist, konfliktis kannatada saanud inimeste aitamist ja kuritegudes süüdi mõistetud isikute seaduslikku karistamist. Liikmed osutasid samuti vajadusele austada 11. jaanuaril 2013 sõlmitud Libreville’i lepingut ja ECCASi Kesk-Aafrika Vabariigi teemalistel tippkohtumistel vastu võetud kokkuleppeid.

3.   Sõjaväelistest riigipööretest taas tulenev oht demokraatiale ja poliitilisele stabiilsusele AKV riikides ning rahvusvahelise üldsuse roll

Poliitikakomitee

Kaasraportöörid: Mariya Gabriel ja Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik)

Mariya Gabriel ja Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik) tutvustasid aruannet.

Sõnavõtjad: Boniface Yehouetome (Benin), Michael Gahler, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Olle Schmidt, Isabelle Durant, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Abdourahamane Chegou (Niger), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeeria), Christophe Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Filip Kaczmarek, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Piet Van der Walt (Namiibia), José Costa Pereira (Euroopa välisteenistus).

Mariya Gabriel ja Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik) lõpetasid arutelu.

Liikmed rõhutasid vajadust võtta kasutusele kõik võimalikud mehhanismid sõjaliste riigipöörete ärahoidmiseks, selle asemel et olla sunnitud nende tagajärgedega tegelema. Sellele võib kaasa aidata naaberriikide aktiivne solidaarsus, kuid väga tähtsad on ka piirkondlikud ja allpiirkondlikud varajase hoiatamise süsteemid ja integreeritud julgeolekustrateegia. Mõned liikmed kutsusid üles ettevaatlikkusele seoses endiste mässuliste võtmisega relvajõududesse. Samuti tuletasid liikmed meelde, et läbipaistvad ja õiglased valimised on hea alus seaduslikule valitsusele, kui on rakendatud hea valitsemistava kõik aspektid.

4.   Naiste, laste ja muude haavatavate elanikerühmade vastu suunatud vägivald

Arutelu ilma resolutsioonita Lakshmi Puri, ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuuri tegevjuhi osavõtul

ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuuri tegevjuht Lakshmi Puri esitas avalduse naiste, laste ja muude haavatavate elanikerühmade vastase vägivalla teemal.

Sõnavõtjad: Boniface Yehouetome (Benin), Edit Bauer, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Michael Cashman, Musa Hussein Naib (Eritrea), Catherine Bearder, Isabelle Durant, Sithembile Mlotshwa (Zimbabwe), Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Abdourahamane Chegou (Niger), Attiat Mustafa Abdel Halim (Sudaan), Patrick Gamedze (Svaasimaa), Mariya Gabriel, Christophe Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Zita Gurmai, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Michèle Striffler, Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik), Anna Zaborska, Nela Khan (Trinidad ja Tobago), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Piet Van der Walt (Namiibia).

Lakshmi Puri tutvustas ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuuri tööd ja rõhutas kõikehõlmavate ühiste jõupingutuste tähtsust naistevastase vägivalla lõpetamisel, kutsudes parlamendiliikmeid üles nende jõupingutustega ühinema.

Vastates liikmete küsimustele, tõstis Lakshmi Puri esile, kui tähtis on vältida naistevastast vägivalda teadlikkuse parandamise, majanduslike õiguste suurendamise, iseseisvuse ja poliitilise osalemise kaudu. Ta rõhutas tööd, mida tehakse meeste ja poiste mõtteviisi muutmiseks. Ta nõudis karistamatuse lõpetamist, võttes vastutusele need, kes kõnealuste inimõiguste rikkumiste eest vastutavad. Lõpuks nõudis ta lisavahendite eraldamist, mida on vaja ohvrite kaitse ja põhiteenuste tagamiseks.

(Istung katkestati kell 13.00 ja seda jätkati kell 15.05)

ISTUNGI JUHATAJA: Louis MICHEL

kaaspresident

5.   Toiduga kindlustatus ja toitumisalane kindlustatus

Arvamuste vahetus Iirimaa kaubandus- ja arenguministri Joe Costello T.D.-ga (ELi eesistujariigi Iirimaa esindaja)

Joe Costello juhatas arvamuste vahetuse sisse, rääkides toiduga kindlustatuse ja toitumisalase kindlustatuse tähtsusest aastatuhande arengueesmärgi 1 saavutamise vahendina.

Sõnavõtjad: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Gay Mitchell, Jo Leinen, Edwin Banda (Malawi), Charles Goerens, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), François Alfonsi, Abdourahamane Chegou (Niger), Attiat Mustafa Abdel Halim (Sudaan), Gabriele Zimmer, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Horst Schnellhardt, Michèle Striffler, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Bernard Rey (Euroopa Komisjon).

Sõnavõtjad tunnistasid, et selles osas on edasi liigutud, kuid ka edaspidi on vaja arengu- ja arenenud riikide kooskõlastatud tegevust. Mõnede peamiste raskuste hulgas toiduga kindlustatuse ja toitumisalase kindlustatuse tagamisel tõstsid liikmed esile maailma elanikkonna kasvu, põllumajandustoodanguga spekuleerimist, biokütuste tootmist, maapoliitikat (sh mis puudutab maareformi, maa omandiõigusi ja maa hõivamist) ja kliimamuutusi.

6.   Inimressursid AKV riikide tervishoius

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Kaasraportöörid: Charles W. Kakoma (Sambia) ja Edit Bauer

Edit Bauer ja Charles W. Kakoma (Sambia) tutvustasid aruannet.

Sõnavõtjad: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Horst Schnellhardt, Jutta Haug, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Catherine Bearder, Abdourahamane Chegou (Niger), Michèle Rivasi, Attiat Mustafa Abdel Halim (Sudaan), Michael Peyrefitte (Belize), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Anna Záborská, Philippe Boulland, Christopher Knauth (Euroopa Komisjon)

Liikmed arutasid inimressursside puuduse tagajärgi AKV riikide tervishoiusektoris ja tunnistasid kodanikuühiskonna, kohalike asutuste, tervishoiusektori mittetulundusühenduste ja vabatahtlike organisatsioonide tähtsat osa riiklike tervishoiusüsteemide täiendamisel. Liikmed kutsusid komisjoni ja ELi liikmesriike üles jätkama AKV riikide toetamist nii rahaliselt kui ka tehniliselt, selleks et arendada riiklikke tervishoiukavasid ja vältida ajude äravoolu. ELi liikmesriigid peaksid tagama, et nende rändepoliitika ei kahjusta tervishoiutöötajate kättesaadavust kolmandates riikides.

Kaasraportöörid Edit Bauer ja Charles W. Kakoma (Sambia) lõpetasid arutelu.

7.   Põllumajanduspoliitika ülesanded toiduga kindlustatust ja kliimamuutusi arvestades

Arvamuste vahetus Euroopa Komisjoni liikme Dacian Cioloșiga, kes vastutab põllumajanduse ja maaelu arengu eest

Volinik Dacian Cioloș rõhutas säästva põllumajanduse ja maaelu arendamise tähtsust arengu ja toiduga kindlustatuse elementidena, mida ELi ühine põllumajanduspoliitika ülemaailmselt toetab.

Sõnavõtjad: Boniface Yehouetome (Benin), Hans-Peter Mayer, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Zita Gurmai, Catherine Bearder, Edwin Banda (Malawi), François Alfonsi, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Janusz Wojciechowski, Gabriele Zimmer, Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik), Christa Klass, Edit Bauer, Horst Schnellhardt, Michèle Striffler, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius).

Liikmed rõhutasid, et väga tähtis on kohalik põllumajandustootmine ning naiste ja väiketalunike mõjuvõimu suurendamine, mis toob kaasa tooraine väärtustamise selle päritoluriigis. Volinik Cioloș teatas liikmetele, et ELi suhkrukvootide järkjärguline kaotamine ei kahjusta AKV riikidele majanduspartnerluslepingutega pakutavaid turulepääsu tingimusi ja et eksporditoetusi kasutatakse vähesel määral ja ainult erakordse kriisi olukorras.

Dacian Cioloș lõpetas arutelu.

8.   Noored uue AKV arengupoliitika keskmes: uute tehnoloogiate, hariduse ja ettevõtluse tähtsus

Arvamuste vahetus Togo postiteenuste ja telekommunikatsiooniministri Cina Lawsoniga

Cina Lawson rõhutas, et ettevõtluse, hariduse ja kutseõppe ning noore poolt uute tehnoloogiate kasutamise edendamine Aafrikas võiks olla Aafrika tööhõive suurendamise ja majanduskasvu edendamise tulemuslik vahend.

Sõnavõtjad: Mariya Gabriel, Zita Gurmai, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Fiona Hall, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Michèle Rivasi, Boniface Yehouetome (Benin), Edit Bauer, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Norbert Neuser, Patrick Gamedze (Svaasimaa), Filip Kaczmarek.

Liikmed rõhutasid, et hariduse ja kutseõppe parandamine Erasmus Munduse programmi ja Aafrika-sisese üliõpilaste liikuvuse kava kaudu on keskne poliitikasuund, mida tuleks toetada. Liikmed tervitasid soojalt ettepanekut käivitada AKV/ELi ettevõtluslabor, selleks et soodustada mõlemad piirkonna üliõpilaste liikuvust.

Cina Lawson lõpetas arutelu.

(Istung lõppes kell 18.40)

Joyce LABOSO ja

Louis MICHEL

kaaspresidendid

Alhaji Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

kaaspeasekretärid

---

| 12.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 328/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 328/8

---

KOLMAPÄEVA, 19. JUUNI 2013. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

2013/C 328/03

Sisukord Lehekülg

| 1. | AKV nõukogu eesistuja, Botswana elamumajanduse ja maade abiministri Olebile Gaborone avaldus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Iirimaa kaubandus- ja arenguministri, ELi Nõukogu eesistuja Joe Costello T.D avaldus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Küsimused nõukogule |
| --- | --- |

3.

| 4. | Arutelu nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud |
| --- | --- |

4.

| 5. | Loodusvarad arengu edendajana |
| --- | --- |

5.

| 6. | Esmaspäeva, 17. juuni 2013. aasta ja teisipäeva, 18. juuni 2013. aasta hommikul toimunud istungite protokollide kinnitamine |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kiireloomuline küsimus nr 2: olukord Guinea Vabariigis |
| --- | --- |

7.

| 8. | Aruanne 14.–16. veebruaril 2013. aastal Dominikaani Vabariigis Santo Domingos toimunud üheksanda piirkondliku kohtumise (Kariibi mere piirkond) kohta – kaaspresidentide aruanne |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seminari koondaruanne |
| --- | --- |

9.

| 10. | Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kolme alalise komisjoni esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine |
| --- | --- |

12.

| 13. | AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töökorra muudatusettepanekute üle hääletamine |
| --- | --- |

13.

| 14. | Hääletus valimisvaatlusdelegatsioonis osalevate AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee liikmete tegevusjuhendi projekti üle |
| --- | --- |

14.

| 15. | Muud küsimused |
| --- | --- |

15.

| 16. | Euroopa Parlamendi presidendi Martin Schulzi avaldus |
| --- | --- |

16.

| 17. | Teisipäeva, 18. juuni 2013. aasta pärastlõunal toimunud istungi protokolli kinnitamine |
| --- | --- |

17.

| 18. | AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 26. istungjärgu toimumise aeg ja koht |
| --- | --- |

18.

| I lisa | Parlamentaarse ühisassamblee liikmete tähestikuline nimekiri |
| --- | --- |

I lisa

| II lisa | 17.–19. juunil Brüsselis (Belgia) toimunud istungjärgul osalejate protokoll |
| --- | --- |

II lisa

| III lisa | Parlamendiväliste delegaatide akrediteerimine |
| --- | --- |

III lisa

| IV lisa | Vastuvõetud tekstid |
| --- | --- |

IV lisa

| — | Resolutsioon sõjaväelistest riigipööretest taas tuleneva ohu kohta demokraatiale ja poliitilisele stabiilsusele AKV riikides ning rahvusvahelise üldsuse rolli kohta (AKV–EL/101.355/fin) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon majanduspartnerluslepinguid puudutavate järgmiste sammude kohta (AKV–EL/101.293/fin) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon inimressursside kohta AKV riikide tervishoius (AKV–EL/101.294/fin) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (AKV–EL/101.376/fin) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon olukorra kohta Guinea Vabariigis (AKV–EL/101.377/fin) |
| --- | --- |

—

| — | Parlamentaarse ühisassamblee töökorra muudatusettepanekud (AP101.347) |
| --- | --- |

—

| — | Valimisvaatlusdelegatsioonis osalevate AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee liikmete tegevusjuhend (DV/1003463) |
| --- | --- |

—

KOLMAPÄEVA, 19. JUUNI 2013. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.03)

ISTUNGI JUHATAJA: Joyce LABOSO

kaaspresident

1.   AKV nõukogu eesistuja, Botswana elamumajanduse ja maade abiministri Olebile Gaborone avaldus

Olebile Gaborone tutvustas õppetunde, mis on saadud aastatuhande arengueesmärkide rakendamisel pärast 2000. aastat. Ta kinnitas, et 2015. aasta järgne raamistik peaks keskenduma olulistele küsimustele ja sisaldama piiratud ja mõõdetavaid eesmärke, mida kohaldatakse kõigi riikide suhtes, võttes samas arvesse riikide eripära ja tulles vastu vähemuste ja haavatavate elanikerühmade vajadustele. Lisaks tutvustas ta mõnda aluspõhimõtet, millele peaksid tuginema 2015. aasta järgsed aastatuhande arengueesmärgid.

2.   Iirimaa kaubandus- ja arenguministri, ELi Nõukogu eesistuja Joe Costello T.D avaldus

Joe Costello andis ülevaate 24. istungjärgul vastu võetud resolutsioonides sisalduvate ELi Nõukogu üleskutsete rakendamise kohta. Ta andis ülevaate olukorra paranemisest Malis, Somaalias ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Ta tutvustas 2013. aasta septembris New Yorgis toimuva 2015. aasta järgsete aastatuhande arengueesmärkide teemalise ÜRO konverentsi ettevalmistusi ja järeldusi toiduga kindlustatuse ja toitumisalase kindlustatuse kohta, mille nõukogu võttis vastu 2013. aasta mais. Samuti osutas ta 11. EAFi hiljutisele vastuvõtmisele nõukogus.

3.   Küsimused nõukogule

Olebile Gaborone (Botswana) vastas AKV nõukogu nimel järgmistele küsimustele ja lisaküsimustele:

| | Küsimus nr 1, mille esitas Horst Schnellhardt rahvusvahelise relvakaubanduslepingu kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 1, mille esitas Horst Schnellhardt rahvusvahelise relvakaubanduslepingu kohta.

| | Küsimus nr 3, mille esitas Mussa Hussien Naib (Eritrea) kolme kogukonnakeskuse süütamise kohta Rootsis. |
| --- | --- |

Küsimus nr 3, mille esitas Mussa Hussien Naib (Eritrea) kolme kogukonnakeskuse süütamise kohta Rootsis.

| | Küsimus nr 5, mille esitas Olle Schmidt poliitvangide töörühma kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 5, mille esitas Olle Schmidt poliitvangide töörühma kohta.

| | Küsimus nr 6, mille esitas Michael Cashman 2015. aasta järgse arenguraamistiku kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 6, mille esitas Michael Cashman 2015. aasta järgse arenguraamistiku kohta.

| | Küsimus nr 7, mille esitas Gay Mitchell Nigeeria kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 7, mille esitas Gay Mitchell Nigeeria kohta.

| | Küsimus nr 9, mille esitas Fiona Hall loomade karjatamise kohta AKV riikides. |
| --- | --- |

Küsimus nr 9, mille esitas Fiona Hall loomade karjatamise kohta AKV riikides.

| | Küsimus nr 10, mille esitas David Martin parlamentide osalemise kohta majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel. |
| --- | --- |

Küsimus nr 10, mille esitas David Martin parlamentide osalemise kohta majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel.

| | Joe Costello T. D. vastas ELi Nõukogu nimel järgmistele küsimustele ja lisaküsimustele: |
| --- | --- |

Joe Costello T. D. vastas ELi Nõukogu nimel järgmistele küsimustele ja lisaküsimustele:

| | Küsimus nr 14, mille esitas Mussa Hussien Naib (Eritrea) kolme kogukonnakeskuse süütamise kohta Rootsis. |
| --- | --- |

Küsimus nr 14, mille esitas Mussa Hussien Naib (Eritrea) kolme kogukonnakeskuse süütamise kohta Rootsis.

| | Küsimus nr 15, mille esitas Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso) parlamentide ja parlamendiliikmete osalemise kohta 2015. aasta järgsete arengueesmärkide koostamisel. |
| --- | --- |

Küsimus nr 15, mille esitas Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso) parlamentide ja parlamendiliikmete osalemise kohta 2015. aasta järgsete arengueesmärkide koostamisel.

| | Küsimus nr 18, mille esitas Horst Schnellhardt rahvusvahelise relvakaubanduslepingu kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 18, mille esitas Horst Schnellhardt rahvusvahelise relvakaubanduslepingu kohta.

| | Küsimus nr 20, mille esitas Catherine Bearder selle kohta, miks ei jõustata CITESi konventsiooni sätteid püütud metsloomade ja loomadega seotud projektide kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 20, mille esitas Catherine Bearder selle kohta, miks ei jõustata CITESi konventsiooni sätteid püütud metsloomade ja loomadega seotud projektide kohta.

| | Küsimus nr 21, mille esitas Patrice Tirolien ELi riikide ühinemise kohta HIVi/AIDSi, tuberkuloosi ja malaariaga võitlemise ülemaailmse fondiga. |
| --- | --- |

Küsimus nr 21, mille esitas Patrice Tirolien ELi riikide ühinemise kohta HIVi/AIDSi, tuberkuloosi ja malaariaga võitlemise ülemaailmse fondiga.

| | Küsimus nr 23, mille esitas Françoise Castex demograafilise dividendi ja kaasava majanduskasvu kohta AKV riikides. |
| --- | --- |

Küsimus nr 23, mille esitas Françoise Castex demograafilise dividendi ja kaasava majanduskasvu kohta AKV riikides.

| | Küsimus nr 25, mille esitas Jo Leinen koostöö kohta maksupettustega võitlemisel. |
| --- | --- |

Küsimus nr 25, mille esitas Jo Leinen koostöö kohta maksupettustega võitlemisel.

| | Küsimus nr 26, mille esitas David Martin Kariibi mere riikidega seotud viisanõudest loobumise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 26, mille esitas David Martin Kariibi mere riikidega seotud viisanõudest loobumise kohta.

| | Küsimuste nr 6, 15 ja 18 esitajatel ei olnud lisaküsimusi. |
| --- | --- |

Küsimuste nr 6, 15 ja 18 esitajatel ei olnud lisaküsimusi.

| | Küsimuste nr 2, 4, 8, 11, 12, 13, 16, 17, 19, 22, 24 ja 27 esitajad ei viibinud kohal. |
| --- | --- |

Küsimuste nr 2, 4, 8, 11, 12, 13, 16, 17, 19, 22, 24 ja 27 esitajad ei viibinud kohal.

4.   Arutelu nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Olevile Gaborone ja Joe Costello vastasid küsimustele, mille teemaks oli muu hulgas ELi institutsioonide asukohariikidesse reisivate Aafrika riikide ametnike viisaprobleemid; valimised Madagaskaril; eelarvetoetus; Somaalia pagulased; terroristide sissetungimine Malis; AKV riikides jõustatud homoseksuaalide vastased seadused; infrastruktuuritoetus AKV riikides; majanduspartnerluslepingud; puuetega isikute abistamine 2015. aasta järgses arengustrateegias.

Sõnavõtjad: Netty Baldeh (Gambia), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Philippe Boulland, Catherine Bearder, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), James Kembi-Gitura (Keenia), Patrice Tirolien, Olle Schmidt, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Fitz Jackson (Jamaica), Michael Cashman, Abdourahamane Chegou (Niger), Dharamkumar Seeraj (Guyana).

5.   Loodusvarad arengu edendajana

Arutelu ilma resolutsioonita

Peter Craig-Mcquaide (Euroopa Komisjoni arengu ja koostöö peadirektoraat) juhatas arutelu sisse.

Sõnavõtjad: Boniface Yehouetome (Benin), Anna Záborská, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Patrice Tirolien, Musa Hussein Naib (Eritrea), Catherine Bearder, Edwin Banda (Malawi), Lautafi Fio Selafi Purcell (Samoa), Abdourahamane Chegou (Niger), Charles W. Kakoma (Sambia), Charles Mwando Nsimba (Kongo Demokraatlik Vabariik), Derek Vaughan, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), James Kembi-Gitura (Keenia), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik), Peter Naholo (Namiibia), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeeria).

Liikmed nõustusid, et arengu edendamisel on loodusvaradel tähtis roll. Loodusvarade hea haldamise poliitikaraamistiku põhiteguritena nimetati head valitsemistava, läbipaistvust ja vastutustunnet. Sõnavõtjad rõhutasid, et sellega seoses oleks vajalik siseriiklike õigusaktide tugevdamine ja ELi tehniline abi.

6.   Esmaspäeva, 17. juuni 2013. aasta ja teisipäeva, 18. juuni 2013. aasta hommikul toimunud istungite protokollide kinnitamine

Protokollid kinnitati.

7.   Kiireloomuline küsimus nr 2: olukord Guinea Vabariigis

Sean Doyle (Euroopa välisteenistus) juhatas arutelu sisse.

Sõnavõtjad: Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Maria Da Graça Carvalho, Patrice Tirolien, Netty Baldeh (Gambia), Olle Schmidt, Louis Michel, Hans-Peter Mayer, Peter Štastný, Guillome Albert Gomez (Guinea Vabariik).

Liikmed tervitasid väljavaadet, et demokraatiale üleminek viiakse varsti lõpule seadusandliku kogu valimiste korraldamisega, ja palusid täita ja austada 9. juunil 2013 kõigi erakondade vahel sõlmitud kokkulepet valimiste ajakava kohta. Nad rõhutasid vabade ja läbipaistvate valimiste tähtsust demokratiseerimisprotsessi tugevdamise seisukohalt. Liikmed rõhutasid samuti, et väga oluline on sõltumatu opositsiooni, kellel on kindlakskujunenud õigused ja kohustused, mida austatakse, samuti sõltumatu kohtusüsteemi ja meedia olemasolu. Lõpuks kutsusid liikmed erakondi üles täitma oma lubadust lahendada enda erimeelsused üksnes rahumeelsete vahenditega.

Istung katkestati kell 12.45 ja seda jätkati kell 15.00

| Joyce LABOSO ja | Alhaj Muhammad MUMUNI ja |
| --- | --- |
| Louis MICHEL | Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| kaaspresidendid | kaaspeasekretärid |

Joyce LABOSO ja

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Louis MICHEL

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

kaaspresidendid

kaaspeasekretärid

ISTUNGI JUHATAJA: Joyce LABOSO

kaaspresident

8.   Aruanne 14.–16. veebruaril 2013. aastal Dominikaani Vabariigis Santo Domingos toimunud üheksanda piirkondliku kohtumise (Kariibi mere piirkond) kohta – kaaspresidentide aruanne

Kaaspresident Louis Michel ja seejärel kaaspresidendi kohusetäitja Nita K. R. Deerpalsing esitasid suulise aruande üheksanda piirkondliku kohtumise kohta, tõstes muu hulgas esile järgmist: piirkondliku integratsiooni ja koostöö protsess Kariibi mere piirkonnas, olukord seoses kõikehõlmava ELi ja Cariforumi vahelise majanduspartnerluslepingu rakendamisega, edusammud CARICOMi ühtse turu ja majandusruumi loomisel ja EAFi rahastamine.

Sõnavõtjad: Nita K. R. Deerpalsing (Mauritius) ja Fitz Jackson (Jamaica).

9.   Seminari koondaruanne

Raportöör Gay Mitchell andis suuliselt ülevaate seminarist „Investeerimiskliima parandamine arenguriikides”. Selle peamised järeldused olid, et erasektori areng on jätkusuutliku majanduskasvu jaoks möödapäästmatu ja et avaliku sektori roll on pakkuda soodustavat ja jõustatavat õigusraamistikku ja luua sisuline avaliku ja erasektori dialoog.

10.   Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee esimehe Xavier Verboveni ettekanne

Xavier Verboven ettekanne hõlmas AKV riikide julgeolekut ja ohte demokraatiale, toiduga kindlustatust ja vastupidavust, säästvat loodusressursside haldamist ja sotsiaalkaitsesüsteeme.

ISTUNGI JUHATAJA: Louis MICHEL

kaaspresident

11.   Kolme alalise komitee esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine

Kaaspresident tuletas assambleele meelde hääletamise korda.

| — | Sõjaväelistest riigipööretest taas tulenev oht demokraatiale ja poliitilisele stabiilsusele AKV riikides ning rahvusvahelise üldsuse roll (AKV–EL/101.355/13/fin)
  Poliitikakomitee
  Mariya Gabrieli ja Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik) aruanne
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 2, 3, 4, 5, 8.
  Tagasivõetud muudatusettepanekud: 6, 7.
  Resolutsioon võeti muudetud kujul ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Sõjaväelistest riigipööretest taas tulenev oht demokraatiale ja poliitilisele stabiilsusele AKV riikides ning rahvusvahelise üldsuse roll (AKV–EL/101.355/13/fin)

Poliitikakomitee

Mariya Gabrieli ja Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik) aruanne

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 2, 3, 4, 5, 8.

Tagasivõetud muudatusettepanekud: 6, 7.

Resolutsioon võeti muudetud kujul ühehäälselt vastu.

| — | Majanduspartnerluslepingud – järgmised sammud (AKV–EL/101.293/13/fin)
  Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee
  Edwin Banda (Malawi) ja Patrice Tirolieni aruanne
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 2, 5, 7 (esimene osa), 8.
  Tagasilükatud muudatusettepanekud: 3, 4 (fraktsioonid PPE ja ALDE taotlesid hääletamist assamblee erinevates kodades), 6, 7 (teine osa), suuline muudatusettepanek 1, 9, 10.
  Fraktsioonid PPE ja ALDE taotlesid lõike 5 üle osade kaupa hääletamist assamblee erinevates kodades ja lõike esimene osa lükati tagasi. Lõike teine osa võeti vastu.
  Fraktsioonid PPE ja ALDE taotlesid lõike 7 üle osade kaupa hääletamist assamblee erinevates kodades ja lõike esimene osa võeti vastu. Lõike teine osa lükati tagasi.
  Fraktsioon PPE nõudis lõike 8 puhul hääletamist erinevates kodades ja lõige lükati tagasi.
  Fraktsioon S&D taotles osade kaupa hääletamist ja fraktsioonid PPE ja ALDE taotlesid lõike 11 üle hääletamist assamblee erinevates kodades ja lõige lükati tagasi.
  Fraktsioon ALDE taotles osade kaupa hääletamist ja fraktsioonid PPE ja ALDE taotlesid lõike 15 üle hääletamist assamblee erinevates kodades. Lõike esimene osa võeti vastu ja teine osa lükati tagasi.
  Fraktsioonid PPE ja ALDE taotlesid lõike 24 üle hääletamist osade kaupa assamblee erinevates kodades ja lõige lükati tagasi.
  Fraktsioon EPP taotles põhjenduse H üle osade kaupa hääletamist assamblee erinevates kodades ja põhjendus võeti vastu.
  Fraktsioon PPE taotles põhjenduse J üle osade kaupa hääletamist ja põhjendus võeti vastu.
  Fraktsioon PPE taotles põhjenduse K üle osade kaupa hääletamist ja põhjendus võeti vastu.
  Fraktsioonid PPE ja ALDE taotlesid hääletamist resolutsiooni muudetud versiooni üle assamblee erinevates kodades ja see võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Majanduspartnerluslepingud – järgmised sammud (AKV–EL/101.293/13/fin)

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Edwin Banda (Malawi) ja Patrice Tirolieni aruanne

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 2, 5, 7 (esimene osa), 8.

Tagasilükatud muudatusettepanekud: 3, 4 (fraktsioonid PPE ja ALDE taotlesid hääletamist assamblee erinevates kodades), 6, 7 (teine osa), suuline muudatusettepanek 1, 9, 10.

Fraktsioonid PPE ja ALDE taotlesid lõike 5 üle osade kaupa hääletamist assamblee erinevates kodades ja lõike esimene osa lükati tagasi. Lõike teine osa võeti vastu.

Fraktsioonid PPE ja ALDE taotlesid lõike 7 üle osade kaupa hääletamist assamblee erinevates kodades ja lõike esimene osa võeti vastu. Lõike teine osa lükati tagasi.

Fraktsioon PPE nõudis lõike 8 puhul hääletamist erinevates kodades ja lõige lükati tagasi.

Fraktsioon S&D taotles osade kaupa hääletamist ja fraktsioonid PPE ja ALDE taotlesid lõike 11 üle hääletamist assamblee erinevates kodades ja lõige lükati tagasi.

Fraktsioon ALDE taotles osade kaupa hääletamist ja fraktsioonid PPE ja ALDE taotlesid lõike 15 üle hääletamist assamblee erinevates kodades. Lõike esimene osa võeti vastu ja teine osa lükati tagasi.

Fraktsioonid PPE ja ALDE taotlesid lõike 24 üle hääletamist osade kaupa assamblee erinevates kodades ja lõige lükati tagasi.

Fraktsioon EPP taotles põhjenduse H üle osade kaupa hääletamist assamblee erinevates kodades ja põhjendus võeti vastu.

Fraktsioon PPE taotles põhjenduse J üle osade kaupa hääletamist ja põhjendus võeti vastu.

Fraktsioon PPE taotles põhjenduse K üle osade kaupa hääletamist ja põhjendus võeti vastu.

Fraktsioonid PPE ja ALDE taotlesid hääletamist resolutsiooni muudetud versiooni üle assamblee erinevates kodades ja see võeti vastu.

| — | Inimressursid AKV riikide tervishoius (AKV–EL/101.294/13/fin)
  Sotsiaal- ja keskkonnakomitee
  Charles W. Kakoma (Sambia) ja Edit Baueri aruanne
  Muudatusettepanekuid ei esitatud.
  Fraktsioon PPE taotles lõike 8 üle osade kaupa hääletamist assamblee erinevates kodades. Lõike esimene osa võeti vastu ja teine osa lükati tagasi.
  Resolutsioon võeti muudetud kujul ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Inimressursid AKV riikide tervishoius (AKV–EL/101.294/13/fin)

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Charles W. Kakoma (Sambia) ja Edit Baueri aruanne

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Fraktsioon PPE taotles lõike 8 üle osade kaupa hääletamist assamblee erinevates kodades. Lõike esimene osa võeti vastu ja teine osa lükati tagasi.

Resolutsioon võeti muudetud kujul ühehäälselt vastu.

12.   Kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine

| — | Resolutsiooni ettepanek olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (AKV–EL/101.376/13/fin)
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 4, 6, 9, 10, 13, lõike 16 suuline muudatusettepanek.
  Tagasilükatud muudatusettepanekud: 7.
  Tagasivõetud muudatusettepanekud: 3, 5, 8, 11, 12.
  Kehtetuks muutunud muudatusettepanekud: 2. |
| --- | --- |

—

Resolutsiooni ettepanek olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (AKV–EL/101.376/13/fin)

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 4, 6, 9, 10, 13, lõike 16 suuline muudatusettepanek.

Tagasilükatud muudatusettepanekud: 7.

Tagasivõetud muudatusettepanekud: 3, 5, 8, 11, 12.

Kehtetuks muutunud muudatusettepanekud: 2.

| — | Resolutsiooni ettepanek olukorra kohta Guinea Vabariigis (AKV–EL/101.377/13/fin)
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 12, 14, 15, 17, muudatusettepanek 18 koos suulise muudatusettepanekuga, 21, 22, 23, 24, 25.
  Tagasilükatud muudatusettepanekud: 2, 7, 9, 10, 16, 19, 20.
  Kehtetuks muutunud muudatusettepanekud: 13, 18.
  Resolutsioon võeti muudetud kujul vastu. |
| --- | --- |

—

Resolutsiooni ettepanek olukorra kohta Guinea Vabariigis (AKV–EL/101.377/13/fin)

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 12, 14, 15, 17, muudatusettepanek 18 koos suulise muudatusettepanekuga, 21, 22, 23, 24, 25.

Tagasilükatud muudatusettepanekud: 2, 7, 9, 10, 16, 19, 20.

Kehtetuks muutunud muudatusettepanekud: 13, 18.

Resolutsioon võeti muudetud kujul vastu.

13.   Hääletus parlamentaarse ühisassamblee töökorra muudatusettepanekute üle (AP101.260)

Parlamentaarse ühisassamblee töökorra muudatusettepanekud, mille on juhatus esitanud kooskõlas töökorra artikliga 35, võeti ühehäälselt vastu. Muudatusettepanek 4 võeti vastu koos suulise muudatusettepanekuga.

14.   Hääletus valimisvaatlusdelegatsioonis osalevate AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee liikmete tegevusjuhendi projekti üle (DV/940953)

Valimisvaatlusdelegatsioonis osalevate AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee liikmete tegevusjuhend võeti ühehäälselt vastu.

15.   Muud küsimused

Kaaspresident Louis Michel teavitas liikmeid kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehe Juan Fernando López Aguilari vastusest seoses probleemidega, mis assamblee liikmetel ja nende delegatsioonidel olid tekkinud Euroopa Liitu reisides.

Laurent Ngon Baba (Kesk-Aafrika Vabariik) tänas assambleed Kesk-Aafrika Vabariiki käsitlevas resolutsioonis antud lubaduste eest ja andis ülevaate olukorra positiivsest arengust oma kodumaal.

Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) teatas, et Mali valitsuse ja erinevate riigi põhjaosa rühmituste vahel oli allkirjastatud kokkulepe.

Guillaume Albert Gomez (Guinea) tänas assambleed Guinead käsitleva konstruktiivse resolutsiooni eest.

Kaaspresident teatas ühisassambleele kahest kaaspresidentide avaldusest, millest üks puudutas olukorda Madagaskaril ja teine Eritreas, mis järgnesid ÜRO Inimõiguste Nõukogu eriaruandele.

Kaaspresident Joyce Laboso teavitas assambleed olukorrast pärast hiljutisi valimisi, arvestades tulemuste vaidlustamist meedias.

Sõnavõtjad: Catherine Bearder, Musa Hussein Naib (Eritrea) ja Olle Schmidt.

16.   Euroopa Parlamendi presidendi Martin Schulzi avaldus

Euroopa Parlamendi president Martin Schulz tuletas muu hulgas meelde, kui tähtis on austada demokraatiat, inimõigusi ja parlamentarismi muutuvas maailmas. Ta rõhutas samuti, et kõigi kodanike kaasamine demokraatlikku poliitilisse süsteemi, samuti kasvava majandusliku ebavõrdsusega võitlemine on esmatähtis.

Sõnavõtjad: Louis Michel, Ismail Elhag Musa (Sudaan), Assarid Ag Imbarcaouane (Mali), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Charles W. Kakoma (Sambia), Adjedoue Weidou (Tšaad), Joyce Laboso (Keenia) ja Martin Schulz.

17.   Teisipäeva, 18. juuni 2013. aasta pärastlõunal toimunud istungi protokolli kinnitamine

Protokollid kinnitati.

18.   AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 26. istungjärgu toimumise aeg ja koht

Parlamentaarse ühisassamblee 26. istungjärk toimub 25.–27. novembril 2013 Addis Abebas (Etioopia).

(Istung lõppes kell 17.45)

Joyce LABOSO ja

Louis MICHEL

kaaspresidendid

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

kaaspeasekretärid

---

I LISA

PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI

| AKV esindajad | Euroopa Parlamendi esindajad |
| --- | --- |
| LABOSO (KEENIA), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALVES |
| BAHAMA | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BICEP |
| BENIN | BULLMANN |
| BOTSWANA | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERUN (asepresident) | CASINI |
| ROHENEEMESAARED | CASPARY |
| KESK-AAFRIKA VABARIIK | CASTEX |
| TŠAAD | CHRISTENSEN |
| KOMOORID | COELHO |
| KONGO (Demokraatlik Vabariik) | DE KEYSER |
| KONGO (Vabariik) (asepresident) | DELVAUX |
| COOKI SAARED | DE MITA |
| CÔTE D’IVOIRE | DE SARNEZ |
| DJIBOUTI (asepresident) | DURANT |
| DOMINICA | ENGEL |
| DOMINIKAANI VABARIIK (asepresident) | ESTARÀS FERRAGUT |
| EKVATORIAAL-GUINEA | FERREIRA, Elisa |
| ERITREA | FERREIRA, João |
| ETIOOPIA | FORD |
| FIDŽI | GABRIEL |
| GABON | GAHLER |
| GAMBIA | GOERENS (asepresident) |
| GHANA | GRIESBECK |
| GRENADA (asepresident) | GUERRERO SALOM |
| GUINEA | HALL |
| GUINEA-BISSAU | HÄNDEL |
| GUYANA | HANNAN |
| HAITI | HAUG |
| JAMAICA | JENSEN |
| KIRIBATI | JOLY |
| LESOTHO | KACZMAREK |
| LIBEERIA | KLASS (asepresident) |
| MADAGASKAR | KORHOLA |
| MALAWI (asepresident) | KUHN |
| MALI | KURSKI |
| MARSHALLI SAARED (Vabariik) | LEGUTKO |
| MAURITAANIA (asepresident) | LE PEN |
| MAURITIUS (asepresident) | LÓPEZ AGUILAR |
| MIKRONEESIA (Liiduriigid) | LÖVIN |
| MOSAMBIIK (asepresident) | McMILLAN-SCOTT |
| NAMIIBIA | MANDERS |
| NAURU | MARTIN |
| NIGER (asepresident) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIGEERIA | MATO ADROVER |
| NIUE | MAYER |
| BELAU | MITCHELL |
| PAAPUA UUS-GUINEA | MIZZI |
| RWANDA | MOREIRA |
| SAINT KITTS JA NEVIS | NEUSER |
| SAINT LUCIA | NICHOLSON (asepresident) |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID | OMARJEE (asepresident) |
| SAMOA (asepresident) | OUZKÝ (asepresident) |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | RIVASI (asepresident) |
| SENEGAL | ROITHOVÁ (asepresident) |
| SEIŠELLID | RONZULLI (asepresident) |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SAALOMONI SAARED | SCHMIDT |
| SOMAALIA | SCHNELLHARDT |
| LÕUNA-AAFRIKA | SCOTTÀ |
| SUDAAN | SENYSZYN |
| SURINAME | SPERONI (asepresident) |
| SVAASIMAA | ŠŤASTNÝ (asepresident) |
| TANSAANIA | STRIFFLER |
| IDA-TIMOR | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD JA TOBAGO | VAUGHAN (asepresident) |
| TUVALU | VLASÁK |
| UGANDA | WEBER |
| VANUATU (asepresident) | WIELAND |
| SAMBIA | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

AKV esindajad

Euroopa Parlamendi esindajad

LABOSO (KEENIA), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA JA BARBUDA

ALVES

BAHAMA

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BICEP

BENIN

BULLMANN

BOTSWANA

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

BURUNDI

CASA

KAMERUN (asepresident)

CASINI

ROHENEEMESAARED

CASPARY

KESK-AAFRIKA VABARIIK

CASTEX

TŠAAD

CHRISTENSEN

KOMOORID

COELHO

KONGO (Demokraatlik Vabariik)

DE KEYSER

KONGO (Vabariik) (asepresident)

DELVAUX

COOKI SAARED

DE MITA

CÔTE D’IVOIRE

DE SARNEZ

DJIBOUTI (asepresident)

DURANT

DOMINICA

ENGEL

DOMINIKAANI VABARIIK (asepresident)

ESTARÀS FERRAGUT

EKVATORIAAL-GUINEA

FERREIRA, Elisa

ERITREA

FERREIRA, João

ETIOOPIA

FORD

FIDŽI

GABRIEL

GABON

GAHLER

GAMBIA

GOERENS (asepresident)

GHANA

GRIESBECK

GRENADA (asepresident)

GUERRERO SALOM

GUINEA

HALL

GUINEA-BISSAU

HÄNDEL

GUYANA

HANNAN

HAITI

HAUG

JAMAICA

JENSEN

KIRIBATI

JOLY

LESOTHO

KACZMAREK

LIBEERIA

KLASS (asepresident)

MADAGASKAR

KORHOLA

MALAWI (asepresident)

KUHN

MALI

KURSKI

MARSHALLI SAARED (Vabariik)

LEGUTKO

MAURITAANIA (asepresident)

LE PEN

MAURITIUS (asepresident)

LÓPEZ AGUILAR

MIKRONEESIA (Liiduriigid)

LÖVIN

MOSAMBIIK (asepresident)

McMILLAN-SCOTT

NAMIIBIA

MANDERS

NAURU

MARTIN

NIGER (asepresident)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIGEERIA

MATO ADROVER

NIUE

MAYER

BELAU

MITCHELL

PAAPUA UUS-GUINEA

MIZZI

RWANDA

MOREIRA

SAINT KITTS JA NEVIS

NEUSER

SAINT LUCIA

NICHOLSON (asepresident)

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

OMARJEE (asepresident)

SAMOA (asepresident)

OUZKÝ (asepresident)

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

RIVASI (asepresident)

SENEGAL

ROITHOVÁ (asepresident)

SEIŠELLID

RONZULLI (asepresident)

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SAALOMONI SAARED

SCHMIDT

SOMAALIA

SCHNELLHARDT

LÕUNA-AAFRIKA

SCOTTÀ

SUDAAN

SENYSZYN

SURINAME

SPERONI (asepresident)

SVAASIMAA

ŠŤASTNÝ (asepresident)

TANSAANIA

STRIFFLER

IDA-TIMOR

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD JA TOBAGO

VAUGHAN (asepresident)

TUVALU

VLASÁK

UGANDA

WEBER

VANUATU (asepresident)

WIELAND

SAMBIA

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

POLIITIKAKOMITEE

| AKV liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| PURCELL (SAMOA), kaasesimees | CASA, kaasesimees |
| MNKANDHLA (ZIMBABWE), aseesimees | KORHOLA, aseesimees |
| MANGOUALA (GABON), aseesimees | CASTEX, aseesimees |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENIN) | CALLANAN |
| NGON-BABA (KESK-AAFRIKA VABARIIK) | CASINI |
| KONGO (Vabariik) | DE KEYSER |
| DIOMANDE (COTE D'IVOIRE) | DURANT |
| WAÏSS (DJIBOUTI) | FERREIRA, Elisa |
| NAIB (ERITREA) | GABRIEL |
| WAKJIRA (ETIOOPIA) | GAHLER |
| VOCEA (FIJI) | GRIESBECK |
| GUINEA | HANNAN |
| DHARAMKUMAR (GUYANA) | HÄNDEL |
| DERILUS (HAITI) | KACZMAREK |
| JACKSON (JAMAICA) | LE PEN |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| LIBEERIA | MANDERS |
| IMBARCAOUANE (MALI) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SITHOLE (MOSAMBIIK) | MOREIRA |
| BELAU | NICHOLSON |
| TOZAKA (SAALOMONI SAARED) | ROITHOVÁ |
| SLATER (SAINT VINCENT JA GRENADIINID) | SCHMIDT |
| SVAASIMAA | SPERONI |
| TOGO | STRIFFLER |
| OULANYAH (UGANDA) | WIELAND |

AKV liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

PURCELL (SAMOA), kaasesimees

CASA, kaasesimees

MNKANDHLA (ZIMBABWE), aseesimees

KORHOLA, aseesimees

MANGOUALA (GABON), aseesimees

CASTEX, aseesimees

ANTIGUA JA BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENIN)

CALLANAN

NGON-BABA (KESK-AAFRIKA VABARIIK)

CASINI

KONGO (Vabariik)

DE KEYSER

DIOMANDE (COTE D'IVOIRE)

DURANT

WAÏSS (DJIBOUTI)

FERREIRA, Elisa

NAIB (ERITREA)

GABRIEL

WAKJIRA (ETIOOPIA)

GAHLER

VOCEA (FIJI)

GRIESBECK

GUINEA

HANNAN

DHARAMKUMAR (GUYANA)

HÄNDEL

DERILUS (HAITI)

KACZMAREK

JACKSON (JAMAICA)

LE PEN

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

LIBEERIA

MANDERS

IMBARCAOUANE (MALI)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SITHOLE (MOSAMBIIK)

MOREIRA

BELAU

NICHOLSON

TOZAKA (SAALOMONI SAARED)

ROITHOVÁ

SLATER (SAINT VINCENT JA GRENADIINID)

SCHMIDT

SVAASIMAA

SPERONI

TOGO

STRIFFLER

OULANYAH (UGANDA)

WIELAND

MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMITEE

| AKV liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| SALL (SENEGAL), kaasesimees | CARVALHO, kaasesimees |
| LENGKON (VANUATU), aseesimees | LEGUTKO, aseesimees |
| VAN DER WALT (NAMIIBIA), aseesimees | ALVES, aseesimees |
| DE FONTES PEREIRA (ANGOLA) | BICEP |
| CHANDLER (BARBADOS) | BULLMANN |
| MUTIRI WA BASHARA (KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK) | CASPARY |
| KINGSFORD BAGBIN(GHANA) | ENGEL |
| EKVATORIAAL-GUINEA | FORD |
| KEMBI-GITURA (KEENIA) | GOERENS |
| SOFONIA (LESOTHO) | GUERRERO SALOM |
| BANDA (MALAWI) | JENSEN |
| MARSHALLI SAARED | KUHN |
| OULD GUELAYE (MAURITAANIA) | MARTIN |
| MAURITIUS | MATO ADROVER |
| AHMED (NIGEERIA) | MAYER |
| POLISI (RWANDA) | McMILLAN-SCOTT |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MICHEL |
| LONG (SAINT LUCIA) | MITCHELL |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | MIZZI |
| POOL (SEIŠELLID) | OMARJEE |
| BUNDU (SIERRA LEONE) | SCHLYTER |
| BUTI MANAMELA (LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK) | ŠŤASTNÝ |
| ELHAG MUSA (SUDAAN) | STURDY |
| PARMESSAR (SURINAME) | TIROLIEN |
| HAVEA TAIONE (TONGA) | WEBER |
| KHAN (TRINIDAD JA TOBAGO) | ZANICCHI |
| LEUELU (TUVALU) | |

AKV liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

SALL (SENEGAL), kaasesimees

CARVALHO, kaasesimees

LENGKON (VANUATU), aseesimees

LEGUTKO, aseesimees

VAN DER WALT (NAMIIBIA), aseesimees

ALVES, aseesimees

DE FONTES PEREIRA (ANGOLA)

BICEP

CHANDLER (BARBADOS)

BULLMANN

MUTIRI WA BASHARA (KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK)

CASPARY

KINGSFORD BAGBIN(GHANA)

ENGEL

EKVATORIAAL-GUINEA

FORD

KEMBI-GITURA (KEENIA)

GOERENS

SOFONIA (LESOTHO)

GUERRERO SALOM

BANDA (MALAWI)

JENSEN

MARSHALLI SAARED

KUHN

OULD GUELAYE (MAURITAANIA)

MARTIN

MAURITIUS

MATO ADROVER

AHMED (NIGEERIA)

MAYER

POLISI (RWANDA)

McMILLAN-SCOTT

SAINT KITTS JA NEVIS

MICHEL

LONG (SAINT LUCIA)

MITCHELL

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

MIZZI

POOL (SEIŠELLID)

OMARJEE

BUNDU (SIERRA LEONE)

SCHLYTER

BUTI MANAMELA (LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK)

ŠŤASTNÝ

ELHAG MUSA (SUDAAN)

STURDY

PARMESSAR (SURINAME)

TIROLIEN

HAVEA TAIONE (TONGA)

WEBER

KHAN (TRINIDAD JA TOBAGO)

ZANICCHI

LEUELU (TUVALU)

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

| AKV liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| NDUGAI (TANSAANIA), kaasesimees | RIVASI, kaasesimees |
| WEIDOU (TŠAAD), aseesimees | BAUER, aseesimees |
| GRENADA, aseesimees | SCHNELLARDT, aseesimees |
| BAHAMA | BEARDER |
| PEYREFITTE (BELIZE) | CHRISTENSEN |
| MOTLHALE (BOSTWANA) | COELHO |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | DELVAUX |
| KARERWA (BURUNDI) | DE MITA |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| RAMOS (CABO VERDE) | ESTARÀS FERRAGUT |
| DJABIR (KOMOORID) | FERREIRA, João |
| MARSTERS (COOKI SAARED) | HALL |
| DOMINICA | HAUG |
| JÍMENEZ (DOMINIKAANI VABARIIK) | JOLY |
| BALDEH (GAMBIA) | KLASS |
| GUINEA-BISSAU | KURSKI |
| RAVELOSON (MADAGASKAR) | LÖVIN |
| YOSIWO (MIKRONEESIA LIIDURIIGID) | NEUSER |
| NAURU | OUZKÝ |
| CHEGOU (NIGER) | RONZULLI |
| NIUE | SCOTTÀ |
| AIMO (PAAPUA UUS-GUINEA) | SENYSZYN |
| SOMAALIA | TOIA |
| LÕUNA-AAFRIKA | VAUGHAN |
| IDA-TIMOR | VLASÁK |
| KAKOMA (SAMBIA) | ZIMMER |

AKV liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

NDUGAI (TANSAANIA), kaasesimees

RIVASI, kaasesimees

WEIDOU (TŠAAD), aseesimees

BAUER, aseesimees

GRENADA, aseesimees

SCHNELLARDT, aseesimees

BAHAMA

BEARDER

PEYREFITTE (BELIZE)

CHRISTENSEN

MOTLHALE (BOSTWANA)

COELHO

TAPSOBA (BURKINA FASO)

DELVAUX

KARERWA (BURUNDI)

DE MITA

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

RAMOS (CABO VERDE)

ESTARÀS FERRAGUT

DJABIR (KOMOORID)

FERREIRA, João

MARSTERS (COOKI SAARED)

HALL

DOMINICA

HAUG

JÍMENEZ (DOMINIKAANI VABARIIK)

JOLY

BALDEH (GAMBIA)

KLASS

GUINEA-BISSAU

KURSKI

RAVELOSON (MADAGASKAR)

LÖVIN

YOSIWO (MIKRONEESIA LIIDURIIGID)

NEUSER

NAURU

OUZKÝ

CHEGOU (NIGER)

RONZULLI

NIUE

SCOTTÀ

AIMO (PAAPUA UUS-GUINEA)

SENYSZYN

SOMAALIA

TOIA

LÕUNA-AAFRIKA

VAUGHAN

IDA-TIMOR

VLASÁK

KAKOMA (SAMBIA)

ZIMMER

---

II LISA

17.–19. JUUNIL BRÜSSELIS (BELGIA) TOIMUNUD ISTUNGJÄRGUL OSALEJATE PROTOKOLL

| LABOSO (Keenia), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| --- | --- |
| DE FONTES PEREIRA (Angola) | ALFONSI (2), (4) |
| CHANDLER (Barbados) | AYLWARD (3) |
| PEYREFITTE (Belize) | BAUER |
| YEHOUETOME (Benin) | BEARDER |
| MOTLHALE (Botswana) | BICEP |
| OUEDRAOGO ZARE (Burkina Faso) | BOULLAND (3), (4)) (KUHN, W. asemel) |
| KARERWA (Burundi) | CARVALHO |
| HAMATOUKOUR (Kamerun) (asepresident) | CASA (4) |
| NGON-BABA (Kesk-Aafrika Vabariik) | CASTEX |
| WEIDOU (Tšaad) | CASHMAN (4) (TOIA, P. asemel) |
| MWANDO NSIMBA (Kongo Demokraatlik Vabariik) | DE KEYZER (3), (4) |
| NDOUANE (Kongo Vabariik) | DE SARNEZ (2), (3) |
| MARSTERS (Cooki Saared) | DIAZ DE MERA GARCIA-CONSUEGRA (3) (DELVAUX, A. asemel) |
| DIOMANDE (Côte d'Ivoire) | ENGEL (2), (4) |
| WAISS (Djibouti) (asepresident) | ESTARÀS FERRAGUT |
| JIMÉNEZ (Dominikaani Vabariik) (asepresident) | FISAS AYXELA Santiago (3), (4) (CASINI, C. asemel) |
| NAIB (Eritrea) | GABRIEL |
| DABA WAKJIRA (Etioopia) | GAHLER |
| MANGOUALA (Gabon) | GOEBBELS (WEBER, H. asemel) |
| BALDEH (Gambia) | GOMES (2) (LÓPEZ AGUILAR, J. F. asemel) |
| BAGBIN (Ghana) | GUERRERO SALOM |
| GOMEZ (Guinea) | GURMAI (FERREIRE, E. asemel) |
| SEERAJ (Guyana) | HALL (3), (4) |
| DERILUS (Haiti) | HAUG |
| JACKSON (Jamaica) | HANDZLIK Malgorzata (4) (ZANICCHI, E. asemel) |
| KEMBI-GITURA (Keenia) | KACZMAREK |
| SOFONIA (Lesotho) | KIIL-NIELSEN (3) |
| RAVELOSON (Madagaskar) (1) | KLASS (asepresident) (2), (3) |
| BANDA (Malawi) | LEINEN (OLE, C. asemel) |
| ASSARID AG. IMBARCAOUANE (Mali) | MANDERS (3) |
| DEERPALSING (Mauritius) (asepresident) | MARTIN |
| GEORGE (Mikroneesia Liiduriigid) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (3), (4) |
| SITHOLE (Mosambiik) (asepresident) | MAYER |
| VAN DER WALT (Namiibia) | MITCHELL (3), (4) |
| CHEGOU (Niger) (asepresident) | MUNIZ DE URQUIZA (4) (LÓPEZ AGUILAR, J. asemel) |
| AHMED (Nigeeria) | NEUSER (3), (4) |
| AIMO (Paapua Uus-Guinea) | OMARJEE (VP) (4) |
| POLISI (Rwanda) (asepresident) | PIEPER (4) (KLASS, C. asemel) |
| SLATER (Saint Vincent ja Grenadiinid) | PROTASIEWICZ (4) (COELHO, C. asemel) |
| PURCELL (Samoa) (asepresident) | RAPKAY (3) (BULLMANN, U. asemel) |
| SALL (Senegal) | RINALDI (2) |
| POOL (Seišellid) | RIVASI (asepresident) (3) |
| BUNDU (Sierra Leone) | ROITHOVÁ (VP) (2) |
| TOSAKA (Saalomoni Saared) | RONZULLI (VP) (4) |
| IKAR (Somaalia) | SCHLYTER (3) |
| DENG (Lõuna-Sudaan) | SCHMIDT |
| MUSA (Sudaan) | SCHNELLHARDT (3), (4) |
| PARMESSAR (Suriname) | SPERONI (asepresident) (3) |
| GAMEDZE (Svaasimaa) | ŠŤASTNÝ (asepresident) |
| NDUGAI (Tansaania) (asepresident) | STRIFFLER (3), (4) |
| CORBAFO (Ida-Timor) | STURDY (3), (4) |
| KLASSOU (Togo) | THUN Róża Maria Gräfin von (4) (DE MITA, L. asemel) |
| TAIONE (Tonga) | TIROLIEN (3), (4) |
| KHAN (Trinidad ja Tobago) | VAUGHAN (asepresident) (4) |
| OULANYAH (Uganda) | WIELAND (3) |
| LENGKON (Vanuatu) (1) | WOJCIECHOWSKI (3) (NICHOLSON, J. asemel) |
| KAKOMA (Sambia) | ZABORSKA (KORHOLA, E. R. asemel) |
| MNKANDHLA (Zimbabwe) | ZIMMER (3) |

LABOSO (Keenia), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

DE FONTES PEREIRA (Angola)

ALFONSI (2), (4)

CHANDLER (Barbados)

AYLWARD (3)

PEYREFITTE (Belize)

BAUER

YEHOUETOME (Benin)

BEARDER

MOTLHALE (Botswana)

BICEP

OUEDRAOGO ZARE (Burkina Faso)

BOULLAND (3), (4)) (KUHN, W. asemel)

KARERWA (Burundi)

CARVALHO

HAMATOUKOUR (Kamerun) (asepresident)

CASA (4)

NGON-BABA (Kesk-Aafrika Vabariik)

CASTEX

WEIDOU (Tšaad)

CASHMAN (4) (TOIA, P. asemel)

MWANDO NSIMBA (Kongo Demokraatlik Vabariik)

DE KEYZER (3), (4)

NDOUANE (Kongo Vabariik)

DE SARNEZ (2), (3)

MARSTERS (Cooki Saared)

DIAZ DE MERA GARCIA-CONSUEGRA (3) (DELVAUX, A. asemel)

DIOMANDE (Côte d'Ivoire)

ENGEL (2), (4)

WAISS (Djibouti) (asepresident)

ESTARÀS FERRAGUT

JIMÉNEZ (Dominikaani Vabariik) (asepresident)

FISAS AYXELA Santiago (3), (4) (CASINI, C. asemel)

NAIB (Eritrea)

GABRIEL

DABA WAKJIRA (Etioopia)

GAHLER

MANGOUALA (Gabon)

GOEBBELS (WEBER, H. asemel)

BALDEH (Gambia)

GOMES (2) (LÓPEZ AGUILAR, J. F. asemel)

BAGBIN (Ghana)

GUERRERO SALOM

GOMEZ (Guinea)

GURMAI (FERREIRE, E. asemel)

SEERAJ (Guyana)

HALL (3), (4)

DERILUS (Haiti)

HAUG

JACKSON (Jamaica)

HANDZLIK Malgorzata (4) (ZANICCHI, E. asemel)

KEMBI-GITURA (Keenia)

KACZMAREK

SOFONIA (Lesotho)

KIIL-NIELSEN (3)

RAVELOSON (Madagaskar) (1)

KLASS (asepresident) (2), (3)

BANDA (Malawi)

LEINEN (OLE, C. asemel)

ASSARID AG. IMBARCAOUANE (Mali)

MANDERS (3)

DEERPALSING (Mauritius) (asepresident)

MARTIN

GEORGE (Mikroneesia Liiduriigid)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (3), (4)

SITHOLE (Mosambiik) (asepresident)

MAYER

VAN DER WALT (Namiibia)

MITCHELL (3), (4)

CHEGOU (Niger) (asepresident)

MUNIZ DE URQUIZA (4) (LÓPEZ AGUILAR, J. asemel)

AHMED (Nigeeria)

NEUSER (3), (4)

AIMO (Paapua Uus-Guinea)

OMARJEE (VP) (4)

POLISI (Rwanda) (asepresident)

PIEPER (4) (KLASS, C. asemel)

SLATER (Saint Vincent ja Grenadiinid)

PROTASIEWICZ (4) (COELHO, C. asemel)

PURCELL (Samoa) (asepresident)

RAPKAY (3) (BULLMANN, U. asemel)

SALL (Senegal)

RINALDI (2)

POOL (Seišellid)

RIVASI (asepresident) (3)

BUNDU (Sierra Leone)

ROITHOVÁ (VP) (2)

TOSAKA (Saalomoni Saared)

RONZULLI (VP) (4)

IKAR (Somaalia)

SCHLYTER (3)

DENG (Lõuna-Sudaan)

SCHMIDT

MUSA (Sudaan)

SCHNELLHARDT (3), (4)

PARMESSAR (Suriname)

SPERONI (asepresident) (3)

GAMEDZE (Svaasimaa)

ŠŤASTNÝ (asepresident)

NDUGAI (Tansaania) (asepresident)

STRIFFLER (3), (4)

CORBAFO (Ida-Timor)

STURDY (3), (4)

KLASSOU (Togo)

THUN Róża Maria Gräfin von (4) (DE MITA, L. asemel)

TAIONE (Tonga)

TIROLIEN (3), (4)

KHAN (Trinidad ja Tobago)

VAUGHAN (asepresident) (4)

OULANYAH (Uganda)

WIELAND (3)

LENGKON (Vanuatu) (1)

WOJCIECHOWSKI (3) (NICHOLSON, J. asemel)

KAKOMA (Sambia)

ZABORSKA (KORHOLA, E. R. asemel)

MNKANDHLA (Zimbabwe)

ZIMMER (3)

Kohal viibisid ka:

BARBADOS

BRATHWAITE

BENIN

HOUNGNIGBO

BOTON

LOKOSSOU

BOTSWANA

MOTLHALE

BURKINA FASO

DOAMBA

OUEDRAOGO ZARE

KERE

CISSE

TAPSOBA

KAMERUN

NJIPENDI KUOTU

KESK-AAFRIKA VABARIIK

NOUGANGA

TŠAAD

AFFONO

TEKILO

ADJI

KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK

LUTUNDULA APALA

MOLIWA MOLEKO

BASIALA MAKA

LUKUKA

JAV

KAT MUSHITU

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

MUKENDI

PIKA FWELO

MENGE

KONGO VABARIIK

DOUMA

MVOUAMA BANDOUBOULA

MAKAYA

ODZOKI

NKONTA

CÔTE D'IVOIRE

TOURE

TOURE

DIOMANDE

OUSSEINE

ERITREA

TEKLE

ETIOOPIA

DABA

DESTA

GABON

MILEBOU

MAKITA NGADI

RISSONGA

OFOUNDA

GAMBIA

JAGNE

GHANA

ASAMOAH

KEDDEY

ASAMOAH

BROWN

ALIFO

OSEI-MENSAH

GUINEA

SYLLA

DIALLO

JAMAICA

CLARKE

KEENIA

ADEN

KABANDO

ONGUKA

OLOO

WERU

NDINDIRI

CHABITY

NJIRU

HAGGAI

NGALI

MADAGASKAR

RAZAFISON

MALAWI

MWACHANDE

KAUNDA

MAKANDE

MAURITAANIA

ZAMEL

OULD HAMOUD

FATOU

MINT BILAL

GUELADIO

MAURITIUS

KOONJUL

MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid)

ALLEN

MOSAMBIIK

MALENDZA

MATE

MALENDZA

DAVA

NAMIIBIA

NAHOLO

NGHILEEDELE

NIGER

OUSMANE

TONDY

MAINA

NIGEERIA

MADWATTE

OKORIE

DALHATU

BURAIMO

IBRAHIM

ABDULLAHI

ALHASSAN

AKPAN

AHMED

OLADIPO

ABIMBOLA

IRABOR

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

WALLAST

SAMOA

LUTERU

SENEGAL

SALL

TALL

LO

SEIŠELLID

SAMSON

VEL

SIERRA LEONE

LEWALLY

SOMAALIA

AWALE

HASSAN

ALI

LÕUNA-SUDAAN

DENG

GUALDIT

ABER

SOLOMON

KONG

NYANG

ARIKO

YOKWE

DEBREF

MOU

SUDAAN

ABDEL HALIM

OMER

AMIR

SURINAME

CHRISTOPHER

NELSON

SVAASIMAA

NHLEKO

TANSAANIA

MWANJELWA

TRINIDAD JA TOBAGO

KING-ROUSSEAU

JOSEPH

RAMSUBAGH

UGANDA

NABBANJA

AKOL

SAMBIA

MBEWE

KASHINKA

NGULUBE

KACHALI

MUBANGA

CHOOBE

PHIRI

ZIMBABWE

MLOTSHWA

SAMASUWO

RUKOBO

MLOTSHWA

RATSAKATIKA

ZANZA

CHIDAWANYIKA

MUCHADA

JURU

NYAMUKAPA

AKV NÕUKOGU

Olebile Gaborone, Botswana elamumajanduse ja maade abiminister, AKV nõukogu eesistuja

ELi NÕUKOGU

Iirimaa parlamendi alamkoja spiiker Sean Barrett T.D.

EUROOPA KOMISJON

RUDISCHHAUSER, peadirektori asetäitja, DG DEVCO

EUROOPA VÄLISTEENISTUS

COSTA PEREIRA, osakonna juhataja, üleaafrikalised küsimused

PETERIS USTUBS

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

KING, esimees, AKV järelevalvekomitee

PÕLLUMAJANDUSE JA MAAPIIRKONDADEGA SEOTUD KOOSTÖÖ TEHNILINE KESKUS

BOTO, büroo juhataja, Brüssel

FAO

MAIGA, kontaktametnik, ELi ja Belgia kontaktbüroo

AKV SEKRETARIAAT

MUMUNI, kaaspeasekretär

ELi SEKRETARIAAT

AGUIRIANO NALDA, kaaspeasekretär

---

(1)  Riigi esindaja ei ole parlamendiliige.

(2)  Kohal 17. juunil 2013

(3)  Kohal 18. juunil 2013

(4)  Kohal 19. juunil 2013

---

III LISA

PARLAMENDIVÄLISTE ESINDAJATE AKREDITEERIMINE

Fidži

Viliame Naupoto,

noorsoo- ja spordiminister, Fidži delegatsiooni juht

Madagaskar

Jean Constant Raveloson,

ajutise kongressi õigusasjade ja seadusandluse komisjoni esimees, Madagaskari delegatsiooni juht

---

IV LISA

VASTUVÕETUD TEKSTID

| — | Resolutsioon sõjaväelistest riigipööretest taas tuleneva ohu kohta demokraatiale ja poliitilisele stabiilsusele AKV riikides ning rahvusvahelise üldsuse rolli kohta
  (AKV–EL/101.355/fin) |
| --- | --- |

—

Resolutsioon sõjaväelistest riigipööretest taas tuleneva ohu kohta demokraatiale ja poliitilisele stabiilsusele AKV riikides ning rahvusvahelise üldsuse rolli kohta

(AKV–EL/101.355/fin)

| — | Resolutsioon majanduspartnerluslepinguid puudutavate järgmiste sammude kohta
  (AKV–EL/101.293/fin) |
| --- | --- |

—

Resolutsioon majanduspartnerluslepinguid puudutavate järgmiste sammude kohta

(AKV–EL/101.293/fin)

| — | Resolutsioon inimressursside kohta AKV riikide tervishoius
  (AKV–EL/101.294/fin) |
| --- | --- |

—

Resolutsioon inimressursside kohta AKV riikide tervishoius

(AKV–EL/101.294/fin)

| — | Resolutsioon olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis
  (AKV–EL/101.376/fin) |
| --- | --- |

—

Resolutsioon olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis

(AKV–EL/101.376/fin)

| — | Resolutsioon olukorra kohta Guinea Vabariigis
  (AKV–EL/101.377/fin) |
| --- | --- |

—

Resolutsioon olukorra kohta Guinea Vabariigis

(AKV–EL/101.377/fin)

| — | Parlamentaarse ühisassamblee töökorra muudatusettepanekud (AP101.347) |
| --- | --- |

—

Parlamentaarse ühisassamblee töökorra muudatusettepanekud (AP101.347)

| — | Valimisvaatlusdelegatsioonis osalevate AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee liikmete tegevusjuhend (DV/1003463) |
| --- | --- |

—

Valimisvaatlusdelegatsioonis osalevate AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee liikmete tegevusjuhend (DV/1003463)

RESOLUTSIOON (1)

sõjaväelistest riigipööretest taas tuleneva ohu kohta demokraatiale ja poliitilisele stabiilsusele AKV riikides ning rahvusvahelise üldsuse rolli kohta

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 17.–19. juunil 2013 Brüsselis, |
| --- | --- |

—

mis kohtus 17.–19. juunil 2013 Brüsselis,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse oma 29. novembri 2012. aasta resolutsiooni olukorra kohta Malis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. novembri 2012. aasta resolutsiooni olukorra kohta Malis,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni sõjaväelise riigipöörde kohta Guinea-Bissaus (2012/2660(RSP)), 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni olukorra kohta Malis (2012/2603(RSP)), 9. juuni 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Madagaskaril (2011/2712(RSP)) ja 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni Mauritaania riigipöörde kohta (2008/2623(RSP)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni sõjaväelise riigipöörde kohta Guinea-Bissaus (2012/2660(RSP)), 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni olukorra kohta Malis (2012/2603(RSP)), 9. juuni 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Madagaskaril (2011/2712(RSP)) ja 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni Mauritaania riigipöörde kohta (2008/2623(RSP)),

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja 1989. aasta rahvusvahelist lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja 1989. aasta rahvusvahelist lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse 2011. aasta märtsis vastu võetud Saheli julgeolekut ja arengut käsitlevat ELi strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta märtsis vastu võetud Saheli julgeolekut ja arengut käsitlevat ELi strateegiat,

| — | võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni riigipeade ja valitsusjuhtide 12. juuli 2000. aasta Lomé deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni riigipeade ja valitsusjuhtide 12. juuli 2000. aasta Lomé deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu (AL) põhikirja, mis võeti vastu 2000. aastal Lomé tippkohtumisel (Togo) ja mis jõustus 2001. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu (AL) põhikirja, mis võeti vastu 2000. aastal Lomé tippkohtumisel (Togo) ja mis jõustus 2001. aastal,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu riigipeade 14. juuli 2012. aasta kommünikeed olukorra kohta Malis (PSC/AHG/COMM/1), Aafrika Liidu Assamblee 1. juuli 2011. aasta otsust olukorra kohta Madagaskaril (Assembly/AU/369), Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 17. aprilli 2012. aasta otsust olukorra kohta Guinea-Bissaus ning Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 6. veebruari 2009. aasta resolutsiooni olukorra kohta Mauritaanias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu riigipeade 14. juuli 2012. aasta kommünikeed olukorra kohta Malis (PSC/AHG/COMM/1), Aafrika Liidu Assamblee 1. juuli 2011. aasta otsust olukorra kohta Madagaskaril (Assembly/AU/369), Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 17. aprilli 2012. aasta otsust olukorra kohta Guinea-Bissaus ning Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 6. veebruari 2009. aasta resolutsiooni olukorra kohta Mauritaanias,

| — | võttes arvesse Aafrika hartat demokraatia, valimiste ja valitsemistava kohta (demokraatia harta), mille Aafrika Liit võttis vastu 30. jaanuaril 2007. aastal Etioopias Addis Abebas ja mis jõustus 15. veebruaril 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika hartat demokraatia, valimiste ja valitsemistava kohta (demokraatia harta), mille Aafrika Liit võttis vastu 30. jaanuaril 2007. aastal Etioopias Addis Abebas ja mis jõustus 15. veebruaril 2012. aastal,

| — | võttes arvesse 21. detsembril 2001. aastal Dakaris vastu võetud ECOWASi protokolli A/SP1/12/01 demokraatia ja hea valitsemistava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. detsembril 2001. aastal Dakaris vastu võetud ECOWASi protokolli A/SP1/12/01 demokraatia ja hea valitsemistava kohta,

| — | võttes arvesse poliitikakomitee raportit (AKV–EL 101.355), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse poliitikakomitee raportit (AKV–EL 101.355),

| A. | arvestades, et demokraatiale on iseloomulikud vabad ja läbipaistvad valimised, millega võim antakse kindlaksmääratud ajavahemikuks isikutele, kellele inimesed on andnud volitused valimiskastide ääres; arvestades, et demokraatiale on iseloomulik õigusriigi põhimõtte austamine, täidesaatva, seadusandliku ja kohtuvõimu vaheline tasakaal ja ajakirjandusvabadus; arvestades, et valitsuste demokraatlik vahetumine on ülitähtis etapp nende tugevdamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et demokraatiale on iseloomulikud vabad ja läbipaistvad valimised, millega võim antakse kindlaksmääratud ajavahemikuks isikutele, kellele inimesed on andnud volitused valimiskastide ääres; arvestades, et demokraatiale on iseloomulik õigusriigi põhimõtte austamine, täidesaatva, seadusandliku ja kohtuvõimu vaheline tasakaal ja ajakirjandusvabadus; arvestades, et valitsuste demokraatlik vahetumine on ülitähtis etapp nende tugevdamisel;

| B. | arvestades, et põhiseadusevastase valitsusevahetuse vastu ei ole Aafrika Liidu ja ECOWASi tasandil vastu võetud asjakohaseid õiguslikke vahendeid sagenevate sõjaväeliste riigipöörete vältimiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et põhiseadusevastase valitsusevahetuse vastu ei ole Aafrika Liidu ja ECOWASi tasandil vastu võetud asjakohaseid õiguslikke vahendeid sagenevate sõjaväeliste riigipöörete vältimiseks;

| C. | arvestades, et põhiseadusevastased valitsusevahetused on kindlasti peamine takistus ja probleem rahu, julgeoleku ning ühiskonna arengu tagamisel nende riikide ja rahvaste jaoks, kes neid kogevad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et põhiseadusevastased valitsusevahetused on kindlasti peamine takistus ja probleem rahu, julgeoleku ning ühiskonna arengu tagamisel nende riikide ja rahvaste jaoks, kes neid kogevad;

| D. | arvestades, et demokraatlikus riigis, kus kehtib õigusriigi põhimõte, tagavad politsei ja kohtusüsteem õiguse kohaldamise riigi piires ning sõjaväe relvajõud tagavad riigi välisjulgeoleku; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et demokraatlikus riigis, kus kehtib õigusriigi põhimõte, tagavad politsei ja kohtusüsteem õiguse kohaldamise riigi piires ning sõjaväe relvajõud tagavad riigi välisjulgeoleku;

| E. | arvestades, et riikide tugev vastastikune sõltuvus, kergesti ületatavad piirid, sealhulgas relvakaubanduse eesmärgil, ning terrorirühmituste piiriülene tegevus nõuavad piirkondlikke lahendusi sarnaste olukordade vältimiseks naaberriikides; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riikide tugev vastastikune sõltuvus, kergesti ületatavad piirid, sealhulgas relvakaubanduse eesmärgil, ning terrorirühmituste piiriülene tegevus nõuavad piirkondlikke lahendusi sarnaste olukordade vältimiseks naaberriikides;

| F. | arvestades, et riikide sõjavägede ümberkorraldamine konfliktijärgsetes AKV riikides mässuliste kaasamise ja nende integreerimise (brassage) või piiratud integreerimise (mixage) kaudu tavajõududesse, võtmata arvesse nii objektiivseid sõjaväkke värbamise kriteeriume kui ka riikidel tegelikult olemasolevaid vahendeid vägede ülalpidamiseks, kahjustab tõsiselt vabariiklike sõjaväekorpuste professionaalsust ja elitaarsust, luues nii mässu ja sõjaväelisi riigipöördeid soodustavad tingimused, mis takistavad demokraatlikke protsesse AKV riikides; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et riikide sõjavägede ümberkorraldamine konfliktijärgsetes AKV riikides mässuliste kaasamise ja nende integreerimise (brassage) või piiratud integreerimise (mixage) kaudu tavajõududesse, võtmata arvesse nii objektiivseid sõjaväkke värbamise kriteeriume kui ka riikidel tegelikult olemasolevaid vahendeid vägede ülalpidamiseks, kahjustab tõsiselt vabariiklike sõjaväekorpuste professionaalsust ja elitaarsust, luues nii mässu ja sõjaväelisi riigipöördeid soodustavad tingimused, mis takistavad demokraatlikke protsesse AKV riikides;

| G. | arvestades, et riigipöörded ja sisepinged on kodumaiste ja välisterroristide jaoks võimalus oma mõju suurendada ja kahjustada püsivalt stabiilsust piirkondlikul tasandil ja laiemalt; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et riigipöörded ja sisepinged on kodumaiste ja välisterroristide jaoks võimalus oma mõju suurendada ja kahjustada püsivalt stabiilsust piirkondlikul tasandil ja laiemalt;

| H. | arvestades, et sise- ja kohalikud tegurid, näiteks sõjaväe võimu mõju avalikule elule, korruptsioon, riiklike ressursside kehv majandamine, etniliste või usuliste pingete politiseerimine ja ärakasutamine, rivaalitsemine sõjaväe- ja julgeolekujõududes ning välissekkumine, on riiki tõsiselt kahjustavad tegurid, mis süvendavad kriiside ja konfliktide levikut ning tekitavad väga tõenäoliselt sotsiaalseid, poliitilisi ja julgeolekuprobleeme; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sise- ja kohalikud tegurid, näiteks sõjaväe võimu mõju avalikule elule, korruptsioon, riiklike ressursside kehv majandamine, etniliste või usuliste pingete politiseerimine ja ärakasutamine, rivaalitsemine sõjaväe- ja julgeolekujõududes ning välissekkumine, on riiki tõsiselt kahjustavad tegurid, mis süvendavad kriiside ja konfliktide levikut ning tekitavad väga tõenäoliselt sotsiaalseid, poliitilisi ja julgeolekuprobleeme;

| I. | arvestades, et sõjaväelised riigipöörded ja põhiseadusevastased valitsusevahetused ohustavad kohalikke elanikke ja suutlikkust tagada kodanikuvabadusi ja inimõigusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sõjaväelised riigipöörded ja põhiseadusevastased valitsusevahetused ohustavad kohalikke elanikke ja suutlikkust tagada kodanikuvabadusi ja inimõigusi;

| J. | arvestades, et ka suur demograafiline kasv on vaesuse kontekstis riiki tõsiselt nõrgestav tegur, mida võib süvendada linnastumise kiirenemine, ning seeläbi suurendab see laiaulatuslikku töötust ja seab ohtu toiduga kindlustatuse, põhjustades sotsiaalset rahulolematust ja tuues tõenäoliselt kaasa mässu või riigipöörde; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ka suur demograafiline kasv on vaesuse kontekstis riiki tõsiselt nõrgestav tegur, mida võib süvendada linnastumise kiirenemine, ning seeläbi suurendab see laiaulatuslikku töötust ja seab ohtu toiduga kindlustatuse, põhjustades sotsiaalset rahulolematust ja tuues tõenäoliselt kaasa mässu või riigipöörde;

| K. | arvestades, et kui sõjavägi või relvastatud äärmusrühmitused kasutavad elanike suhtes äärmuslikku vägivalda, peavad asjaomased riigid tulema toime inimeste ulatusliku ümberasustamisega, kusjuures enamik pagulastest jääb riiki või põgeneb lähimasse naaberriiki, sest neile ei ole jõukohane kaugemale minna; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kui sõjavägi või relvastatud äärmusrühmitused kasutavad elanike suhtes äärmuslikku vägivalda, peavad asjaomased riigid tulema toime inimeste ulatusliku ümberasustamisega, kusjuures enamik pagulastest jääb riiki või põgeneb lähimasse naaberriiki, sest neile ei ole jõukohane kaugemale minna;

| L. | arvestades, et inimeste ümberasustamine konfliktiriikide piires ja väljaspool avaldab eelkõige mõju naistele, eakatele ja lastele, muutes nad väga haavatavaks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et inimeste ümberasustamine konfliktiriikide piires ja väljaspool avaldab eelkõige mõju naistele, eakatele ja lastele, muutes nad väga haavatavaks;

| M. | arvestades, et korruptsioon kahjustab demokraatiat, propageerib sõjaväeliste riigipöörete korraldamist ning ohustab stabiilsete demokraatlike riigiasutuste tugevdamist ja õõnestab sõjaväe ja tsiviilelanike vaheliste heade suhete edendamise püüdlusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et korruptsioon kahjustab demokraatiat, propageerib sõjaväeliste riigipöörete korraldamist ning ohustab stabiilsete demokraatlike riigiasutuste tugevdamist ja õõnestab sõjaväe ja tsiviilelanike vaheliste heade suhete edendamise püüdlusi;

| N. | arvestades, et kogu rahvusvahelise üldsuse aktiivne osalemine sõjaväeliste riigipöörete ning kõigi põhiseadusevastaste muutuste vältimises ja likvideerimises on hädavajalik demokraatlike väärtuste võidulepääsemiseks, arenguriikide stabiliseerimiseks ja rahu tagamiseks kogu maailmas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kogu rahvusvahelise üldsuse aktiivne osalemine sõjaväeliste riigipöörete ning kõigi põhiseadusevastaste muutuste vältimises ja likvideerimises on hädavajalik demokraatlike väärtuste võidulepääsemiseks, arenguriikide stabiliseerimiseks ja rahu tagamiseks kogu maailmas;

| 1. | palub kõigil poliitilistel ja sõjaväelistel jõududel austada rahvusvahelist õigust, eelkõige inimõigusi, demokraatlikku valitsemistava, õigusriigi põhimõtet ja soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

1.

palub kõigil poliitilistel ja sõjaväelistel jõududel austada rahvusvahelist õigust, eelkõige inimõigusi, demokraatlikku valitsemistava, õigusriigi põhimõtet ja soolist võrdõiguslikkust;

| 2. | on arvamusel, et hiljutistest riigipööretest tuleb õppida, et hallata sõjaväe rolli demokraatliku riigi ülesehitamisel, järgida õigusriigi põhimõtet ning kindlustada avalik kord ja kaitse, luues sel viisil säästvat arengut soodustava keskkonna; |
| --- | --- |

2.

on arvamusel, et hiljutistest riigipööretest tuleb õppida, et hallata sõjaväe rolli demokraatliku riigi ülesehitamisel, järgida õigusriigi põhimõtet ning kindlustada avalik kord ja kaitse, luues sel viisil säästvat arengut soodustava keskkonna;

| 3. | kutsub kõiki poliitilisi jõude üles looma ja tagama demokraatlikku valitsust, mis põhineb poliitilisel pluralismil, kodanike mõjuvõimu suurendamisel ning täidesaatva, seadusandliku ja kohtuvõimu selge lahususe nõuetekohasel austamisel, samuti vastutusel ning läbipaistvusel ja inimõiguste austamisel; |
| --- | --- |

3.

kutsub kõiki poliitilisi jõude üles looma ja tagama demokraatlikku valitsust, mis põhineb poliitilisel pluralismil, kodanike mõjuvõimu suurendamisel ning täidesaatva, seadusandliku ja kohtuvõimu selge lahususe nõuetekohasel austamisel, samuti vastutusel ning läbipaistvusel ja inimõiguste austamisel;

| 4. | on veendunud, et demokraatliku ühiskonna ülesehitamiseks ja poliitilise stabiilsuse tagamiseks on eelkõige vaja tugevat poliitilist tahet ning poliitiliste juhtide, valitsuse ja opositsiooni kaugeleulatuvat nägemust, et luua poliitilised organid elanikkonna inimõiguste, sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste õiguste tagamiseks; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et demokraatliku ühiskonna ülesehitamiseks ja poliitilise stabiilsuse tagamiseks on eelkõige vaja tugevat poliitilist tahet ning poliitiliste juhtide, valitsuse ja opositsiooni kaugeleulatuvat nägemust, et luua poliitilised organid elanikkonna inimõiguste, sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste õiguste tagamiseks;

| 5. | nõuab, et tulemuslikult võetaks vastu ja kohaldataks põhiseadusevastaste valitsusevahetuste doktriini, mille esitasid Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu ning Aafrika Liidu Komisjon oma põhikirja, rahu- ja julgeolekunõukogu protokolli, Lomé deklaratsiooni ning demokraatiat, valimisi ja valitsemistava käsitleva Aafrika harta kaudu ning millega luuakse määratluste, karistuste ja põhiseadusliku korra taastamise raamistik; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et tulemuslikult võetaks vastu ja kohaldataks põhiseadusevastaste valitsusevahetuste doktriini, mille esitasid Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu ning Aafrika Liidu Komisjon oma põhikirja, rahu- ja julgeolekunõukogu protokolli, Lomé deklaratsiooni ning demokraatiat, valimisi ja valitsemistava käsitleva Aafrika harta kaudu ning millega luuakse määratluste, karistuste ja põhiseadusliku korra taastamise raamistik;

| 6. | toonitab, et põhiseadusevastaste valitsusevahetuste ja sõjaväeliste riigipöörete korraldajate suhtes on tähtis kohaldada sihipäraseid poliitilisi ja majanduslikke ning rahvusvaheliselt ja piirkondlikult kooskõlastatud karistusi ning aidata kaasa kohesele tagasipöördumisele põhiseadusliku korra ja õigusriigi põhimõtte juurde; |
| --- | --- |

6.

toonitab, et põhiseadusevastaste valitsusevahetuste ja sõjaväeliste riigipöörete korraldajate suhtes on tähtis kohaldada sihipäraseid poliitilisi ja majanduslikke ning rahvusvaheliselt ja piirkondlikult kooskõlastatud karistusi ning aidata kaasa kohesele tagasipöördumisele põhiseadusliku korra ja õigusriigi põhimõtte juurde;

| 7. | rõhutab vajadust tagada mässuliste ja relvarühmituste liikmete taasintegreerimine, liites nad regulaararmee koosseisu või desarmeerides nad ja korraldades nende tagasipöördumine tsiviilellu, mis samuti tähendab regulaarset palga maksmist ja elamist kasarmutes; rõhutab vajadust edendada armee professionaalsemaks muutmist riiklikus õigusriigi raamistikus, kasutades selliseid kursusi, milles rõhutatakse sõjaväelaste tsiviilkaitsekohustust ja patriootilisi väärtusi, ja kinnitab, et riigi mitmekesisuse esindatud armees ja politseis tugevdab riiklikku ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust tagada mässuliste ja relvarühmituste liikmete taasintegreerimine, liites nad regulaararmee koosseisu või desarmeerides nad ja korraldades nende tagasipöördumine tsiviilellu, mis samuti tähendab regulaarset palga maksmist ja elamist kasarmutes; rõhutab vajadust edendada armee professionaalsemaks muutmist riiklikus õigusriigi raamistikus, kasutades selliseid kursusi, milles rõhutatakse sõjaväelaste tsiviilkaitsekohustust ja patriootilisi väärtusi, ja kinnitab, et riigi mitmekesisuse esindatud armees ja politseis tugevdab riiklikku ühtekuuluvust;

| 8. | soovitab pöörata konfliktijärgsete riikide sõjaväereformide käigus erilist tähelepanu värvatavate või kaasatavate meeste profiilile, võttes arvesse sõduri elukutse erinõudmisi, ning arvestada olemasolevaid vahendeid ja iga asjaomase riigi tegelikke vajadusi; |
| --- | --- |

8.

soovitab pöörata konfliktijärgsete riikide sõjaväereformide käigus erilist tähelepanu värvatavate või kaasatavate meeste profiilile, võttes arvesse sõduri elukutse erinõudmisi, ning arvestada olemasolevaid vahendeid ja iga asjaomase riigi tegelikke vajadusi;

| 9. | kutsub AKV riike üles kaasama julgeolekusektori reformi meetmed kõigisse tegevuskavadesse, mille eesmärk on luua ja tugevdada demokraatlikku vastutust kandvaid asutusi; |
| --- | --- |

9.

kutsub AKV riike üles kaasama julgeolekusektori reformi meetmed kõigisse tegevuskavadesse, mille eesmärk on luua ja tugevdada demokraatlikku vastutust kandvaid asutusi;

| 10. | nõuab piirkondliku poliitilise koostöö tugevdamist, et hallata ja ennetada riigipöörde- ja terrorismiohtu; |
| --- | --- |

10.

nõuab piirkondliku poliitilise koostöö tugevdamist, et hallata ja ennetada riigipöörde- ja terrorismiohtu;

| 11. | tuletab meelde, et poliitilise stabiilsuse tagamiseks on vajalik mässuliste desarmeerimine ja relvakaubanduse reguleerimine ning kontrollimine, eriti sellepärast, et kõnealusest salakaubandusest rahastatakse ka maffiasarnaseid organisatsioone, mässulisi jõudusid ja terrorirühmitusi; kutsub rahvusvahelisi ja piirkondlikke organisatsioone üles rakendama asjakohaseid relvastuskontrolli programme; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et poliitilise stabiilsuse tagamiseks on vajalik mässuliste desarmeerimine ja relvakaubanduse reguleerimine ning kontrollimine, eriti sellepärast, et kõnealusest salakaubandusest rahastatakse ka maffiasarnaseid organisatsioone, mässulisi jõudusid ja terrorirühmitusi; kutsub rahvusvahelisi ja piirkondlikke organisatsioone üles rakendama asjakohaseid relvastuskontrolli programme;

| 12. | palub Euroopa Komisjonil ja Euroopa välisteenistusel omistada vajalikku tähtsust vabade valimiste korraldamise toetamisele ja tagada nende järeltegevus, et võimaldada luua elanikkonda esindavaid institutsioone; |
| --- | --- |

12.

palub Euroopa Komisjonil ja Euroopa välisteenistusel omistada vajalikku tähtsust vabade valimiste korraldamise toetamisele ja tagada nende järeltegevus, et võimaldada luua elanikkonda esindavaid institutsioone;

| 13. | palub Euroopa Komisjonil ja Euroopa välisteenistusel omistada nõuetekohast tähtsust julgeolekusektori reformile ja järjepidevale väljaõppele, riigistruktuuride ja -institutsioonide tugevdamisele ning konfliktijärgse ülesehitamise tagajärgedele, et tugevdada AKV riikide demokraatliku toimimise vastupidavust ja jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

13.

palub Euroopa Komisjonil ja Euroopa välisteenistusel omistada nõuetekohast tähtsust julgeolekusektori reformile ja järjepidevale väljaõppele, riigistruktuuride ja -institutsioonide tugevdamisele ning konfliktijärgse ülesehitamise tagajärgedele, et tugevdada AKV riikide demokraatliku toimimise vastupidavust ja jätkusuutlikkust;

| 14. | on veendunud, et demokraatliku stabiilsuse tagamiseks AKV riikides tuleks konfliktide ennetamise strateegia keskmesse asetada arengupoliitika, ning usub ka, et poliitilised liidrid, kodanikuühiskonna organisatsioonid, usuesindajad ja naiste ühendused peaksid saavutama riikliku konsensuse nõuete- ja asjakohaste institutsioonide ning väljakujunenud ja kokkulepitud menetluste kohta, mille kaudu on võimalik ellu viia demokraatlikke tavasid; |
| --- | --- |

14.

on veendunud, et demokraatliku stabiilsuse tagamiseks AKV riikides tuleks konfliktide ennetamise strateegia keskmesse asetada arengupoliitika, ning usub ka, et poliitilised liidrid, kodanikuühiskonna organisatsioonid, usuesindajad ja naiste ühendused peaksid saavutama riikliku konsensuse nõuete- ja asjakohaste institutsioonide ning väljakujunenud ja kokkulepitud menetluste kohta, mille kaudu on võimalik ellu viia demokraatlikke tavasid;

| 15. | palub Euroopa Komisjonil ja Euroopa välisteenistusel tagada, et jälgitakse üleminekuprotsessis riikidesse lähetatud ELi valimisvaatlusmissioonide soovituste rakendamist, pöörates erilist tähelepanu julgeolekusektori reformi käsitlevatele sätetele; |
| --- | --- |

15.

palub Euroopa Komisjonil ja Euroopa välisteenistusel tagada, et jälgitakse üleminekuprotsessis riikidesse lähetatud ELi valimisvaatlusmissioonide soovituste rakendamist, pöörates erilist tähelepanu julgeolekusektori reformi käsitlevatele sätetele;

| 16. | palub Euroopa Komisjonil, Euroopa välisteenistusel ning piirkondlikel ja rahvusvahelistel partneritel paremini kooskõlastada välistegevust ja kiirendada rahvusvahelist sekkumist põhiseadusevastaste valitsusevahetuste ja sõjaväeliste riigipöörete all kannatavates riikides, keskendudes õigusriigi põhimõttele, riigi ülesehitamisele ja tugevdamisele ning rahva lepitamisele; |
| --- | --- |

16.

palub Euroopa Komisjonil, Euroopa välisteenistusel ning piirkondlikel ja rahvusvahelistel partneritel paremini kooskõlastada välistegevust ja kiirendada rahvusvahelist sekkumist põhiseadusevastaste valitsusevahetuste ja sõjaväeliste riigipöörete all kannatavates riikides, keskendudes õigusriigi põhimõttele, riigi ülesehitamisele ja tugevdamisele ning rahva lepitamisele;

| 17. | mõistab hukka vägistamise kasutamise sõjalise relvana paljudes konfliktipiirkondades ja nõuab selle tunnistamist inimsusevastaseks kuriteoks; nõuab vägistamisohvrite spetsiaalset toetamist; |
| --- | --- |

17.

mõistab hukka vägistamise kasutamise sõjalise relvana paljudes konfliktipiirkondades ja nõuab selle tunnistamist inimsusevastaseks kuriteoks; nõuab vägistamisohvrite spetsiaalset toetamist;

| 18. | mõistab hukka lapssõdurite kasutamise ja nõuab neid kasutavate mässuliste juhtide kriminaalvastutusele võtmist; rõhutab, et pikaajalise poliitilise stabiilsuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamise seisukohalt on lapssõdurite taasintegreerimine prioriteet; tuletab sellega seoses meelde vajadust tagada endistele lapssõduritele hariduse kättesaadavus; |
| --- | --- |

18.

mõistab hukka lapssõdurite kasutamise ja nõuab neid kasutavate mässuliste juhtide kriminaalvastutusele võtmist; rõhutab, et pikaajalise poliitilise stabiilsuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamise seisukohalt on lapssõdurite taasintegreerimine prioriteet; tuletab sellega seoses meelde vajadust tagada endistele lapssõduritele hariduse kättesaadavus;

| 19. | juhib tähelepanu sellele positiivsele ja ennetavale rollile, mis naistel võib olla rahu saavutamise protsessis ja ülesehituse, stabiliseerimise, demokratiseerimise ja riikliku leppimise protsessides üldiselt; kutsub Euroopa Komisjoni, Euroopa välisteenistust, AKV riike ja piirkondlikke ning rahvusvahelisi partnereid üles suurendama naiste esindatust poliitilistel ja majanduslikel otsustavatel ametikohtadel, samuti edendama soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet ja naiste õigusi; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu sellele positiivsele ja ennetavale rollile, mis naistel võib olla rahu saavutamise protsessis ja ülesehituse, stabiliseerimise, demokratiseerimise ja riikliku leppimise protsessides üldiselt; kutsub Euroopa Komisjoni, Euroopa välisteenistust, AKV riike ja piirkondlikke ning rahvusvahelisi partnereid üles suurendama naiste esindatust poliitilistel ja majanduslikel otsustavatel ametikohtadel, samuti edendama soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet ja naiste õigusi;

| 20. | ergutab AKV riikide ametiasutusi, nende piirkondlikke ja rahvusvahelisi partnereid välja töötama ja ellu viima seadusandlikud strateegiad ja programmid, et tegeleda noorte töötuse probleemiga ning kaasata rohkem noori poliitiliste ja majanduslike otsuste tegemisse; |
| --- | --- |

20.

ergutab AKV riikide ametiasutusi, nende piirkondlikke ja rahvusvahelisi partnereid välja töötama ja ellu viima seadusandlikud strateegiad ja programmid, et tegeleda noorte töötuse probleemiga ning kaasata rohkem noori poliitiliste ja majanduslike otsuste tegemisse;

| 21. | palub asjaomastel riikidel ning nende tehnilistel ja finantspartneritel viia ellu kohtuvõimu reform ja keskenduda selles kohtutöötajate koolitamisele; |
| --- | --- |

21.

palub asjaomastel riikidel ning nende tehnilistel ja finantspartneritel viia ellu kohtuvõimu reform ja keskenduda selles kohtutöötajate koolitamisele;

| 22. | tuletab meelde konfliktijärgse pikaajalise ülesehitustöö tähtsust ja mõistab sellega seoses, et tarvis on teha jõupingutusi parema jätkusuutliku linnastumise toetamiseks AKV riikides ning aidata seeläbi kaasa laiaulatusliku töötuse, toiduga kindlustamatuse ja sotsiaalsete pingete ohu vähendamisele; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde konfliktijärgse pikaajalise ülesehitustöö tähtsust ja mõistab sellega seoses, et tarvis on teha jõupingutusi parema jätkusuutliku linnastumise toetamiseks AKV riikides ning aidata seeläbi kaasa laiaulatusliku töötuse, toiduga kindlustamatuse ja sotsiaalsete pingete ohu vähendamisele;

| 23. | soovitab rahvusvahelistel rahastajatel, AKV riikidel ja nende piirkondlikel partneritel võtta vastu kõik vajalikud meetmed, et edendada haridust, eelkõige kodakondsusealast haridust, mida tuleb anda juba väikelastele, ning suurendada üldsuse teadlikkust rahu, inimõiguste, demokraatia, õigusriigi ja kodanikuvabaduste kultuurist; |
| --- | --- |

23.

soovitab rahvusvahelistel rahastajatel, AKV riikidel ja nende piirkondlikel partneritel võtta vastu kõik vajalikud meetmed, et edendada haridust, eelkõige kodakondsusealast haridust, mida tuleb anda juba väikelastele, ning suurendada üldsuse teadlikkust rahu, inimõiguste, demokraatia, õigusriigi ja kodanikuvabaduste kultuurist;

| 24. | palub Euroopa Komisjonil ja Euroopa välisteenistusel teha aktiivselt tööd abiprogrammide raames konfliktijärgsetes olukordades, et kooskõlastada paremini erakorralisi ja pikaajalisi arengumeetmeid; |
| --- | --- |

24.

palub Euroopa Komisjonil ja Euroopa välisteenistusel teha aktiivselt tööd abiprogrammide raames konfliktijärgsetes olukordades, et kooskõlastada paremini erakorralisi ja pikaajalisi arengumeetmeid;

| 25. | nõuab riigipöörete ja põhiseadusevastaste võimuvahetuste korraldajate ja kaasosaliste kohtu alla andmist; |
| --- | --- |

25.

nõuab riigipöörete ja põhiseadusevastaste võimuvahetuste korraldajate ja kaasosaliste kohtu alla andmist;

| 26. | pooldab seda, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus võtaks rangemaid meetmeid karistamatusevastase võitluse tõhustamiseks; |
| --- | --- |

26.

pooldab seda, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus võtaks rangemaid meetmeid karistamatusevastase võitluse tõhustamiseks;

| 27. | soovitab, et Aafrika mandril asuvad organisatsioonid, nagu Aafrika Liit ja piirkondlikud majandusühendused, edendaksid tugevat poliitilist ja majanduslikku sidusust oma liikmesriikide vahel, et lahendada koos ühiseid probleeme, nagu terrorism, salakaubandus, organiseeritud kuritegevus ja usuline fundamentalism; |
| --- | --- |

27.

soovitab, et Aafrika mandril asuvad organisatsioonid, nagu Aafrika Liit ja piirkondlikud majandusühendused, edendaksid tugevat poliitilist ja majanduslikku sidusust oma liikmesriikide vahel, et lahendada koos ühiseid probleeme, nagu terrorism, salakaubandus, organiseeritud kuritegevus ja usuline fundamentalism;

| 28. | soovitab piirkondlikel organisatsioonidel ja nende liikmesriikidel parandada sõjaväeliste riigipöörete ennetamist, tehes selgelt kindlaks ja määratledes sõjaväe ja poliitilise eliidi rollid ja kohustused, et soodustada vastutustundlikke poliitilisi otsuseid ja vastutustundlikku kaitsepoliitikat; |
| --- | --- |

28.

soovitab piirkondlikel organisatsioonidel ja nende liikmesriikidel parandada sõjaväeliste riigipöörete ennetamist, tehes selgelt kindlaks ja määratledes sõjaväe ja poliitilise eliidi rollid ja kohustused, et soodustada vastutustundlikke poliitilisi otsuseid ja vastutustundlikku kaitsepoliitikat;

| 29. | soovitab Aafrika mandri organisatsioonidel, nagu Aafrika Liit, ja piirkondlikel organisatsioonidel, nagu ECOWAS, kasutada oma varajase hoiatamise süsteeme, et ennetada ja hajutada varakult võimalikke konflikte mitte üksnes organisatsiooni liikmesriikide, vaid ka oma riigi piires; |
| --- | --- |

29.

soovitab Aafrika mandri organisatsioonidel, nagu Aafrika Liit, ja piirkondlikel organisatsioonidel, nagu ECOWAS, kasutada oma varajase hoiatamise süsteeme, et ennetada ja hajutada varakult võimalikke konflikte mitte üksnes organisatsiooni liikmesriikide, vaid ka oma riigi piires;

| 30. | kutsub rahvusvahelisi rahastajaid üles andma abi tsiviilelanikele, kes kannatavad sõjaväeliste riigipöörete tagajärgede ja muude põhiseadusevastaste valitsusevahetuste tõttu, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele, nagu ümberasustatud elanikud, naised, eakad ja lapsed; |
| --- | --- |

30.

kutsub rahvusvahelisi rahastajaid üles andma abi tsiviilelanikele, kes kannatavad sõjaväeliste riigipöörete tagajärgede ja muude põhiseadusevastaste valitsusevahetuste tõttu, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele, nagu ümberasustatud elanikud, naised, eakad ja lapsed;

| 31. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu institutsioonidele, AKV nõukogule, ECOWASile, Valitsustevahelisele Arenguametile (IGAD), Lõuna-Aafrika Arenguühendusele (SADC), Portugalikeelsete Riikide Ühendusele, organisatsioonile Francophonie, Rahvaste Ühendusele ja ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

31.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu institutsioonidele, AKV nõukogule, ECOWASile, Valitsustevahelisele Arenguametile (IGAD), Lõuna-Aafrika Arenguühendusele (SADC), Portugalikeelsete Riikide Ühendusele, organisatsioonile Francophonie, Rahvaste Ühendusele ja ÜRO peasekretärile.

RESOLUTSIOON (2)

majanduspartnerluslepinguid puudutavate järgmiste sammude kohta

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 17.–19. juunil 2013 Brüsselis, |
| --- | --- |

—

mis kohtus 17.–19. juunil 2013 Brüsselis,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotise artikli 21 lõikeid 1 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotise artikli 21 lõikeid 1 ja 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping) (3), eriti selle artikleid 36 ja 37 ning selle lepingu läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping) (3), eriti selle artikleid 36 ja 37 ning selle lepingu läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 26. septembri 2002. aasta resolutsiooni, mis sisaldab parlamendi soovitust komisjonile majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste kohta AKV riikide ja piirkondadega (5), 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni majanduskoostöö lepingute (EPA) mõju kohta arengule (6), 23. mai 2007. aasta resolutsiooni majanduskoostöölepingute kohta (7), 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute kohta (8) ja 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute mõju kohta arengule (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 26. septembri 2002. aasta resolutsiooni, mis sisaldab parlamendi soovitust komisjonile majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste kohta AKV riikide ja piirkondadega (5), 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni majanduskoostöö lepingute (EPA) mõju kohta arengule (6), 23. mai 2007. aasta resolutsiooni majanduskoostöölepingute kohta (7), 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute kohta (8) ja 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute mõju kohta arengule (9),

| — | võttes arvesse 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 978/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (10) ning Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 978/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (10) ning Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta (12) ja 16. aprilli 2013. aasta (13) resolutsioone ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 I lisa seoses mitme riigi väljajätmisega läbirääkimised lõpule viinud piirkondade või riikide loetelust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta (12) ja 16. aprilli 2013. aasta (13) resolutsioone ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 I lisa seoses mitme riigi väljajätmisega läbirääkimised lõpule viinud piirkondade või riikide loetelust,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töö kohta 2011. aastal (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töö kohta 2011. aastal (15),

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 19. veebruari 2004. aasta resolutsiooni „Majanduspartnerluslepingud: probleemid ja väljavaated” (16) ja 23. novembri 2006. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste läbivaatamise kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 19. veebruari 2004. aasta resolutsiooni „Majanduspartnerluslepingud: probleemid ja väljavaated” (16) ja 23. novembri 2006. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste läbivaatamise kohta (17),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingu kohta ühelt poolt Cariforumi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (18), 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Vaikse ookeani piirkonna riikide ja Euroopa Ühenduse vahelise majanduspartnerluse vahelepingu kohta (19), 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni vahepealse majanduspartnerluslepingu kohta ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (20), 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni vahepealse majanduspartnerluslepingu kohta ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (21), 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni vahepealse majanduspartnerluslepingu kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel (22), 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni vahelepingu kohta, millega kehtestatakse raamistik ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks (23), 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADCi majanduspartnerluslepinguga liitunud riikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu kohta (24), 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni raamlepingu kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks (25) ning 19. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni EÜ ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu kohta (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingu kohta ühelt poolt Cariforumi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (18), 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Vaikse ookeani piirkonna riikide ja Euroopa Ühenduse vahelise majanduspartnerluse vahelepingu kohta (19), 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni vahepealse majanduspartnerluslepingu kohta ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (20), 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni vahepealse majanduspartnerluslepingu kohta ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (21), 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni vahepealse majanduspartnerluslepingu kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel (22), 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni vahelepingu kohta, millega kehtestatakse raamistik ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks (23), 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADCi majanduspartnerluslepinguga liitunud riikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu kohta (24), 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni raamlepingu kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks (25) ning 19. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni EÜ ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu kohta (26),

| — | võttes arvesse Cariforumi–ELi ühisnõukogu esimest koosolekut, mis toimus 17. mail 2010. aastal Hispaanias Madridis, ja Cariforumi–ELi ühisnõukogu teist koosolekut 26. oktoobril 2012. aastal Brüsselis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cariforumi–ELi ühisnõukogu esimest koosolekut, mis toimus 17. mail 2010. aastal Hispaanias Madridis, ja Cariforumi–ELi ühisnõukogu teist koosolekut 26. oktoobril 2012. aastal Brüsselis,

| — | võttes arvesse 10.–15. juunil 2012. aastal Vanuatus Port Vilas toimunud AKV ministrite nõukogu 95. istungjärgu resolutsiooni majanduspartnerluslepingute kohta (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10.–15. juunil 2012. aastal Vanuatus Port Vilas toimunud AKV ministrite nõukogu 95. istungjärgu resolutsiooni majanduspartnerluslepingute kohta (27),

| — | võttes arvesse AKV riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 13.–14. detsembril 2012. aastal Ekvatoriaal-Guineas toimunud seitsmendal tippkohtumisel vastu võetud Sipopo deklaratsiooni (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 13.–14. detsembril 2012. aastal Ekvatoriaal-Guineas toimunud seitsmendal tippkohtumisel vastu võetud Sipopo deklaratsiooni (28),

| — | võttes arvesse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), eelkõige selle XXIV artiklit, ning 14. novembril 2001. aastal Dohas WTO ministrite konverentsi neljandal istungjärgul vastu võetud ministrite deklaratsiooni ja 18. detsembril 2005. aastal Hongkongis WTO ministrite konverentsi kuuendal istungjärgul vastu võetud ministrite deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), eelkõige selle XXIV artiklit, ning 14. novembril 2001. aastal Dohas WTO ministrite konverentsi neljandal istungjärgul vastu võetud ministrite deklaratsiooni ja 18. detsembril 2005. aastal Hongkongis WTO ministrite konverentsi kuuendal istungjärgul vastu võetud ministrite deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 28. novembri 2006. aasta teatist „Teatis AKV riikide ja piirkondadega majanduspartnerluslepingute sõlmimist käsitlevate läbirääkimissuuniste muutmise kohta” (KOM(2006)0673) ning Euroopa Komisjoni 23. oktoobri 2007. aasta teatist majanduspartnerluslepingute kohta (KOM(2007)0635), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 28. novembri 2006. aasta teatist „Teatis AKV riikide ja piirkondadega majanduspartnerluslepingute sõlmimist käsitlevate läbirääkimissuuniste muutmise kohta” (KOM(2006)0673) ning Euroopa Komisjoni 23. oktoobri 2007. aasta teatist majanduspartnerluslepingute kohta (KOM(2007)0635),

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 2006. aasta aprilli, 2006. aasta oktoobri, 2007. aasta mai, 2007. aasta oktoobri, 2007. aasta novembri ning 2008. aasta mai ja juuni järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 2006. aasta aprilli, 2006. aasta oktoobri, 2007. aasta mai, 2007. aasta oktoobri, 2007. aasta novembri ning 2008. aasta mai ja juuni järeldusi,

| — | võttes arvesse 4.–6. juulil 2012. aastal Saint Lucial Gros Isletis toimunud Kariibi Ühenduse riigipeade ja valitsusjuhtide konverentsi 33. korralise kohtumise lõppkommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4.–6. juulil 2012. aastal Saint Lucial Gros Isletis toimunud Kariibi Ühenduse riigipeade ja valitsusjuhtide konverentsi 33. korralise kohtumise lõppkommünikeed,

| — | võttes arvesse 28. augustil 2012. aastal Cooki saartel Rarotongas toimunud Vaikse ookeani piirkonna AKV riikide liidrite kohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. augustil 2012. aastal Cooki saartel Rarotongas toimunud Vaikse ookeani piirkonna AKV riikide liidrite kohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse 15.–16. juulil 2012. aastal Etioopias Addis Abebas toimunud Aafrika Liidu Assamblee riigipeade ja valitsusjuhtide 19. korralisel istungjärgul tehtud otsust Aafrika-sisese kaubanduse edendamise ja Aafrika mandri vabakaubanduspiirkonna loomise kiirendamise kohta (dokument Assembly/AU/11(XIX)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15.–16. juulil 2012. aastal Etioopias Addis Abebas toimunud Aafrika Liidu Assamblee riigipeade ja valitsusjuhtide 19. korralisel istungjärgul tehtud otsust Aafrika-sisese kaubanduse edendamise ja Aafrika mandri vabakaubanduspiirkonna loomise kiirendamise kohta (dokument Assembly/AU/11(XIX)),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Kaubandus, majanduskasv ja areng. Kaubandus- ja investeerimispoliitika kohandamine kõige enam abi vajavate riikide vajadustele” (COM(2012)0022 final), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Kaubandus, majanduskasv ja areng. Kaubandus- ja investeerimispoliitika kohandamine kõige enam abi vajavate riikide vajadustele” (COM(2012)0022 final),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsiooni arengu edendamise kohta kaubanduse kaudu (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsiooni arengu edendamise kohta kaubanduse kaudu (29),

| — | võttes arvesse 3.–5. juunil 2013. aastal Brüsselis toimunud AKV ministrite nõukogu 97. istungjärgu resolutsiooni majanduspartnerluslepingute ja teiste kaubandusküsimuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3.–5. juunil 2013. aastal Brüsselis toimunud AKV ministrite nõukogu 97. istungjärgu resolutsiooni majanduspartnerluslepingute ja teiste kaubandusküsimuste kohta,

| — | võttes arvesse majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee raportit (AP101.293/13/A/fin.), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee raportit (AP101.293/13/A/fin.),

| A. | arvestades, et Cotonou lepingu peatükk kaubanduskoostöö kohta, mille alusel EL laiendas ühepoolseid kaubandussoodustusi AKV riikidele, aegus 31. detsembril 2007. aastal ning AKV ja EL alustasid läbirääkimisi majanduspartnerluslepingute üle, mis on kavandatud kaubanduse ja arengu vahenditena AKV riikides, millest enamik on vähim arenenud riigid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Cotonou lepingu peatükk kaubanduskoostöö kohta, mille alusel EL laiendas ühepoolseid kaubandussoodustusi AKV riikidele, aegus 31. detsembril 2007. aastal ning AKV ja EL alustasid läbirääkimisi majanduspartnerluslepingute üle, mis on kavandatud kaubanduse ja arengu vahenditena AKV riikides, millest enamik on vähim arenenud riigid;

| B. | arvestades, et vastavalt Cotonou lepingule tuleks majanduspartnerluslepingute üle läbi rääkida sellel tasandil, mida AKV riigid asjakohaseks peavad, ja vastavalt AKV riikidele vastuvõetavale menetlusele; arvestades, et neil läbirääkimistel tuleb arvestada ka toimuva ja paljulubava AKV riikide vahelise piirkondliku integratsiooni protsessiga ja poliitikavalikutega ja arenguprioriteetidega, mis seda protsessi suunavad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt Cotonou lepingule tuleks majanduspartnerluslepingute üle läbi rääkida sellel tasandil, mida AKV riigid asjakohaseks peavad, ja vastavalt AKV riikidele vastuvõetavale menetlusele; arvestades, et neil läbirääkimistel tuleb arvestada ka toimuva ja paljulubava AKV riikide vahelise piirkondliku integratsiooni protsessiga ja poliitikavalikutega ja arenguprioriteetidega, mis seda protsessi suunavad;

| C. | arvestades, et Cotonou lepingus sätestatud AKV riikide majanduslikule, sotsiaalsele ja kultuurilisele arengule suunatud AKV–ELi koostöösuhete võtmetähtsusega eesmärk on vähendada ja lõppkokkuvõttes kaotada vaesus ja aidata kaasa rahu ja julgeoleku ning poliitilise ja demokraatliku stabiilsuse tagamisele AKV riikides, selleks et järk-järgult saavutada aastatuhande arengueesmärgid; arvestades, et kaubanduse liberaliseerimine ja vaesuse vähendamine ei ole automaatselt omavahel seotud; siiski võivad individuaalselt kujundatud kaubandusmeetmed olla tugevaks majanduskasvu ja arengu mootoriks, suurendades samas kohalike ja väikeettevõtete mõjuvõimu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Cotonou lepingus sätestatud AKV riikide majanduslikule, sotsiaalsele ja kultuurilisele arengule suunatud AKV–ELi koostöösuhete võtmetähtsusega eesmärk on vähendada ja lõppkokkuvõttes kaotada vaesus ja aidata kaasa rahu ja julgeoleku ning poliitilise ja demokraatliku stabiilsuse tagamisele AKV riikides, selleks et järk-järgult saavutada aastatuhande arengueesmärgid; arvestades, et kaubanduse liberaliseerimine ja vaesuse vähendamine ei ole automaatselt omavahel seotud; siiski võivad individuaalselt kujundatud kaubandusmeetmed olla tugevaks majanduskasvu ja arengu mootoriks, suurendades samas kohalike ja väikeettevõtete mõjuvõimu;

| D. | arvestades, et Cotonou lepingu alus on partnerite võrdsus ja isevastutus arengustrateegiates; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Cotonou lepingu alus on partnerite võrdsus ja isevastutus arengustrateegiates;

| E. | arvestades, et majanduspartnerluslepingud peaksid olema suunatud piirkondliku integratsiooni toetamisele kaubavahetuse arendamise, jätkusuutliku kasvu ja vaesuse vähendamise abil, soodustades samas AKV riikide majanduse järkjärgulist integreerimist maailmakaubandusse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et majanduspartnerluslepingud peaksid olema suunatud piirkondliku integratsiooni toetamisele kaubavahetuse arendamise, jätkusuutliku kasvu ja vaesuse vähendamise abil, soodustades samas AKV riikide majanduse järkjärgulist integreerimist maailmakaubandusse;

| F. | arvestades, et võib märkida, et Euroopa Komisjoni eesmärk on laiaulatuslikud kõikehõlmavad sügavalt integreerivad lepingud, mis ei hõlma ainult kaubanduse liberaliseerimist, vaid ka investeeringute, riigihangete ja teenustekaubanduse liberaliseerimist koos intellektuaalomandi õiguste tagamise ja kaubanduse soodustamisega; samal ajal keskenduvad AKV läbirääkimissuunised eelkõige koostööle, mille eesmärk on suurendada AKV riikide majanduslikku ja kaubanduslikku võimsust, aidata neil edendada säästvat arengut ja kaotada vaesus, suurendades samal ajal nende osa maailmakaubanduses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et võib märkida, et Euroopa Komisjoni eesmärk on laiaulatuslikud kõikehõlmavad sügavalt integreerivad lepingud, mis ei hõlma ainult kaubanduse liberaliseerimist, vaid ka investeeringute, riigihangete ja teenustekaubanduse liberaliseerimist koos intellektuaalomandi õiguste tagamise ja kaubanduse soodustamisega; samal ajal keskenduvad AKV läbirääkimissuunised eelkõige koostööle, mille eesmärk on suurendada AKV riikide majanduslikku ja kaubanduslikku võimsust, aidata neil edendada säästvat arengut ja kaotada vaesus, suurendades samal ajal nende osa maailmakaubanduses;

| G. | arvestades, et seni on täieliku majanduspartnerluslepingu sõlminud ja seda rakendab ainult Cariforumi piirkond, samal ajal kui teised piirkonnad on rakendanud või rakendavad vahelepinguid, aga on lubanud lõpetada läbirääkimised lahendamata küsimustes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et seni on täieliku majanduspartnerluslepingu sõlminud ja seda rakendab ainult Cariforumi piirkond, samal ajal kui teised piirkonnad on rakendanud või rakendavad vahelepinguid, aga on lubanud lõpetada läbirääkimised lahendamata küsimustes;

| H. | arvestades, et majanduspartnerluslepingud on kavandatud piirkondlike kokkulepetena, mis võiksid toetada väikeste ja killustatud AKV turgude integreerimist tugevamasse piirkondlikku majandusse, kuid arvestades, et mitu AKV riiki, kes tajuvad survet allkirjastada individuaalsed lepingud, on loonud ELiga oma naabritest erinevad kaubandusrežiimid, kahjustades sellega piirkondlikku integratsiooni; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majanduspartnerluslepingud on kavandatud piirkondlike kokkulepetena, mis võiksid toetada väikeste ja killustatud AKV turgude integreerimist tugevamasse piirkondlikku majandusse, kuid arvestades, et mitu AKV riiki, kes tajuvad survet allkirjastada individuaalsed lepingud, on loonud ELiga oma naabritest erinevad kaubandusrežiimid, kahjustades sellega piirkondlikku integratsiooni;

| I. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku vaadata läbi majanduspartnerluse vahelepingud lõplike majanduspartnerluslepingute üle peetavate läbirääkimiste raames; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku vaadata läbi majanduspartnerluse vahelepingud lõplike majanduspartnerluslepingute üle peetavate läbirääkimiste raames;

| J. | arvestades, et AKV riigipeade ja valitsusjuhtide seitsmendal tippkohtumisel, mis toimus 2012. aasta detsembris, teatati, et pärast kümme aastat kestnud läbirääkimisi ei olnud majanduspartnerluslepingutega saavutatud soovitud tulemust, 2007. aasta lõpus majanduspartnerluslepingud allkirjastanud või need algatanud piirkonnad olid peamiselt huvitatud võimalike kaubandushäirete vältimisest ning vaidlusküsimused jäid lahendamata ja piirasid tugevasti poliitilist vabadust või kallutasid AKV riikide õiguste ja kohustuste tasakaalu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et AKV riigipeade ja valitsusjuhtide seitsmendal tippkohtumisel, mis toimus 2012. aasta detsembris, teatati, et pärast kümme aastat kestnud läbirääkimisi ei olnud majanduspartnerluslepingutega saavutatud soovitud tulemust, 2007. aasta lõpus majanduspartnerluslepingud allkirjastanud või need algatanud piirkonnad olid peamiselt huvitatud võimalike kaubandushäirete vältimisest ning vaidlusküsimused jäid lahendamata ja piirasid tugevasti poliitilist vabadust või kallutasid AKV riikide õiguste ja kohustuste tasakaalu;

| K. | arvestades, et tariifide kaotamine võib tekitada suure puudujäägi paljude nende AKV riikide eelarves, kelle riigituludest moodustavad suure osa imporditollimaksud ja ekspordimaksud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tariifide kaotamine võib tekitada suure puudujäägi paljude nende AKV riikide eelarves, kelle riigituludest moodustavad suure osa imporditollimaksud ja ekspordimaksud;

| L. | arvestades, et AKV riigid võivad vajada lisavahendeid, et katta majanduspartnerluslepingutest tulenevaid kohandamiskulusid, nagu kahanev tulu ja tihedam konkurents, ning et panustada nende infrastruktuuri ja tootmisvõimsusse, toetada mitmekesistamise püüdlusi ja suurendada konkurentsivõimet, et saada kasu ELi turgudele ja piirkondadevahelistele, piirkondlikele ja maailma turgudele juurdepääsust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et AKV riigid võivad vajada lisavahendeid, et katta majanduspartnerluslepingutest tulenevaid kohandamiskulusid, nagu kahanev tulu ja tihedam konkurents, ning et panustada nende infrastruktuuri ja tootmisvõimsusse, toetada mitmekesistamise püüdlusi ja suurendada konkurentsivõimet, et saada kasu ELi turgudele ja piirkondadevahelistele, piirkondlikele ja maailma turgudele juurdepääsust;

| M. | arvestades, et määrust (EÜ) nr 1528/2007 on muudetud, et jätta selle reguleerimisalast (seoses tollimaksu- ja kvoodivaba turulepääsuga) välja need riigid, kes ei ole astunud vajalikke samme, et ratifitseerida oma majanduspartnerluslepingud 1. oktoobriks 2014; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et määrust (EÜ) nr 1528/2007 on muudetud, et jätta selle reguleerimisalast (seoses tollimaksu- ja kvoodivaba turulepääsuga) välja need riigid, kes ei ole astunud vajalikke samme, et ratifitseerida oma majanduspartnerluslepingud 1. oktoobriks 2014;

| N. | arvestades, et AKV piirkonnad on väljendanud muret mitme vaidlusi tekitanud küsimuse pärast, mis nende arvamusel piiravad tõsiselt poliitilist vabadust ja kallutavad õiguste ja kohustuste tasakaalu majanduspartnerluslepingutes; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et AKV piirkonnad on väljendanud muret mitme vaidlusi tekitanud küsimuse pärast, mis nende arvamusel piiravad tõsiselt poliitilist vabadust ja kallutavad õiguste ja kohustuste tasakaalu majanduspartnerluslepingutes;

| O. | arvestades, et AKV riikide rühm on korranud oma täielikku pühendumist läbirääkimiste lõpuleviimisele, tingimusel et tulemus vastab nende probleemidele ja arengueesmärkidele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et AKV riikide rühm on korranud oma täielikku pühendumist läbirääkimiste lõpuleviimisele, tingimusel et tulemus vastab nende probleemidele ja arengueesmärkidele;

| P. | arvestades, et üldise soodustuste süsteemi hiljutiste ELi reformidega kaotatakse teatud AKV riikide ühepoolsed kaubandussoodustused; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et üldise soodustuste süsteemi hiljutiste ELi reformidega kaotatakse teatud AKV riikide ühepoolsed kaubandussoodustused;

| 1. | rõhutab, et kõikehõlmavate ja tasakaalustatud majanduspartnerluslepingute sõlmimine ja sujuv rakendamine peaks soodustama AKV riikide jätkusuutlikku arengut ja neis tuleks samuti asjakohaselt arvestada AKV riikide poliitilisi valikuid, arengu prioriteete ja piirkondliku integratsiooni tugevdamist; on seisukohal, et riikide suutlikkuse arendamine peab samuti jääma AKV riikide ja ELi ühiseks ja jagatud eesmärgiks; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et kõikehõlmavate ja tasakaalustatud majanduspartnerluslepingute sõlmimine ja sujuv rakendamine peaks soodustama AKV riikide jätkusuutlikku arengut ja neis tuleks samuti asjakohaselt arvestada AKV riikide poliitilisi valikuid, arengu prioriteete ja piirkondliku integratsiooni tugevdamist; on seisukohal, et riikide suutlikkuse arendamine peab samuti jääma AKV riikide ja ELi ühiseks ja jagatud eesmärgiks;

| 2. | kutsub Euroopa Liitu üles viima ellu oma poliitikavaldkondade arengusidususe kohustust, et suurendada sidusust oma kaubanduse, põllumajanduse, maksunduse, kliimamuutuste, investeeringute, tooraine kättesaadavuse ja arengupoliitika vahel ning aidata seega kaasa AKV riikide majanduse jätkusuutlikuks muutmisele; |
| --- | --- |

2.

kutsub Euroopa Liitu üles viima ellu oma poliitikavaldkondade arengusidususe kohustust, et suurendada sidusust oma kaubanduse, põllumajanduse, maksunduse, kliimamuutuste, investeeringute, tooraine kättesaadavuse ja arengupoliitika vahel ning aidata seega kaasa AKV riikide majanduse jätkusuutlikuks muutmisele;

| 3. | on veendunud, et majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel tuleks arvesse võtta viimase kümne aasta kriise ja majandusarengut; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel tuleks arvesse võtta viimase kümne aasta kriise ja majandusarengut;

| 4. | tuletab meelde vajadust taastada usaldus ja konstruktiivne dialoog kõigis aruteludes AKV piirkondadega; nõuab seepärast tungivalt, et majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel säilitaksid kõik osapooled poliitilise tahte ja teatud paindlikkuse ja pragmaatilisuse, et lahendamata küsimustes kokkuleppele jõuda, samuti saavutada kõikehõlmavate majanduspartnerluslepingute üle peetavate läbirääkimiste kiire lõpetamine vastastikku rahuldaval viisil; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde vajadust taastada usaldus ja konstruktiivne dialoog kõigis aruteludes AKV piirkondadega; nõuab seepärast tungivalt, et majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel säilitaksid kõik osapooled poliitilise tahte ja teatud paindlikkuse ja pragmaatilisuse, et lahendamata küsimustes kokkuleppele jõuda, samuti saavutada kõikehõlmavate majanduspartnerluslepingute üle peetavate läbirääkimiste kiire lõpetamine vastastikku rahuldaval viisil;

| 5. | tuletab meelde, et üks majanduspartnerluslepingu läbirääkimiste selgeid eesmärke on AKV riikide piirkondlik integratsioon; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et üks majanduspartnerluslepingu läbirääkimiste selgeid eesmärke on AKV riikide piirkondlik integratsioon;

| 6. | rõhutab, et majanduspartnerluslepingud ja muud kaubanduskokkulepped peaksid tuginema AKV–ELi kaubandussuhete acquis’le, ja seepärast kordab, et pärast majanduspartnerluslepingu sõlmimise protsessi ei peaks ükski AKV riik jääma või sunnitama halvemasse olukorda võrreldes eelmiste AKV–ELi kaubanduskokkulepetega; nõuab läbipaistvate ja õiglaste kaubandust ja investeeringuid käsitlevate lepingute sõlmimist AKV riikidega, mis peaksid teenima nende arengu eesmärki koos sotsiaalsete ja keskkonnaalaste kriteeriumidega; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et majanduspartnerluslepingud ja muud kaubanduskokkulepped peaksid tuginema AKV–ELi kaubandussuhete acquis’le, ja seepärast kordab, et pärast majanduspartnerluslepingu sõlmimise protsessi ei peaks ükski AKV riik jääma või sunnitama halvemasse olukorda võrreldes eelmiste AKV–ELi kaubanduskokkulepetega; nõuab läbipaistvate ja õiglaste kaubandust ja investeeringuid käsitlevate lepingute sõlmimist AKV riikidega, mis peaksid teenima nende arengu eesmärki koos sotsiaalsete ja keskkonnaalaste kriteeriumidega;

| 7. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi esialgset arvamust turulepääsu määruse nr 1528/2007 kohta, mille kohaselt tuli jätta rohkem aega täielike majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks, allkirjastamiseks ja rakendamiseks, et tagada majanduspartnerluslepingutega hõlmatud AKV riikide ekspordi stabiilne, prognoositav ja mahukam turulepääs; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi esialgset arvamust turulepääsu määruse nr 1528/2007 kohta, mille kohaselt tuli jätta rohkem aega täielike majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks, allkirjastamiseks ja rakendamiseks, et tagada majanduspartnerluslepingutega hõlmatud AKV riikide ekspordi stabiilne, prognoositav ja mahukam turulepääs;

| 8. | toetab arutelusid piirkondlike majanduspartnerluslepingute fondide loomise üle, mis aitaksid suunata ELi rahastajate vahendeid ja annaksid rahalist abi, eelkõige selleks, et tegeleda tarnepiirangutega ja tootmisvõimsusega, parandada konkurentsivõimet ja toetada tulude mitmekesistamise algatusi, eelarvereforme ja hea valitsemistava rakendamist; |
| --- | --- |

8.

toetab arutelusid piirkondlike majanduspartnerluslepingute fondide loomise üle, mis aitaksid suunata ELi rahastajate vahendeid ja annaksid rahalist abi, eelkõige selleks, et tegeleda tarnepiirangutega ja tootmisvõimsusega, parandada konkurentsivõimet ja toetada tulude mitmekesistamise algatusi, eelarvereforme ja hea valitsemistava rakendamist;

| 9. | toetab AKV riigipeade üleskutset suurema ühtsuse järele piirkondlikus integratsiooni tegevuskavas, majanduspartnerluslepingutes ja Doha vooru kohustustes, suurendades järjepidevuse tagamiseks nende kolme vahendi läbirääkijate kooskõlastatust; |
| --- | --- |

9.

toetab AKV riigipeade üleskutset suurema ühtsuse järele piirkondlikus integratsiooni tegevuskavas, majanduspartnerluslepingutes ja Doha vooru kohustustes, suurendades järjepidevuse tagamiseks nende kolme vahendi läbirääkijate kooskõlastatust;

| 10. | toetab komisjoni ettepanekut võtta seoses komisjoni kaubandusabiga vastu vajaduspõhisem lähenemisviis, keskendudes täpsemalt vähim arenenud riikidele ja madala sissetulekuga riikidele; nõuab tugevamat keskendumist kõnealuste riikide infrastruktuuri ja oskusteabe alase suutlikkuse arendamisele, et edendada hästi toimivaid kaubandussüsteeme; |
| --- | --- |

10.

toetab komisjoni ettepanekut võtta seoses komisjoni kaubandusabiga vastu vajaduspõhisem lähenemisviis, keskendudes täpsemalt vähim arenenud riikidele ja madala sissetulekuga riikidele; nõuab tugevamat keskendumist kõnealuste riikide infrastruktuuri ja oskusteabe alase suutlikkuse arendamisele, et edendada hästi toimivaid kaubandussüsteeme;

| 11. | kutsub Euroopa Komisjoni üles näitama paindlikkust kõigis seni vaidlusalustes küsimustes, et need lahendada ja anda sel viisil AKV riikidele ja piirkondadele võimalus ergutada industrialiseerimist, tärkava tööstuse arengut ja luua lisaväärtust, edendada tulude kogumist, eriti lõuna-lõuna suunalise kaubanduse raames, ning võimaldada arengu eesmärgil maksimaalselt ära kasutada poliitilist ruumi; |
| --- | --- |

11.

kutsub Euroopa Komisjoni üles näitama paindlikkust kõigis seni vaidlusalustes küsimustes, et need lahendada ja anda sel viisil AKV riikidele ja piirkondadele võimalus ergutada industrialiseerimist, tärkava tööstuse arengut ja luua lisaväärtust, edendada tulude kogumist, eriti lõuna-lõuna suunalise kaubanduse raames, ning võimaldada arengu eesmärgil maksimaalselt ära kasutada poliitilist ruumi;

| 12. | palub läbirääkimiste osapooltel tagada läbirääkimiste ja eriti rakendamise ajal, et majanduspartnerluslepingu raames võetud kohustused ja sellest tulenev poliitika aitaksid tõhusalt kaasa vaesuse vähendamisele, AKV riikide majanduse arengule ja keskkonnasäästlikkusele; |
| --- | --- |

12.

palub läbirääkimiste osapooltel tagada läbirääkimiste ja eriti rakendamise ajal, et majanduspartnerluslepingu raames võetud kohustused ja sellest tulenev poliitika aitaksid tõhusalt kaasa vaesuse vähendamisele, AKV riikide majanduse arengule ja keskkonnasäästlikkusele;

| 13. | rõhutab AKV–ELi kaubanduse, lõuna-lõuna suunalise kaubanduse, piirkonnasisese kaubanduse ning piirkondliku integratsiooni tähtsust AKV riikide ja ELi ülemeremaade ja -territooriumidega AKV riikide hulgas, mis on olulised säästva majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks, mida tuleks aktiivselt toetada individuaalsete, allpiirkondlike või piirkondlike majanduspartnerluslepingutega; |
| --- | --- |

13.

rõhutab AKV–ELi kaubanduse, lõuna-lõuna suunalise kaubanduse, piirkonnasisese kaubanduse ning piirkondliku integratsiooni tähtsust AKV riikide ja ELi ülemeremaade ja -territooriumidega AKV riikide hulgas, mis on olulised säästva majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks, mida tuleks aktiivselt toetada individuaalsete, allpiirkondlike või piirkondlike majanduspartnerluslepingutega;

| 14. | kutsub ELi ja AKV riike üles töötama ühiselt välja strateegia, et suurendada AKV põllumajanduse konkurentsivõimet, mis ei piirdu üksnes turulepääsu tagamisega, käsitledes maaelu arengu küsimusi, tarnepiiranguid ja juurdepääsu mikrorahastamisele, eesmärgiga kaitsta väiketalunike elatist ning tagada toiduga varustatus ja toiduga kindlustatus; |
| --- | --- |

14.

kutsub ELi ja AKV riike üles töötama ühiselt välja strateegia, et suurendada AKV põllumajanduse konkurentsivõimet, mis ei piirdu üksnes turulepääsu tagamisega, käsitledes maaelu arengu küsimusi, tarnepiiranguid ja juurdepääsu mikrorahastamisele, eesmärgiga kaitsta väiketalunike elatist ning tagada toiduga varustatus ja toiduga kindlustatus;

| 15. | rõhutab, et majanduspartnerluslepingutes tuleks edendada ja ergutada juurdepääsu mikrorahastamisele, mis on laenu-, kindlustus- ja kokkuhoiuvahend ettevõtjate toetamiseks ning seeläbi jätkusuutlike investeeringute ja kohaliku majanduse arengu soodustamiseks; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et majanduspartnerluslepingutes tuleks edendada ja ergutada juurdepääsu mikrorahastamisele, mis on laenu-, kindlustus- ja kokkuhoiuvahend ettevõtjate toetamiseks ning seeläbi jätkusuutlike investeeringute ja kohaliku majanduse arengu soodustamiseks;

| 16. | tervitab AKV riigipeade ja valitsusjuhtide võetud kohustust jätkata läbirääkimiste kiirendamist, et sõlmida majanduspartnerluslepingud, mis aitavad suurendada AKV riikide majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning piirkondlikku integratsiooni AKV riikide rühmas; |
| --- | --- |

16.

tervitab AKV riigipeade ja valitsusjuhtide võetud kohustust jätkata läbirääkimiste kiirendamist, et sõlmida majanduspartnerluslepingud, mis aitavad suurendada AKV riikide majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning piirkondlikku integratsiooni AKV riikide rühmas;

| 17. | rõhutab, et tagamaks majanduspartnerluslepingute tõhusus säästva arengu seisukohast, tuleb neid hoolikalt jälgida nii läbirääkimiste kui ka rakendamise etapis; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et tagamaks majanduspartnerluslepingute tõhusus säästva arengu seisukohast, tuleb neid hoolikalt jälgida nii läbirääkimiste kui ka rakendamise etapis;

| 18. | palub läbirääkimiste osapooltel kaaluda majanduspartnerluslepingute järelevalvesüsteemi ühist kehtestamist eesmärgiga hinnata nii tehtud edusamme kui ka takistusi, mida ei ole veel majanduspartnerluslepingute läbirääkimistes ja rakendamisel ületatud; |
| --- | --- |

18.

palub läbirääkimiste osapooltel kaaluda majanduspartnerluslepingute järelevalvesüsteemi ühist kehtestamist eesmärgiga hinnata nii tehtud edusamme kui ka takistusi, mida ei ole veel majanduspartnerluslepingute läbirääkimistes ja rakendamisel ületatud;

| 19. | julgustab AKV riikide ametiasutusi tagama, et majanduspartnerluslepingute hõlmatavad kaubanduskohustused oleksid kooskõlas riiklike arengustrateegiate ja piirkondlike sihtprogrammidega, et tugevdada piirkondlikku mõõdet; |
| --- | --- |

19.

julgustab AKV riikide ametiasutusi tagama, et majanduspartnerluslepingute hõlmatavad kaubanduskohustused oleksid kooskõlas riiklike arengustrateegiate ja piirkondlike sihtprogrammidega, et tugevdada piirkondlikku mõõdet;

| 20. | ergutab ELi ja AKV partnereid tagama, et liberaliseerimise kohustuste ajakava oleks kooskõlas arenguabi ajakavaga; |
| --- | --- |

20.

ergutab ELi ja AKV partnereid tagama, et liberaliseerimise kohustuste ajakava oleks kooskõlas arenguabi ajakavaga;

| 21. | innustab AKV riike kaasama majanduspartnerluslepingu läbirääkimistesse ja otsuste tegemise protsessidesse kõiki sidusrühmi, et tagada protsessi kohalikul tasandil isevastutus ning edasise poliitika sidusus ja järelkontroll; |
| --- | --- |

21.

innustab AKV riike kaasama majanduspartnerluslepingu läbirääkimistesse ja otsuste tegemise protsessidesse kõiki sidusrühmi, et tagada protsessi kohalikul tasandil isevastutus ning edasise poliitika sidusus ja järelkontroll;

| 22. | rõhutab parlamentide ja valitsusväliste osalejate rolli tähtsust majanduspartnerluslepingute üle läbirääkimiste ja nende rakendamise jälgimisel; nõuab kaasava lähenemisviisi alusel nende süstemaatilist kaasamist läbirääkimisprotsessi ja majanduspartnerluslepingutega loodud ühiste institutsioonide maksimaalset läbipaistvust; |
| --- | --- |

22.

rõhutab parlamentide ja valitsusväliste osalejate rolli tähtsust majanduspartnerluslepingute üle läbirääkimiste ja nende rakendamise jälgimisel; nõuab kaasava lähenemisviisi alusel nende süstemaatilist kaasamist läbirääkimisprotsessi ja majanduspartnerluslepingutega loodud ühiste institutsioonide maksimaalset läbipaistvust;

| 23. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, ELi Nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, piirkondlikele ja riikide parlamentidele ning AKV piirkondlikele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

23.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, ELi Nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, piirkondlikele ja riikide parlamentidele ning AKV piirkondlikele organisatsioonidele.

RESOLUTSIOON (30)

inimressursside kohta AKV riikide tervishoius

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 17.–19. juunil 2013 Brüsselis, |
| --- | --- |

—

mis kohtus 17.–19. juunil 2013 Brüsselis,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 25, milles tunnustatakse tervist põhiõigusena, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 25, milles tunnustatakse tervist põhiõigusena,

| — | võttes arvesse AKV–EÜ partnerluslepingut (Cotonou leping), eelkõige sotsiaalvaldkonna arengut käsitleva artikli 25 lõike 1 punkte b, c, d ja g, piirkondlikku koostööd ja integreerumist toetava, AKV–ELi koostööd käsitleva artikli 29 lõike 3 punkti c ning soolise võrdõiguslikkuse küsimusi käsitleva artikli 31 punkti b alapunkti iii, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–EÜ partnerluslepingut (Cotonou leping), eelkõige sotsiaalvaldkonna arengut käsitleva artikli 25 lõike 1 punkte b, c, d ja g, piirkondlikku koostööd ja integreerumist toetava, AKV–ELi koostööd käsitleva artikli 29 lõike 3 punkti c ning soolise võrdõiguslikkuse küsimusi käsitleva artikli 31 punkti b alapunkti iii,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu prioriteete, mis määrati kindlaks 2005. aasta detsembri dokumendis „Euroopa konsensus arengu küsimuses”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu prioriteete, mis määrati kindlaks 2005. aasta detsembri dokumendis „Euroopa konsensus arengu küsimuses”,

| — | võttes arvesse ÜRO 2000. aasta aastatuhande arengueesmärke, eelkõige inimarengut (tervishoid ja haridus) käsitlevaid arengueesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2000. aasta aastatuhande arengueesmärke, eelkõige inimarengut (tervishoid ja haridus) käsitlevaid arengueesmärke,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni Sahara-taguse Aafrika tervishoiusüsteemide ja ülemaailmse tervishoiu kohta (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni Sahara-taguse Aafrika tervishoiusüsteemide ja ülemaailmse tervishoiu kohta (31),

| — | võttes arvesse arengumaade tervishoiu inimressursikriisi käsitlevat ELi tegevusstrateegiat (KOM(2005)0642), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengumaade tervishoiu inimressursikriisi käsitlevat ELi tegevusstrateegiat (KOM(2005)0642),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2006. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa tegevusprogramm arengumaade tervishoiutöötajate nappusega seotud probleemi lahendamiseks (2007–2013)” (KOM(2006)0870 final), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2006. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa tegevusprogramm arengumaade tervishoiutöötajate nappusega seotud probleemi lahendamiseks (2007–2013)” (KOM(2006)0870 final),

| — | võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist „ELi roll ülemaailmses tervishoius” (KOM(2010)0128), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist „ELi roll ülemaailmses tervishoius” (KOM(2010)0128),

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2006. aasta maailma tervisearuannet „Töötades koos tervise heaks”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2006. aasta maailma tervisearuannet „Töötades koos tervise heaks”,

| — | võttes arvesse WHO üldisi tegevusjuhiseid tervishoiutöötajate rahvusvahelisel värbamisel (WHA63.16), mis võeti vastu 2010. aasta mais 63. maailma terviseassambleel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO üldisi tegevusjuhiseid tervishoiutöötajate rahvusvahelisel värbamisel (WHA63.16), mis võeti vastu 2010. aasta mais 63. maailma terviseassambleel,

| — | võttes arvesse OECD 2010. aasta poliitikadokumenti „Tervishoiutöötajate rahvusvaheline ränne: rahvusvahelise koostöö parandamine ülemaailmse tervishoiutöötajate kriisiga võitlemiseks”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 2010. aasta poliitikadokumenti „Tervishoiutöötajate rahvusvaheline ränne: rahvusvahelise koostöö parandamine ülemaailmse tervishoiutöötajate kriisiga võitlemiseks”,

| — | võttes arvesse WHO aruannet (C. Dolea et al., 2010), „Tervishoiutöötajate kättesaadavuse parandamine äärealadel ja maapiirkondades, soodustades nende kohale jäämist”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO aruannet (C. Dolea et al., 2010), „Tervishoiutöötajate kättesaadavuse parandamine äärealadel ja maapiirkondades, soodustades nende kohale jäämist”,

| — | võttes arvesse WHO aruannet „Töökohustuste ümberkorraldamine: tervishoiutöötajate rühmade ülesannete ratsionaalne ümberjagamine, ülemaailmsed soovitused ja suunised”, Genf 2008, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO aruannet „Töökohustuste ümberkorraldamine: tervishoiutöötajate rühmade ülesannete ratsionaalne ümberjagamine, ülemaailmsed soovitused ja suunised”, Genf 2008,

| — | võttes arvesse 2.–7. märtsil 2008. aastal Ugandas Kampalas vastu võetud Kampala deklaratsiooni, esimest tervishoiu inimressursside ülemaailmset foorumit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2.–7. märtsil 2008. aastal Ugandas Kampalas vastu võetud Kampala deklaratsiooni, esimest tervishoiu inimressursside ülemaailmset foorumit,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu ühist tervishoiustrateegiat, mis määrati kindlaks 2007. aasta detsembris Lissabonis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu ühist tervishoiustrateegiat, mis määrati kindlaks 2007. aasta detsembris Lissabonis,

| — | võttes arvesse HIVi/AIDSi, tuberkuloosi ja teisi nendega seotud nakkushaigusi käsitlevas 27. aprilli 2001. aasta Abuja deklaratsioonis antud lubadusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse HIVi/AIDSi, tuberkuloosi ja teisi nendega seotud nakkushaigusi käsitlevas 27. aprilli 2001. aasta Abuja deklaratsioonis antud lubadusi;

| — | võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomitee raportit (AKV–EL/101.294/13/A/fin), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomitee raportit (AKV–EL/101.294/13/A/fin),

| A. | arvestades, et 4 miljonilt arstilt, õelt, ämmaemandalt ja teistelt tervishoiutöötajatelt nõutakse hädavajalikku tervisealast sekkumist, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid, ning arvestades, et seda ei saa korralikult teha ilma koolitatud, abi saavate ja palgatud tervishoiutöötajateta, kellele makstakse korraliku palka, mis vastab nende rasketele töötingimustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 4 miljonilt arstilt, õelt, ämmaemandalt ja teistelt tervishoiutöötajatelt nõutakse hädavajalikku tervisealast sekkumist, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid, ning arvestades, et seda ei saa korralikult teha ilma koolitatud, abi saavate ja palgatud tervishoiutöötajateta, kellele makstakse korraliku palka, mis vastab nende rasketele töötingimustele;

| B. | arvestades, et 38 AKV riigis on tervishoiutöötajatest suur puudus, mille tulemusena langeb Aafrikale peaaegu 25% ülemaailmsest haiguste koormast, kuid seal on ainult 3% kõigist maailma tervishoiutöötajatest; arvestades, et suur halduskoormus või vananenud meetodite ja menetluste kasutamine kulutab liiga palju tööjõudu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 38 AKV riigis on tervishoiutöötajatest suur puudus, mille tulemusena langeb Aafrikale peaaegu 25% ülemaailmsest haiguste koormast, kuid seal on ainult 3% kõigist maailma tervishoiutöötajatest; arvestades, et suur halduskoormus või vananenud meetodite ja menetluste kasutamine kulutab liiga palju tööjõudu;

| C. | arvestades, et õigus tervishoiule on põhiõigus, mis on sätestatud ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 25; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et õigus tervishoiule on põhiõigus, mis on sätestatud ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 25;

| D. | arvestades, et tervishoiutöötajaid tuleks innustada jääma tööle maapiirkondades ja äärepoolsetes piirkondades, luues neile elu- ja töökeskkonna ning edendades seda, pakkudes samuti haridust ja rahalisi stiimuleid ning tuge isiklikus ja tööelus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tervishoiutöötajaid tuleks innustada jääma tööle maapiirkondades ja äärepoolsetes piirkondades, luues neile elu- ja töökeskkonna ning edendades seda, pakkudes samuti haridust ja rahalisi stiimuleid ning tuge isiklikus ja tööelus;

| E. | arvestades, et suure sissetulekuga riikide vananev elanikkond nõuab tervishoiuteenuste mahu kasvu; arvestades, et paljudes arenguriikides valitseb kriitiline tervishoiutöötajate puudus; arvestades, et Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi struktuurilise kohandamise programmides sisalduvad nõudmised avaliku sektori kulutuste piiramiseks süvendavad seda probleemi paljudes riikides; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et suure sissetulekuga riikide vananev elanikkond nõuab tervishoiuteenuste mahu kasvu; arvestades, et paljudes arenguriikides valitseb kriitiline tervishoiutöötajate puudus; arvestades, et Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi struktuurilise kohandamise programmides sisalduvad nõudmised avaliku sektori kulutuste piiramiseks süvendavad seda probleemi paljudes riikides;

| F. | arvestades, et jõukate sihtriikide suunatud tööpakkumised ja muud stiimulid koos paljude arenguriikide madalate palkade, kehva ja ebastabiilse töökeskkonna ning nõrkade tervishoiusüsteemidega suurendavad tervishoiutöötajate rahvusvahelist rännet; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et jõukate sihtriikide suunatud tööpakkumised ja muud stiimulid koos paljude arenguriikide madalate palkade, kehva ja ebastabiilse töökeskkonna ning nõrkade tervishoiusüsteemidega suurendavad tervishoiutöötajate rahvusvahelist rännet;

| G. | arvestades, et meditsiini- ja tervishoiuteenuste töökohustuste delegeerimine kõrgema kvalifikatsiooniga töötajatelt madalama kvalifikatsiooniga personalile ja mõnel juhul töötajatele, kes ei ole vastava ala spetsialistid (töökohustuste ümberkorraldamine ja töökohustuste jagamine), võib parandada juurdepääsu kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ja vähendada kulusid, juhul kui seda kavandatakse ja viiakse ellu hoolikalt; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et meditsiini- ja tervishoiuteenuste töökohustuste delegeerimine kõrgema kvalifikatsiooniga töötajatelt madalama kvalifikatsiooniga personalile ja mõnel juhul töötajatele, kes ei ole vastava ala spetsialistid (töökohustuste ümberkorraldamine ja töökohustuste jagamine), võib parandada juurdepääsu kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ja vähendada kulusid, juhul kui seda kavandatakse ja viiakse ellu hoolikalt;

| H. | arvestades, et erivajadustega sihtrühmade, näiteks HIViga/AIDSiga elavate inimeste, seksitöötajate, noorte ja rasedate naiste abistamiseks koolitatud kogukonna tervishoiutöötajate ja traditsioonilise meditsiini praktikute integreerimine tervishoiusüsteemidesse ilma nende diskrimineerimiseta on äärmiselt tähtis tõrjutud või raskesti ligipääsetavate rahvarühmadeni jõudmiseks ning on võimalik lahendus tervishoiutöötajate nappuse probleemile; arvestades, et kogukonna tervishoiutöötajate kasutamine kogukonna tasandi tervishoiuprogrammides on osutunud edukaks ja kulutõhusaks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et erivajadustega sihtrühmade, näiteks HIViga/AIDSiga elavate inimeste, seksitöötajate, noorte ja rasedate naiste abistamiseks koolitatud kogukonna tervishoiutöötajate ja traditsioonilise meditsiini praktikute integreerimine tervishoiusüsteemidesse ilma nende diskrimineerimiseta on äärmiselt tähtis tõrjutud või raskesti ligipääsetavate rahvarühmadeni jõudmiseks ning on võimalik lahendus tervishoiutöötajate nappuse probleemile; arvestades, et kogukonna tervishoiutöötajate kasutamine kogukonna tasandi tervishoiuprogrammides on osutunud edukaks ja kulutõhusaks;

| I. | arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat (IKT) on võimalik kasutada vahendina, mis suurendab õiglast juurdepääsu tervishoiule, eelkõige diagnoosile ja ravile telemeditsiini, rahvatervisealase teabe parema levitamise ning parema avaliku arutelu ja dialoogi kaudu rahvatervise peamiste ohtude teemal AKV riikides; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat (IKT) on võimalik kasutada vahendina, mis suurendab õiglast juurdepääsu tervishoiule, eelkõige diagnoosile ja ravile telemeditsiini, rahvatervisealase teabe parema levitamise ning parema avaliku arutelu ja dialoogi kaudu rahvatervise peamiste ohtude teemal AKV riikides;

| 1. | on veendunud, et kvaliteetne haridus, koolitus ja meditsiiniuuringud AKV riikide tervishoiusüsteemides on praegu alarahastatud; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et kvaliteetne haridus, koolitus ja meditsiiniuuringud AKV riikide tervishoiusüsteemides on praegu alarahastatud;

| 2. | kutsub AKV riike üles isegi piiratud riigieelarve korral välja arendama tugevamaid tervishoiusüsteeme ja strateegiaid, mille eesmärk on






  i) | edendada inimõiguste- ja soopõhise lähenemisviisi väljakujundamist, |
| --- | --- | --- |

2.

kutsub AKV riike üles isegi piiratud riigieelarve korral välja arendama tugevamaid tervishoiusüsteeme ja strateegiaid, mille eesmärk on

i)

edendada inimõiguste- ja soopõhise lähenemisviisi väljakujundamist,

| ii) | suurendada inimressursse ja saavutada nende tõhus kasutamine, eelkõige suurendades teenuste kättesaadavust töökohustuste ümberkorraldamise/jagamise kaudu, |
| --- | --- |

ii)

suurendada inimressursse ja saavutada nende tõhus kasutamine, eelkõige suurendades teenuste kättesaadavust töökohustuste ümberkorraldamise/jagamise kaudu,

| iii) | välja kujundada asjakohase kvalifikatsiooniga tervishoiutöötajatega üldine tervishoid; |
| --- | --- |

iii)

välja kujundada asjakohase kvalifikatsiooniga tervishoiutöötajatega üldine tervishoid;

| 3. | märgib, et WHO on rõhutanud, et „AKV riikide avalikes tervishoiusüsteemides ei koolitata ja ei värvata piisavalt inimesi”; samuti juhib tähelepanu olulisele riigisisesele liikumisele erasektorisse ja valitsusvälistesse organisatsioonidesse; |
| --- | --- |

3.

märgib, et WHO on rõhutanud, et „AKV riikide avalikes tervishoiusüsteemides ei koolitata ja ei värvata piisavalt inimesi”; samuti juhib tähelepanu olulisele riigisisesele liikumisele erasektorisse ja valitsusvälistesse organisatsioonidesse;

| 4. | kinnitab veel kord, et tervishoiusektori inimressursside kriis on fundamentaalse tähtsusega küsimus, millega tuleks kiiresti tegeleda, eriti AKV–ELi poliitilise dialoogi raames; tunnistab, et üks selle arenguriikide raske olukorra peamisi põhjuseid on arenenud riikidesse värvatavate tervishoiutöötajate ränne; tervitab WHO üldiseid tegevusjuhiseid tervishoiutöötajate rahvusvahelisel värbamisel kui esimest sammu ja kutsub ELi liikmesriike ja muid arenenud riike üles neid järgima; on arvamusel, et arenenud riigid peaksid investeerima enda tervishoiutöötajate koolitamisse; |
| --- | --- |

4.

kinnitab veel kord, et tervishoiusektori inimressursside kriis on fundamentaalse tähtsusega küsimus, millega tuleks kiiresti tegeleda, eriti AKV–ELi poliitilise dialoogi raames; tunnistab, et üks selle arenguriikide raske olukorra peamisi põhjuseid on arenenud riikidesse värvatavate tervishoiutöötajate ränne; tervitab WHO üldiseid tegevusjuhiseid tervishoiutöötajate rahvusvahelisel värbamisel kui esimest sammu ja kutsub ELi liikmesriike ja muid arenenud riike üles neid järgima; on arvamusel, et arenenud riigid peaksid investeerima enda tervishoiutöötajate koolitamisse;

| 5. | kordab, et nii AKV riigid kui ka arenenud riigid peaksid viivitamata tegelema inimressursside nappuse probleemiga AKV riikide tervishoiusektoris vastavalt AKV riikide vajadustele, sellesse tuleks kaasata kõik asjaomased sidusrühmad ja rahastajad peaksid toetama rahaliste investeeringute ja tehnilise abiga; |
| --- | --- |

5.

kordab, et nii AKV riigid kui ka arenenud riigid peaksid viivitamata tegelema inimressursside nappuse probleemiga AKV riikide tervishoiusektoris vastavalt AKV riikide vajadustele, sellesse tuleks kaasata kõik asjaomased sidusrühmad ja rahastajad peaksid toetama rahaliste investeeringute ja tehnilise abiga;

| 6. | kutsub AKV riike üles saavutama 2001. aasta Abuja sihtmärk eraldada 15% riigieelarvest tervishoiule; nõuab tungivalt, et riikides, kus see lubadus on täidetud, võetaks täiendavaid konkreetseid meetmeid õiglase, pikaajalise tervishoiu inimressursside strateegia rakendamiseks, eriti kui pole saavutatud oodatud mõju haigestumisele ja suremusele; |
| --- | --- |

6.

kutsub AKV riike üles saavutama 2001. aasta Abuja sihtmärk eraldada 15% riigieelarvest tervishoiule; nõuab tungivalt, et riikides, kus see lubadus on täidetud, võetaks täiendavaid konkreetseid meetmeid õiglase, pikaajalise tervishoiu inimressursside strateegia rakendamiseks, eriti kui pole saavutatud oodatud mõju haigestumisele ja suremusele;

| 7. | palub Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel aidata AKV riikidel saavutada WHO soovitatud tervishoiukulutused elaniku kohta tehnilise abi kaudu ning kõige nõrgemate ja vähim arenenud riikide puhul ametliku arenguabi kaudu; |
| --- | --- |

7.

palub Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel aidata AKV riikidel saavutada WHO soovitatud tervishoiukulutused elaniku kohta tehnilise abi kaudu ning kõige nõrgemate ja vähim arenenud riikide puhul ametliku arenguabi kaudu;

| 8. | tuletab meelde, et AKV riikide võlakoormus on tõsine takistus, mis võtab ära vahendid, mida on hädasti vaja selliste elutähtsate sektorite nagu tervishoid rahastamiseks ja majanduse arengu edendamiseks üldisemalt; nõuab võlgade vähendamist vähemalt vähim arenenud riikide puhul, sest nad on jubeda võlakoorma all, mille valitsused on võtnud nende elanikkonna huvide vastaselt; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et AKV riikide võlakoormus on tõsine takistus, mis võtab ära vahendid, mida on hädasti vaja selliste elutähtsate sektorite nagu tervishoid rahastamiseks ja majanduse arengu edendamiseks üldisemalt; nõuab võlgade vähendamist vähemalt vähim arenenud riikide puhul, sest nad on jubeda võlakoorma all, mille valitsused on võtnud nende elanikkonna huvide vastaselt;

| 9. | on arvamusel, et avalikke teenuseid, mis on pidevalt alarahastatud ja töötajate puuduses, tuleb tugevdada ja arendada, selleks et teenida elanikkonna valdavat enamust, ja märgib, et elanikkonna rikkaim segment kasutab erasüsteemi ja saab palju paremaid teenuseid; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et avalikke teenuseid, mis on pidevalt alarahastatud ja töötajate puuduses, tuleb tugevdada ja arendada, selleks et teenida elanikkonna valdavat enamust, ja märgib, et elanikkonna rikkaim segment kasutab erasüsteemi ja saab palju paremaid teenuseid;

| 10. | kutsub AKV riike üles kaasama kõiki asjaomaseid sidusrühmi tervishoiutöötajate töökavade kui riiklike tervishoiukavade olulise osa väljatöötamisse; |
| --- | --- |

10.

kutsub AKV riike üles kaasama kõiki asjaomaseid sidusrühmi tervishoiutöötajate töökavade kui riiklike tervishoiukavade olulise osa väljatöötamisse;

| 11. | kutsub AKV riike üles suurendama tervishoiutöötajate rahastamist, investeerides tervishoiutöötajate värbamisse, haridusse ja koolitusse võrdsetel alustel, selleks et luua piisavad stiimulid ning soodus ja ohutu töökeskkond tervishoiutöötajate tulemuslikuks paigalhoidmiseks, eriti maapiirkondades, ja tagada tervishoiutöötajate õiglane jaotus; kutsub sellega seoses üles jätma tervishoiusektori Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi struktuurilise kohandamise programmidest välja; |
| --- | --- |

11.

kutsub AKV riike üles suurendama tervishoiutöötajate rahastamist, investeerides tervishoiutöötajate värbamisse, haridusse ja koolitusse võrdsetel alustel, selleks et luua piisavad stiimulid ning soodus ja ohutu töökeskkond tervishoiutöötajate tulemuslikuks paigalhoidmiseks, eriti maapiirkondades, ja tagada tervishoiutöötajate õiglane jaotus; kutsub sellega seoses üles jätma tervishoiusektori Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi struktuurilise kohandamise programmidest välja;

| 12. | kutsub AKV riike üles lisama riiklikesse tervishoiutöötajate kavadesse ravi- ja tervishoiuteenuste osutamise kohustuste kõrgema kvalifikatsiooniga töötajatelt madalama kvalifikatsiooniga töötajatele delegeerimise põhimõte; kutsub AKV riike üles uurima oma tervishoiuteenuste kavandamisel, kuidas saaks parandada tervishoiu tõhusust ja kvaliteeti, et vähendada olemasolevate töötajate töökoormust; |
| --- | --- |

12.

kutsub AKV riike üles lisama riiklikesse tervishoiutöötajate kavadesse ravi- ja tervishoiuteenuste osutamise kohustuste kõrgema kvalifikatsiooniga töötajatelt madalama kvalifikatsiooniga töötajatele delegeerimise põhimõte; kutsub AKV riike üles uurima oma tervishoiuteenuste kavandamisel, kuidas saaks parandada tervishoiu tõhusust ja kvaliteeti, et vähendada olemasolevate töötajate töökoormust;

| 13. | palub arenguriikidel luua ja/või taastada oma riiklikud ja peamised tervishoiusüsteemid ja teenused ning kutsub ELi üles toetama seda protsessi, aidates tugevdada institutsioonilist ja inimsuutlikkust ning infrastruktuure – sealhulgas meditsiinitöötajate töötingimuste parandamine, sobivate meditsiiniseadmete võimaldamine ja tehnosiire; |
| --- | --- |

13.

palub arenguriikidel luua ja/või taastada oma riiklikud ja peamised tervishoiusüsteemid ja teenused ning kutsub ELi üles toetama seda protsessi, aidates tugevdada institutsioonilist ja inimsuutlikkust ning infrastruktuure – sealhulgas meditsiinitöötajate töötingimuste parandamine, sobivate meditsiiniseadmete võimaldamine ja tehnosiire;

| 14. | kutsub AKV riikide tervishoiuasutusi üles integreerima kogukonna tervishoiutöötajaid ja traditsioonilise meditsiini praktikuid ametlikesse tervishoiusüsteemidesse ning suurendama rahalist ja poliitilist toetust kogukonna tervishoiutöötajatele ja kogukonna enda lahendustele, võimaldades koolitust, juhendamist, stiimuleid ja jätkuvat tuge; |
| --- | --- |

14.

kutsub AKV riikide tervishoiuasutusi üles integreerima kogukonna tervishoiutöötajaid ja traditsioonilise meditsiini praktikuid ametlikesse tervishoiusüsteemidesse ning suurendama rahalist ja poliitilist toetust kogukonna tervishoiutöötajatele ja kogukonna enda lahendustele, võimaldades koolitust, juhendamist, stiimuleid ja jätkuvat tuge;

| 15. | rõhutab teadlikkuse suurendamise ja ennetavate tervishoiukampaaniate tähtsust võitluses epideemiate ja pandeemiatega; usub, et on väga tähtis, et kogukonna tervishoiutöötajad ja traditsioonilised arstid neis kampaaniates täielikult osaleksid; |
| --- | --- |

15.

rõhutab teadlikkuse suurendamise ja ennetavate tervishoiukampaaniate tähtsust võitluses epideemiate ja pandeemiatega; usub, et on väga tähtis, et kogukonna tervishoiutöötajad ja traditsioonilised arstid neis kampaaniates täielikult osaleksid;

| 16. | tunnistab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) potentsiaali tervishoiuteenuste osutamisel; nõuab seepärast tungivalt, et AKV riigid rakendaksid asjakohast poliitikat ja reguleerivaid raamistikke IKT kasutamiseks tervishoiusüsteemides; |
| --- | --- |

16.

tunnistab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) potentsiaali tervishoiuteenuste osutamisel; nõuab seepärast tungivalt, et AKV riigid rakendaksid asjakohast poliitikat ja reguleerivaid raamistikke IKT kasutamiseks tervishoiusüsteemides;

| 17. | tunnistab kodanikuühiskonna, kohalike asutuste, kogukondade, tervishoiusektori mittetulundusühenduste ja vabatahtlike organisatsioonide tähtsat rolli riiklike tervishoiusüsteemide täiendamisel; kutsub seepärast AKV riike üles kaasama aktiivselt tervishoiuteenuste parandamise protsessi kõiki asjakohaseid sidusrühmi; |
| --- | --- |

17.

tunnistab kodanikuühiskonna, kohalike asutuste, kogukondade, tervishoiusektori mittetulundusühenduste ja vabatahtlike organisatsioonide tähtsat rolli riiklike tervishoiusüsteemide täiendamisel; kutsub seepärast AKV riike üles kaasama aktiivselt tervishoiuteenuste parandamise protsessi kõiki asjakohaseid sidusrühmi;

| 18. | usub, et ELi liikmesriigid peaksid suurendama rahalist ja tehnilist toetust AKV riikidele, et nad arendaksid riiklikke tervishoiukavasid ja -strateegiaid, mis keskenduvad tervishoiutöötajate oskuste sobitamisele kohalike vajadustega ja kogukonna tervishoiutöötajatele kolmanda taseme hariduse ja jätkukoolituse pakkumisele; on seisukohal, et sellised kavad peaksid keskenduma kogukonna tervishoiutöötajate pideva koolituse tagamisele ja nende paigalhoidmisele, eriti maakogukondades, ja nende töö tutvustamisele ja selle vastu austuse suurendamisele, et parandada nende staatust kogukonnas; |
| --- | --- |

18.

usub, et ELi liikmesriigid peaksid suurendama rahalist ja tehnilist toetust AKV riikidele, et nad arendaksid riiklikke tervishoiukavasid ja -strateegiaid, mis keskenduvad tervishoiutöötajate oskuste sobitamisele kohalike vajadustega ja kogukonna tervishoiutöötajatele kolmanda taseme hariduse ja jätkukoolituse pakkumisele; on seisukohal, et sellised kavad peaksid keskenduma kogukonna tervishoiutöötajate pideva koolituse tagamisele ja nende paigalhoidmisele, eriti maakogukondades, ja nende töö tutvustamisele ja selle vastu austuse suurendamisele, et parandada nende staatust kogukonnas;

| 19. | soovitab, et AKV riigid viiksid ELi toel läbi põhjaliku koolitusvajaduste hindamise, et teha kindlaks inimressurssidealased vajadused riikide tervishoius; |
| --- | --- |

19.

soovitab, et AKV riigid viiksid ELi toel läbi põhjaliku koolitusvajaduste hindamise, et teha kindlaks inimressurssidealased vajadused riikide tervishoius;

| 20. | juhib tähelepanu sellele, et tervishoiutöötajad peavad suutma tegutseda asjakohastes töötingimustes, ja kutsub seepärast ELi ja AKV riike üles keskenduma kvaliteetse tervishoiu- ja haiglainfrastruktuuri arendamisele, eriti maapiirkondades ja äärepoolsetes piirkondades; soovitab ELi ja AKV riikidel luua Euroopa ja AKV riikide haiglate vahel partnerlussuhteid; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu sellele, et tervishoiutöötajad peavad suutma tegutseda asjakohastes töötingimustes, ja kutsub seepärast ELi ja AKV riike üles keskenduma kvaliteetse tervishoiu- ja haiglainfrastruktuuri arendamisele, eriti maapiirkondades ja äärepoolsetes piirkondades; soovitab ELi ja AKV riikidel luua Euroopa ja AKV riikide haiglate vahel partnerlussuhteid;

| 21. | märgib, et AKV riikidel pole alati juurdepääsu kaasaegsele ravile; kutsub ELi ja muid rahastajaid üles parandama uute ravimite kättesaadavust AKV riikide jaoks, eriti nende ravimite osas, mida saab kasutada raviks epideemiate ja pandeemiate korral; |
| --- | --- |

21.

märgib, et AKV riikidel pole alati juurdepääsu kaasaegsele ravile; kutsub ELi ja muid rahastajaid üles parandama uute ravimite kättesaadavust AKV riikide jaoks, eriti nende ravimite osas, mida saab kasutada raviks epideemiate ja pandeemiate korral;

| 22. | palub ELi liikmesriikidel rakendada ja jälgida meetmeid, millest on antud ülevaade Euroopa Komisjoni teatises „Arengumaade tervishoiu inimressursikriisi käsitlev ELi tegevusstrateegia” (KOM(2005)0642), eelkõige seoses riiklike inimressursikavade toetamise ja rahastamisega; |
| --- | --- |

22.

palub ELi liikmesriikidel rakendada ja jälgida meetmeid, millest on antud ülevaade Euroopa Komisjoni teatises „Arengumaade tervishoiu inimressursikriisi käsitlev ELi tegevusstrateegia” (KOM(2005)0642), eelkõige seoses riiklike inimressursikavade toetamise ja rahastamisega;

| 23. | palub ELi liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil ning AKV riikide valitsustel toetada integreeritud tervishoiuteenuseid, nagu HIVi/AIDSi ning seksuaal- ja reproduktiivtervise programmid, et suurendada tõhusust ja tulemuslikkust ka inimressursside valdkonnas; |
| --- | --- |

23.

palub ELi liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil ning AKV riikide valitsustel toetada integreeritud tervishoiuteenuseid, nagu HIVi/AIDSi ning seksuaal- ja reproduktiivtervise programmid, et suurendada tõhusust ja tulemuslikkust ka inimressursside valdkonnas;

| 24. | kordab üleskutset, et ELi liikmesriigid rakendaksid ja jälgiksid Euroopa Komisjoni teatises „Euroopa tegevusprogramm arengumaade tervishoiutöötajate nappusega seotud probleemi lahendamiseks (2007–2013)” (KOM (2006)0870) esitatud meetmeid, eriti meedet töötada välja ühine rakenduskava ja raamistik, et jälgida riiklikku ja ühist ELi tegevust inimressursside valdkonnas; |
| --- | --- |

24.

kordab üleskutset, et ELi liikmesriigid rakendaksid ja jälgiksid Euroopa Komisjoni teatises „Euroopa tegevusprogramm arengumaade tervishoiutöötajate nappusega seotud probleemi lahendamiseks (2007–2013)” (KOM (2006)0870) esitatud meetmeid, eriti meedet töötada välja ühine rakenduskava ja raamistik, et jälgida riiklikku ja ühist ELi tegevust inimressursside valdkonnas;

| 25. | nõuab, et ELi liikmesriigid rakendaksid ja jälgiksid nõuetekohaselt WHO üldiseid tegevusjuhiseid tervishoiutöötajate rahvusvahelisel värbamisel, mis lihtsustavad korduvrännet kui vahendit, millega leevendada ajude äravoolu selliste probleemidega riikidest; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et ELi liikmesriigid rakendaksid ja jälgiksid nõuetekohaselt WHO üldiseid tegevusjuhiseid tervishoiutöötajate rahvusvahelisel värbamisel, mis lihtsustavad korduvrännet kui vahendit, millega leevendada ajude äravoolu selliste probleemidega riikidest;

| 26. | palub ELi liikmesriikidel tagada, et nende rändepoliitika, eriti ajude äravoolu põhjustav poliitika, ei kahjustaks tervishoiutöötajate kättesaadavust kolmandates riikides, austades samal ajal isikute liikumisvabadust ning isiklikke ja tööalaseid pürgimusi; |
| --- | --- |

26.

palub ELi liikmesriikidel tagada, et nende rändepoliitika, eriti ajude äravoolu põhjustav poliitika, ei kahjustaks tervishoiutöötajate kättesaadavust kolmandates riikides, austades samal ajal isikute liikumisvabadust ning isiklikke ja tööalaseid pürgimusi;

| 27. | palub nii ELi liikmesriikidel kui ka AKV riikidel edendada ELi riikides elavate AKV tervishoiutöötajate ajutisi tööülesandeid ja tervishoiutöötajate mitmekordse viisa korda, et nad saaksid jätkata koolitust Euroopas, jäädes samas päritoluriigi kodanikuks, ning arendada sellele vastavalt võrgustikke; |
| --- | --- |

27.

palub nii ELi liikmesriikidel kui ka AKV riikidel edendada ELi riikides elavate AKV tervishoiutöötajate ajutisi tööülesandeid ja tervishoiutöötajate mitmekordse viisa korda, et nad saaksid jätkata koolitust Euroopas, jäädes samas päritoluriigi kodanikuks, ning arendada sellele vastavalt võrgustikke;

| 28. | palub ELil teha kiiremini edusamme arengumaade tervishoiu inimressursikriisi käsitleva Euroopa Liidu tegevusstrateegia raames kokku lepitud kohustuste täitmisel; |
| --- | --- |

28.

palub ELil teha kiiremini edusamme arengumaade tervishoiu inimressursikriisi käsitleva Euroopa Liidu tegevusstrateegia raames kokku lepitud kohustuste täitmisel;

| 29. | kutsub ELi üles seadma tulevikus oma arengupoliitikas esmatähtsaks ülesandeks tervishoiutöötajate haridus ja koolitus, tagades, et vähemalt 20% ELi abist eraldatakse põhiharidusele ja tervishoiule; |
| --- | --- |

29.

kutsub ELi üles seadma tulevikus oma arengupoliitikas esmatähtsaks ülesandeks tervishoiutöötajate haridus ja koolitus, tagades, et vähemalt 20% ELi abist eraldatakse põhiharidusele ja tervishoiule;

| 30. | nõuab, et tervishoiu inimressursside strateegia integreeritakse 2015. aasta järgsesse arengukavva; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et tervishoiu inimressursside strateegia integreeritakse 2015. aasta järgsesse arengukavva;

| 31. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujale, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile ja ÜRO Inimõiguste Nõukogule. |
| --- | --- |

31.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujale, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile ja ÜRO Inimõiguste Nõukogule.

RESOLUTSIOON (32)

olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 17.–19. juunil 2013 Brüsselis (Belgia), |
| --- | --- |

—

mis kohtus 17.–19. juunil 2013 Brüsselis (Belgia),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse Kesk-Aafrika Vabariigi ratifitseeritud 1949. aasta Genfi konventsiooni artiklit 3 ja II protokolli, milles keelustatakse kohtuväline hukkamine, vägistamine, sunniviisiline värbamine ja muu väärkohtlemine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kesk-Aafrika Vabariigi ratifitseeritud 1949. aasta Genfi konventsiooni artiklit 3 ja II protokolli, milles keelustatakse kohtuväline hukkamine, vägistamine, sunniviisiline värbamine ja muu väärkohtlemine,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu 1998. aasta Rooma statuuti, mille Kesk-Aafrika Vabariik ratifitseeris 2001. aastal, mida muudeti 2010. aastal Kampalas ning milles on määratletud kõige raskemad rahvusvahelised kuriteod, nagu inimsusevastased kuriteod ja sõjakuriteod, sealhulgas mõrvad, rünnakud tsiviilelanikkonna vastu, piinamine, rüüstamine, seksuaalvägivald, laste värbamine ja kasutamine relvajõududes ja sunniviisiline kadumine, ning milles kinnitatakse kõigi riiklike jurisdiktsioonide põhikohustust uurida ja karistada ning seeläbi ennetada selliste kuritegude toimepanemist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu 1998. aasta Rooma statuuti, mille Kesk-Aafrika Vabariik ratifitseeris 2001. aastal, mida muudeti 2010. aastal Kampalas ning milles on määratletud kõige raskemad rahvusvahelised kuriteod, nagu inimsusevastased kuriteod ja sõjakuriteod, sealhulgas mõrvad, rünnakud tsiviilelanikkonna vastu, piinamine, rüüstamine, seksuaalvägivald, laste värbamine ja kasutamine relvajõududes ja sunniviisiline kadumine, ning milles kinnitatakse kõigi riiklike jurisdiktsioonide põhikohustust uurida ja karistada ning seeläbi ennetada selliste kuritegude toimepanemist,

| — | võttes arvesse lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvakonfliktidesse, millele Kesk-Aafrika Vabariik on alla kirjutanud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvakonfliktidesse, millele Kesk-Aafrika Vabariik on alla kirjutanud,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Kesk-Aafrika Vabariik ratifitseeris 1986. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Kesk-Aafrika Vabariik ratifitseeris 1986. aastal,

| — | võttes arvesse partnerluslepingut 2000/483/EÜ ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000 Cotonous (Benin) ja mida on muudetud järjestikku 2005. ja 2010. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerluslepingut 2000/483/EÜ ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000 Cotonous (Benin) ja mida on muudetud järjestikku 2005. ja 2010. aastal,

| — | võttes arvesse 21. juuni 2008. aasta Libreville’i üldist rahukokkulepet Kesk-Aafrika Vabariigi valitsuse ja Kesk-Aafrika poliitilis-sõjaväeliste liikumiste APRD (Armée populaire pour la restauration de la démocratie), FDPC (Front démocratique du peuple centrafricain) ning UFDR (Union des forces démocratiques pour le rassemblement) vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. juuni 2008. aasta Libreville’i üldist rahukokkulepet Kesk-Aafrika Vabariigi valitsuse ja Kesk-Aafrika poliitilis-sõjaväeliste liikumiste APRD (Armée populaire pour la restauration de la démocratie), FDPC (Front démocratique du peuple centrafricain) ning UFDR (Union des forces démocratiques pour le rassemblement) vahel,

| — | võttes arvesse 21. detsembril 2012. aastal N’Djamenas (Tšaad) toimunud Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) riigipeade ja valitsusjuhtide erakorralise tippkohtumise lõppkommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. detsembril 2012. aastal N’Djamenas (Tšaad) toimunud Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) riigipeade ja valitsusjuhtide erakorralise tippkohtumise lõppkommünikeed,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Kristalina Georgieva 21. detsembri 2012. aasta avaldust konflikti taaspuhkemise kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Kristalina Georgieva 21. detsembri 2012. aasta avaldust konflikti taaspuhkemise kohta Kesk-Aafrika Vabariigis,

| — | võttes arvesse 11. jaanuari 2013. aasta Libreville’i (Gabon) lepingut Kesk-Aafrika Vabariigi poliitilis-sõjaväelist kriisi käsitleva resolutsiooni kohta, millele kirjutati alla Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) riigipeade ja valitsusjuhtide eestkostel ja milles on sätestatud tingimused Kesk-Aafrika Vabariigi kriisi lõpetamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. jaanuari 2013. aasta Libreville’i (Gabon) lepingut Kesk-Aafrika Vabariigi poliitilis-sõjaväelist kriisi käsitleva resolutsiooni kohta, millele kirjutati alla Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) riigipeade ja valitsusjuhtide eestkostel ja milles on sätestatud tingimused Kesk-Aafrika Vabariigi kriisi lõpetamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (33), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (33),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 24. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni 2088(2013) ja ÜRO Julgeolekunõukogu deklaratsioone Kesk-Aafrika Vabariigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 24. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni 2088(2013) ja ÜRO Julgeolekunõukogu deklaratsioone Kesk-Aafrika Vabariigi kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni, ÜRO peasekretäri pressiesindaja ja Kesk-Aafrika Vabariiki lähetatud ÜRO erisaadiku avaldusi poliitilise olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis ning julgeoleku- ja humanitaarolukorra halvenemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni, ÜRO peasekretäri pressiesindaja ja Kesk-Aafrika Vabariiki lähetatud ÜRO erisaadiku avaldusi poliitilise olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis ning julgeoleku- ja humanitaarolukorra halvenemise kohta,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu (AL) deklaratsioone ja otsuseid olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu (AL) deklaratsioone ja otsuseid olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi avaldusi olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi avaldusi olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navanethem Pillay 16. aprilli 2013. aasta avaldust, milles ta nõudis riigis vägivalla lõpetamist ja õigusriigi taastamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navanethem Pillay 16. aprilli 2013. aasta avaldust, milles ta nõudis riigis vägivalla lõpetamist ja õigusriigi taastamist,

| — | võttes arvesse 3. aprillil ja 18. aprillil 2013. aastal N’Djamenas (Tšaad) toimunud Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) riigipeade ja valitsusjuhtide erakorralisi tippkohtumisi ja otsuseid luua riiklik üleminekunõukogu, millel on seadusandlikud ja põhiseadusandlikud volitused, ning võtta vastu Kesk-Aafrika Vabariigi üleminekuprotsessi tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. aprillil ja 18. aprillil 2013. aastal N’Djamenas (Tšaad) toimunud Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) riigipeade ja valitsusjuhtide erakorralisi tippkohtumisi ja otsuseid luua riiklik üleminekunõukogu, millel on seadusandlikud ja põhiseadusandlikud volitused, ning võtta vastu Kesk-Aafrika Vabariigi üleminekuprotsessi tegevuskava,

| — | võttes arvesse Dominikaani Vabariigi Rahvuskongressis 25. aprillil 2013. aastal vastu võetud resolutsiooni riigipöörde kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, milles mõistetakse riigipööre hukka, keeldutakse tunnustamast Seleka mässuliste koalitsiooni tegevust ja kutsutakse Rahvusvahelist Kriminaalkohut ja kõiki asjaomaseid riike, kaasa arvatud Kesk-Aafrika Vabariiki, üles uurima rahvusvahelisi kuritegusid, mida pannakse jätkuvalt toime riigipöörde kontekstis, ja andma need kohtu alla, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Dominikaani Vabariigi Rahvuskongressis 25. aprillil 2013. aastal vastu võetud resolutsiooni riigipöörde kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, milles mõistetakse riigipööre hukka, keeldutakse tunnustamast Seleka mässuliste koalitsiooni tegevust ja kutsutakse Rahvusvahelist Kriminaalkohut ja kõiki asjaomaseid riike, kaasa arvatud Kesk-Aafrika Vabariiki, üles uurima rahvusvahelisi kuritegusid, mida pannakse jätkuvalt toime riigipöörde kontekstis, ja andma need kohtu alla,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kontaktrühma 3. mai 2013. aasta kohtumist Brazzaville’is (Kongo Vabariik), kus kehtestati ülemineku tegevuskava ja loodi erifond Kesk-Aafrika Vabariigi abistamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kontaktrühma 3. mai 2013. aasta kohtumist Brazzaville’is (Kongo Vabariik), kus kehtestati ülemineku tegevuskava ja loodi erifond Kesk-Aafrika Vabariigi abistamiseks,

| — | võttes arvesse Seleka koalitsiooni kuuluvaid eri rühmitusi, nimelt CPJP (Convention des patriotes pour la justice et la paix), UFDR (Union des forces démocratiques pour le rassemblement), FDPC (Front démocratique du peuple centrafricain), CPSK (Convention patriotique pour le salut du Kodro) ning ARR (Alliance pour la renaissance et la refondation), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Seleka koalitsiooni kuuluvaid eri rühmitusi, nimelt CPJP (Convention des patriotes pour la justice et la paix), UFDR (Union des forces démocratiques pour le rassemblement), FDPC (Front démocratique du peuple centrafricain), CPSK (Convention patriotique pour le salut du Kodro) ning ARR (Alliance pour la renaissance et la refondation),

| A. | arvestades, et 2012. aasta detsembri ja 2013. aasta märtsi vahel toimusid Seleka mässuliste liikumise ja valitsuse kokkupõrked president François Bozizé suutmatuse tõttu täita 2008. aastal Libreville’i üldise rahukokkuleppe raames võetud kohustusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2012. aasta detsembri ja 2013. aasta märtsi vahel toimusid Seleka mässuliste liikumise ja valitsuse kokkupõrked president François Bozizé suutmatuse tõttu täita 2008. aastal Libreville’i üldise rahukokkuleppe raames võetud kohustusi;

| B. | arvestades, et president Bozizé valitsuse ning mässuliste ja muude peamiste osalejate vahel sõlmiti 11. jaanuaril 2013. aastal Libreville’is (Gabon) rahukokkulepe, millega nähti ette relvarahu ja rahvusliku ühtsuse üleminekuvalitsuse loomine, kusjuures valitsuses anti tähtsad ametikohad opositsiooniliikmetele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et president Bozizé valitsuse ning mässuliste ja muude peamiste osalejate vahel sõlmiti 11. jaanuaril 2013. aastal Libreville’is (Gabon) rahukokkulepe, millega nähti ette relvarahu ja rahvusliku ühtsuse üleminekuvalitsuse loomine, kusjuures valitsuses anti tähtsad ametikohad opositsiooniliikmetele;

| C. | arvestades, et 2013. aasta märtsi lõpus kurtsid mässulised, et valitsus ei täitnud oma 2013. aasta jaanuari Libreville’i kokkuleppest tulenevaid kohustusi, ning arvestades, et 24. märtsil hõivasid nad pealinna Bangui ja ülejäänud riigi, sundides president Bozizé riigist põgenema; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2013. aasta märtsi lõpus kurtsid mässulised, et valitsus ei täitnud oma 2013. aasta jaanuari Libreville’i kokkuleppest tulenevaid kohustusi, ning arvestades, et 24. märtsil hõivasid nad pealinna Bangui ja ülejäänud riigi, sundides president Bozizé riigist põgenema;

| D. | arvestades, et 24. märtsil 2013. aastal haaras võimu mässuliste juht Michel Djotodia ja kuulutas end 26. märtsil vabariigi presidendiks, peatas riigi põhiseaduse kehtivuse, saatis laiali Rahvuskogu, kuulutas välja kolmeaastase üleminekuperioodi valitsuse ja tõotas valitseda Kesk-Aafrika Vabariiki kuni 2016. aasta valimisteni; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 24. märtsil 2013. aastal haaras võimu mässuliste juht Michel Djotodia ja kuulutas end 26. märtsil vabariigi presidendiks, peatas riigi põhiseaduse kehtivuse, saatis laiali Rahvuskogu, kuulutas välja kolmeaastase üleminekuperioodi valitsuse ja tõotas valitseda Kesk-Aafrika Vabariiki kuni 2016. aasta valimisteni;

| E. | arvestades, et 3. aprillil 2013 toimunud ECCASi tippkohtumisel loodi riiklik üleminekunõukogu, mis esindab kõiki riigis tegutsevaid jõude ja millel on kava kohaselt seadusandlikud ja põhiseadusandlikud volitused; arvestades, et kõnealusel tippkohtumisel tehti riiklikule üleminekunõukogule samuti ülesandeks valida selle liikmete hulgast ajutine president ja kaks asepresidenti, kellest esimene oleks riikliku üleminekunõukogu eesistuja; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 3. aprillil 2013 toimunud ECCASi tippkohtumisel loodi riiklik üleminekunõukogu, mis esindab kõiki riigis tegutsevaid jõude ja millel on kava kohaselt seadusandlikud ja põhiseadusandlikud volitused; arvestades, et kõnealusel tippkohtumisel tehti riiklikule üleminekunõukogule samuti ülesandeks valida selle liikmete hulgast ajutine president ja kaks asepresidenti, kellest esimene oleks riikliku üleminekunõukogu eesistuja;

| F. | arvestades, et vabad, demokraatlikud, läbipaistvad ja seaduslikud valimised toimuvad 18kuulise üleminekuperioodi lõpus, kuid arvestades, et riigipea, peaminister, üleminekuvalitsuse liikmed ja üleminekunõukogu juhatuse liikmed ei tohi neil kandideerida; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vabad, demokraatlikud, läbipaistvad ja seaduslikud valimised toimuvad 18kuulise üleminekuperioodi lõpus, kuid arvestades, et riigipea, peaminister, üleminekuvalitsuse liikmed ja üleminekunõukogu juhatuse liikmed ei tohi neil kandideerida;

| G. | arvestades, et 18. aprillil 2013. aastal ECCASi tippkohtumisel N’Djamenas (Tšaad) võeti vastu üleminekunõukogu koosseisu ja toimimise tegevuskava ning suurendati selle liikmete arvu 135-le, et suurendada opositsiooni ja kodanikuühiskonna esindatust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 18. aprillil 2013. aastal ECCASi tippkohtumisel N’Djamenas (Tšaad) võeti vastu üleminekunõukogu koosseisu ja toimimise tegevuskava ning suurendati selle liikmete arvu 135-le, et suurendada opositsiooni ja kodanikuühiskonna esindatust;

| H. | arvestades, et ECCAS otsustas 18. aprillil 2013. aastal oma tippkohtumisel N’Djamenas (Tšaad) neljakordistada Kesk-Aafrika riikidevaheliste relvajõudude (FOMAC) mahtu, suurendades sõdurite arvu 500-lt 2 000-le; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ECCAS otsustas 18. aprillil 2013. aastal oma tippkohtumisel N’Djamenas (Tšaad) neljakordistada Kesk-Aafrika riikidevaheliste relvajõudude (FOMAC) mahtu, suurendades sõdurite arvu 500-lt 2 000-le;

| I. | arvestades, et peaministrit Nicolas Tiangayet toetab ja tunnustab rahvusvaheline üldsus, sest ta aitas luua raamistiku, millega tõenäoliselt kõik nõustuvad, ja keskkonna, mis soodustab Kesk-Aafrika Vabariigis rahu ja stabiilsuse saavutamist; arvestades, et ta nõuab, et järgitaks 18. ja 19. aprillil 2013 ECCASi tippkohtumisel kokku lepitud riikliku üleminekunõukogu koosseisu ja toimimise tegevuskava; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et peaministrit Nicolas Tiangayet toetab ja tunnustab rahvusvaheline üldsus, sest ta aitas luua raamistiku, millega tõenäoliselt kõik nõustuvad, ja keskkonna, mis soodustab Kesk-Aafrika Vabariigis rahu ja stabiilsuse saavutamist; arvestades, et ta nõuab, et järgitaks 18. ja 19. aprillil 2013 ECCASi tippkohtumisel kokku lepitud riikliku üleminekunõukogu koosseisu ja toimimise tegevuskava;

| J. | arvestades, et riiklik üleminekunõukogu on nimetanud Michel Djotodia ajutiseks presidendiks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et riiklik üleminekunõukogu on nimetanud Michel Djotodia ajutiseks presidendiks;

| K. | arvestades, et rahvusvahelise kontaktrühma 3. mai 2013. aasta kohtumisel Brazzaville’is (Kongo Vabariik) võeti vastu ülemineku tegevuskava ja loodi erifond Kesk-Aafrika Vabariigi abistamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et rahvusvahelise kontaktrühma 3. mai 2013. aasta kohtumisel Brazzaville’is (Kongo Vabariik) võeti vastu ülemineku tegevuskava ja loodi erifond Kesk-Aafrika Vabariigi abistamiseks;

| L. | arvestades, et olukord Kesk-Aafrika Vabariigis on jätkuvalt äärmiselt murettekitav, kusjuures relvastatud rühmitused panevad toime tõsiseid inimõiguste rikkumisi ja rahvusvahelisi kuritegusid, kaasa arvatud tapmised, vägistamised – sh alaealiste tüdrukute vägistamine – meelevaldne kinnipidamine, sunniviisiline kadumine, piinamine, väärkohtlemine ja laste sunniviisiline või vabatahtlik relvastatud rühmitustesse värbamine; arvestades, et seksuaalsel vägivallal ja vägistamise sagedasel kasutamisel sõjalise relvana on traagilised tagajärjed ja neid tuleb lugeda sõjakuritegudeks; arvestades, et peaminister Nicolas Tiangaye on vägivalla ja rüüstamise avalikult hukka mõistnud; arvestades, et on loodud kuritegude uurimise komisjon, ja arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus on otsustanud alustada uurimist kõigi tema pädevusse kuuluvate väidetavate kuritegude suhtes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et olukord Kesk-Aafrika Vabariigis on jätkuvalt äärmiselt murettekitav, kusjuures relvastatud rühmitused panevad toime tõsiseid inimõiguste rikkumisi ja rahvusvahelisi kuritegusid, kaasa arvatud tapmised, vägistamised – sh alaealiste tüdrukute vägistamine – meelevaldne kinnipidamine, sunniviisiline kadumine, piinamine, väärkohtlemine ja laste sunniviisiline või vabatahtlik relvastatud rühmitustesse värbamine; arvestades, et seksuaalsel vägivallal ja vägistamise sagedasel kasutamisel sõjalise relvana on traagilised tagajärjed ja neid tuleb lugeda sõjakuritegudeks; arvestades, et peaminister Nicolas Tiangaye on vägivalla ja rüüstamise avalikult hukka mõistnud; arvestades, et on loodud kuritegude uurimise komisjon, ja arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus on otsustanud alustada uurimist kõigi tema pädevusse kuuluvate väidetavate kuritegude suhtes;

| M. | arvestades, et vaatamata N’Djamenas kokku lepitud julgeolekumeetmete järkjärgulisele rakendamisele on olukord ebakindel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vaatamata N’Djamenas kokku lepitud julgeolekumeetmete järkjärgulisele rakendamisele on olukord ebakindel;

| N. | arvestades, et Kesk-Aafrika Vabariik seisab sotsiaalse ja majandusliku probleemi ees, sest avalik ja erasektor on rüüstatud ja hävitatud ning see kahjustab tõsiselt riigihaldust ja selle majandusstruktuuri ning põhjustab sotsiaalseid rahutusi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Kesk-Aafrika Vabariik seisab sotsiaalse ja majandusliku probleemi ees, sest avalik ja erasektor on rüüstatud ja hävitatud ning see kahjustab tõsiselt riigihaldust ja selle majandusstruktuuri ning põhjustab sotsiaalseid rahutusi;

| O. | arvestades, et massiliselt on rüüstatud ka haiglaid, mis on põhjustanud riigi tervishoiusektoris katastroofilise olukorra; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et massiliselt on rüüstatud ka haiglaid, mis on põhjustanud riigi tervishoiusektoris katastroofilise olukorra;

| P. | arvestades, et toidukriisi ja toimunud ning toimuva vägivalla tulemusena on kümned tuhanded Kesk-Aafrika Vabariigi elanikud otsinud varjupaika naaberriikides või on riigisiseselt ümber asunud; arvestades, et ÜRO statistiliste hinnangute kohaselt vajab humanitaarabi 1,5 miljonit Kesk-Aafrika Vabariigi kodanikku lisaks 17 000 Kongo ja Sudaani elanikule, kes on otsinud Kesk-Aafrika Vabariigist varjupaika, et pääseda oma kodumaal toimuva sõja eest; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et toidukriisi ja toimunud ning toimuva vägivalla tulemusena on kümned tuhanded Kesk-Aafrika Vabariigi elanikud otsinud varjupaika naaberriikides või on riigisiseselt ümber asunud; arvestades, et ÜRO statistiliste hinnangute kohaselt vajab humanitaarabi 1,5 miljonit Kesk-Aafrika Vabariigi kodanikku lisaks 17 000 Kongo ja Sudaani elanikule, kes on otsinud Kesk-Aafrika Vabariigist varjupaika, et pääseda oma kodumaal toimuva sõja eest;

| Q. | arvestades, et enamik neist inimestest asub aladel, kus neil puudub juurdepääs põhiteenustele, ning arvestades, et ebakindel olukord riigis ja rünnakute oht teevad tõhusa abi andmise humanitaarabiorganisatsioonide jaoks raskeks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et enamik neist inimestest asub aladel, kus neil puudub juurdepääs põhiteenustele, ning arvestades, et ebakindel olukord riigis ja rünnakute oht teevad tõhusa abi andmise humanitaarabiorganisatsioonide jaoks raskeks;

| R. | arvestades, et pärast seda, kui riigis haarasid võimu mässulised, peatati 25. märtsil 2013 Kesk-Aafrika Vabariigi liikmesus Aafrika Liidus, liit kehtestas mässuliste liidrite suhtes sissesõidukeelu ja nende varad külmutati; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et pärast seda, kui riigis haarasid võimu mässulised, peatati 25. märtsil 2013 Kesk-Aafrika Vabariigi liikmesus Aafrika Liidus, liit kehtestas mässuliste liidrite suhtes sissesõidukeelu ja nende varad külmutati;

| S. | arvestades, et 8. aprillil 2013. aastal otsustas Francophonie alaline nõukogu ajutiselt peatada Kesk-Aafrika Vabariigi liikmesuse kuni kõigi riigi erakondade tegevuse hindamiseni; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 8. aprillil 2013. aastal otsustas Francophonie alaline nõukogu ajutiselt peatada Kesk-Aafrika Vabariigi liikmesuse kuni kõigi riigi erakondade tegevuse hindamiseni;

| T. | arvestades, et Euroopa Liit osaleb Cotonou lepingu alusel korrapärases poliitilises dialoogis Kesk-Aafrika Vabariigiga ja on riigi peamine rahastaja, andes arenguabi, mis moodustas 2013. aastal 10. Euroopa Arengufondi (EAF 2008–2013) raames kuni 137 miljonit eurot, lisaks anti riigile MICOPAXi rahu tagamise missiooni jaoks 2012. aastal Aafrika rahutagamisrahastust 14,3 miljonit eurot; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Liit osaleb Cotonou lepingu alusel korrapärases poliitilises dialoogis Kesk-Aafrika Vabariigiga ja on riigi peamine rahastaja, andes arenguabi, mis moodustas 2013. aastal 10. Euroopa Arengufondi (EAF 2008–2013) raames kuni 137 miljonit eurot, lisaks anti riigile MICOPAXi rahu tagamise missiooni jaoks 2012. aastal Aafrika rahutagamisrahastust 14,3 miljonit eurot;

| U. | arvestades, et ka Euroopa Komisjon eraldas 2012. aastal oma humanitaarabi ja kodanikukaitse direktoraadi (ECHO) kaudu 8 miljonit eurot, et aidata konflikti ja Kesk-Aafrika Vabariigis ümberasustamise tõttu kannatanud inimesi erakorraliste tervishoiuteenuste, toidu ja toiduks mittekasutatavate toodete, puhta vee ja kanalisatsioonisüsteemi võimaldamise kaudu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ka Euroopa Komisjon eraldas 2012. aastal oma humanitaarabi ja kodanikukaitse direktoraadi (ECHO) kaudu 8 miljonit eurot, et aidata konflikti ja Kesk-Aafrika Vabariigis ümberasustamise tõttu kannatanud inimesi erakorraliste tervishoiuteenuste, toidu ja toiduks mittekasutatavate toodete, puhta vee ja kanalisatsioonisüsteemi võimaldamise kaudu;

| V. | arvestades, et Issanda Vastupanuarmee (LRA) hiljutistes rünnakutes, eelkõige riigi kirdeosas Bria piirkonnas ja teemandikaevanduste lähedal, sai surma üle tosina inimese; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Issanda Vastupanuarmee (LRA) hiljutistes rünnakutes, eelkõige riigi kirdeosas Bria piirkonnas ja teemandikaevanduste lähedal, sai surma üle tosina inimese;

| 1. | peab kahetsusväärseks võimu haaramist riigipöördega; nõuab põhiseadusliku korra taastamist ja kutsub kõiki osapooli üles hoiduma mis tahes vägivallast, austama täielikult inimõigusi ja taastama riigis avalik kord, avalik julgeolek ja stabiilsus; |
| --- | --- |

1.

peab kahetsusväärseks võimu haaramist riigipöördega; nõuab põhiseadusliku korra taastamist ja kutsub kõiki osapooli üles hoiduma mis tahes vägivallast, austama täielikult inimõigusi ja taastama riigis avalik kord, avalik julgeolek ja stabiilsus;

| 2. | kinnitab uuesti oma toetust Kesk-Aafrika Vabariigi suveräänsusele, ühtsusele ja territoriaalsele terviklikkusele; |
| --- | --- |

2.

kinnitab uuesti oma toetust Kesk-Aafrika Vabariigi suveräänsusele, ühtsusele ja territoriaalsele terviklikkusele;

| 3. | märgib rahuloluga, et Kesk-Aafrika Vabariik ühines 2008. aastal mäetööstuse läbipaistvuse algatusega; usub, et Kesk-Aafrika Vabariigi rikkalike loodusvarade haldamine peaks alluma läbipaistvale kontrollile, eriti mis puudutab kaevandamise ja eksportimisega tegelevate äriühingute makseid valitsusele ja arenguprogrammidele kulutatava tulu osakaalu; |
| --- | --- |

3.

märgib rahuloluga, et Kesk-Aafrika Vabariik ühines 2008. aastal mäetööstuse läbipaistvuse algatusega; usub, et Kesk-Aafrika Vabariigi rikkalike loodusvarade haldamine peaks alluma läbipaistvale kontrollile, eriti mis puudutab kaevandamise ja eksportimisega tegelevate äriühingute makseid valitsusele ja arenguprogrammidele kulutatava tulu osakaalu;

| 4. | võtab teadmiseks riikliku üleminekunõukogu loomise, riigipea valimise selle poolt ja üleminekuvalitsuse loomise; märgib, et üleminek kestab 18 kuud ja selle lõpuks peab olema täielikult taastatud põhiseaduslik õiguspärasus ja kord; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks riikliku üleminekunõukogu loomise, riigipea valimise selle poolt ja üleminekuvalitsuse loomise; märgib, et üleminek kestab 18 kuud ja selle lõpuks peab olema täielikult taastatud põhiseaduslik õiguspärasus ja kord;

| 5. | kutsub üleminekuvalitsust ja riiklikku üleminekunõukogu üles tagama õigusriigi põhimõtte austamine ja kaitsma tsiviilelanikke; tervitab üleminekuvalitsuse ja eriti peaministri Nicolas Tiangaye seniseid jõupingutusi ja nõuab tungivalt, et kogu rahvusvaheline üldsus toetaks teda ja tema tegevust kõigi asjakohaste vahenditega; |
| --- | --- |

5.

kutsub üleminekuvalitsust ja riiklikku üleminekunõukogu üles tagama õigusriigi põhimõtte austamine ja kaitsma tsiviilelanikke; tervitab üleminekuvalitsuse ja eriti peaministri Nicolas Tiangaye seniseid jõupingutusi ja nõuab tungivalt, et kogu rahvusvaheline üldsus toetaks teda ja tema tegevust kõigi asjakohaste vahenditega;

| 6. | tervitab Kongo Vabariigi presidendi lepituspüüdlusi ning ÜRO, ALi, ELi, ECCASi, Organisation internationale de la Francophonie (OIF), Lõuna-Aafrika, Benini, Prantsusmaa ja Ameerika Ühendriikide aktiivset rolli, mis aitas kaasa Libreville’i kokkulepete allkirjastamisele; |
| --- | --- |

6.

tervitab Kongo Vabariigi presidendi lepituspüüdlusi ning ÜRO, ALi, ELi, ECCASi, Organisation internationale de la Francophonie (OIF), Lõuna-Aafrika, Benini, Prantsusmaa ja Ameerika Ühendriikide aktiivset rolli, mis aitas kaasa Libreville’i kokkulepete allkirjastamisele;

| 7. | kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti, ÜRO Julgeolekunõukogu ning Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu üles toetama aktiivselt tegevuskava rakendamist ning pooldab rahvusliku ühtsuse valitsuse poolt juba võetud julgeolekumeetmeid (rühmitamine ja välibarakid, ühispatrullid jne); |
| --- | --- |

7.

kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti, ÜRO Julgeolekunõukogu ning Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu üles toetama aktiivselt tegevuskava rakendamist ning pooldab rahvusliku ühtsuse valitsuse poolt juba võetud julgeolekumeetmeid (rühmitamine ja välibarakid, ühispatrullid jne);

| 8. | toetab rahvusliku ühtsuse valitsuse soovi tuua kõik kuritegude sooritajad kohtu ette; õnnitleb rahvusliku ühtsuse valitsust kuritegude uurimise komisjoni loomise puhul; |
| --- | --- |

8.

toetab rahvusliku ühtsuse valitsuse soovi tuua kõik kuritegude sooritajad kohtu ette; õnnitleb rahvusliku ühtsuse valitsust kuritegude uurimise komisjoni loomise puhul;

| 9. | nõuab inimõiguste rikkumiste, sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude, naistevastase seksuaalse vägivalla ja lapssõdurite värbamiste sooritajate avalikustamist, tuvastamist, süüdistamist ja karistamist vastavalt riiklikule ja rahvusvahelisele kriminaalõigusele; osutab sellega seoses, et olukorrast Kesk-Aafrika Vabariigis on juba teatatud Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule ja kohtu põhikirja kohaselt ei ole genotsiidiaktidel, inimsusevastastel kuritegudel ja sõjakuritegudel aegumisperioodi; |
| --- | --- |

9.

nõuab inimõiguste rikkumiste, sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude, naistevastase seksuaalse vägivalla ja lapssõdurite värbamiste sooritajate avalikustamist, tuvastamist, süüdistamist ja karistamist vastavalt riiklikule ja rahvusvahelisele kriminaalõigusele; osutab sellega seoses, et olukorrast Kesk-Aafrika Vabariigis on juba teatatud Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule ja kohtu põhikirja kohaselt ei ole genotsiidiaktidel, inimsusevastastel kuritegudel ja sõjakuritegudel aegumisperioodi;

| 10. | tunneb muret humanitaarolukorra pärast riigis, eriti nende Kesk-Aafrika Vabariigi kodanike pärast, kes on sunnitud ümber asuma või kellest on saanud pagulased naaberriikides; nõuab tungivalt, et kõik osapooled austaksid rahvusvahelist humanitaarõigust ja inimõiguste kaitsjate ja ajakirjanike tööd; |
| --- | --- |

10.

tunneb muret humanitaarolukorra pärast riigis, eriti nende Kesk-Aafrika Vabariigi kodanike pärast, kes on sunnitud ümber asuma või kellest on saanud pagulased naaberriikides; nõuab tungivalt, et kõik osapooled austaksid rahvusvahelist humanitaarõigust ja inimõiguste kaitsjate ja ajakirjanike tööd;

| 11. | peab kiiduväärseks eelkõige ELi, ALi ja ÜRO antud humanitaarabi konflikti ja Kesk-Aafrika Vabariigis ümberasustamise tõttu kannatanud inimestele ning kutsub neid institutsioone ja teisi rahvusvahelisi ja piirkondlikke partnereid üles aktiivselt toetama Kesk-Aafrika Vabariigi taastamise ja rahutagamise protsessi; |
| --- | --- |

11.

peab kiiduväärseks eelkõige ELi, ALi ja ÜRO antud humanitaarabi konflikti ja Kesk-Aafrika Vabariigis ümberasustamise tõttu kannatanud inimestele ning kutsub neid institutsioone ja teisi rahvusvahelisi ja piirkondlikke partnereid üles aktiivselt toetama Kesk-Aafrika Vabariigi taastamise ja rahutagamise protsessi;

| 12. | tervitab rahvusliku ühtsuse valitsuse meetmeid koostöös Maailma Toiduprogrammiga riigi ümberasustatud elanikele toiduvarude, kaitse ja toidu jaotamise tagamiseks; kutsub rahvusvahelist üldsust tungivalt üles andma ulatuslikku rahalist toetust, mis võimaldaks valitsusel taastada riigi teenused; |
| --- | --- |

12.

tervitab rahvusliku ühtsuse valitsuse meetmeid koostöös Maailma Toiduprogrammiga riigi ümberasustatud elanikele toiduvarude, kaitse ja toidu jaotamise tagamiseks; kutsub rahvusvahelist üldsust tungivalt üles andma ulatuslikku rahalist toetust, mis võimaldaks valitsusel taastada riigi teenused;

| 13. | mõistab hukka sõjakuriteo, milleks on lapssõdurite vabatahtlik või sunniviisiline värbamine ja kasutamine rahvusvahelist õigust rikkudes; tervitab valitsuse soovi rakendada julgeolekusektori reformi osana kaitse- ja julgeolekujõudude taasloomise protsessi; toetab valitsuse soovi värvata Seleka võitlejaid ja koolitada neid eesmärgiga liita nad Kesk-Aafrika Vabariigi armee, sandarmeeria ja politseijõudude koosseisu; toetab võitlejate desarmeerimise, demobiliseerimise, taasintegreerimise ja repatrieerimise meetmeid, mille eesmärk on tagada ülemineku ajal julgeolek; nõuab valitsuselt sarnaste meetmete võtmist vägivalla ja rahvusvaheliste kuritegude ohvrite toetamiseks ja neile hüvituse maksmiseks; |
| --- | --- |

13.

mõistab hukka sõjakuriteo, milleks on lapssõdurite vabatahtlik või sunniviisiline värbamine ja kasutamine rahvusvahelist õigust rikkudes; tervitab valitsuse soovi rakendada julgeolekusektori reformi osana kaitse- ja julgeolekujõudude taasloomise protsessi; toetab valitsuse soovi värvata Seleka võitlejaid ja koolitada neid eesmärgiga liita nad Kesk-Aafrika Vabariigi armee, sandarmeeria ja politseijõudude koosseisu; toetab võitlejate desarmeerimise, demobiliseerimise, taasintegreerimise ja repatrieerimise meetmeid, mille eesmärk on tagada ülemineku ajal julgeolek; nõuab valitsuselt sarnaste meetmete võtmist vägivalla ja rahvusvaheliste kuritegude ohvrite toetamiseks ja neile hüvituse maksmiseks;

| 14. | tervitab ECCASi otsust suurendada Kesk-Aafrika riikidevaheliste relvajõudude (FOMAC) sõdurite arvu 700-lt 2 000-le ning nõuab FOMACi volituste teostamist ÜRO egiidi all; |
| --- | --- |

14.

tervitab ECCASi otsust suurendada Kesk-Aafrika riikidevaheliste relvajõudude (FOMAC) sõdurite arvu 700-lt 2 000-le ning nõuab FOMACi volituste teostamist ÜRO egiidi all;

| 15. | nõuab Issanda Vastupanuarmee (LRA) liikmete vahistamise rahvusvaheliste ja piirkondlike operatsioonide taasalustamist ja tõhustamist Kesk-Aafrika Vabariigi nõusolekul, et teha lõpp selle kuritegeliku rühmituse laastamistööle Kesk-Aafrika Vabariigi rahva kallal; |
| --- | --- |

15.

nõuab Issanda Vastupanuarmee (LRA) liikmete vahistamise rahvusvaheliste ja piirkondlike operatsioonide taasalustamist ja tõhustamist Kesk-Aafrika Vabariigi nõusolekul, et teha lõpp selle kuritegeliku rühmituse laastamistööle Kesk-Aafrika Vabariigi rahva kallal;

| 16. | märgib, et Kesk-Aafrika Vabariigis leidub palju maavarasid (uraan, toornafta, kuld, teemandid jne); rõhutab, et mäetööstuse läbipaistvus ja demokraatlik kontroll on riigi arengule tähtsam kui kunagi varem; |
| --- | --- |

16.

märgib, et Kesk-Aafrika Vabariigis leidub palju maavarasid (uraan, toornafta, kuld, teemandid jne); rõhutab, et mäetööstuse läbipaistvus ja demokraatlik kontroll on riigi arengule tähtsam kui kunagi varem;

| 17. | peab ühtlasi vajalikuks tegeleda konfliktide tagajärgedega, eelkõige relva- ja julgeolekujõudude reformi, demilitariseerimise, demobiliseerimise ja endiste võitlejate taasintegreerimise, pagulaste repatrieerimise, riigisiseselt ümberasustatud isikute koju tagasipöördumise ja elujõuliste arenguprogrammide rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

17.

peab ühtlasi vajalikuks tegeleda konfliktide tagajärgedega, eelkõige relva- ja julgeolekujõudude reformi, demilitariseerimise, demobiliseerimise ja endiste võitlejate taasintegreerimise, pagulaste repatrieerimise, riigisiseselt ümberasustatud isikute koju tagasipöördumise ja elujõuliste arenguprogrammide rakendamise kaudu;

| 18. | kutsub kõiki erakondi ja sidusrühmi üles tegelema selle korduva kriisi struktuuriliste põhjustega ning usub, et otsuseid Kesk-Aafrika Vabariigi poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse tuleviku kohta, mis põhinevad rahumeelsel ja demokraatlikul üleminekul, mille alus on omakorda õigusriigi põhimõtte austamine, võimude lahusus ning inimõiguste ja põhivabaduste täielik teostamine, samuti õiglane juurdepääs ressurssidele ja tulude ümberjaotamisele riigieelarve kaudu, tehakse Kesk-Aafrika Vabariigi rahva ja kõigi rahva esindajate jaoks; |
| --- | --- |

18.

kutsub kõiki erakondi ja sidusrühmi üles tegelema selle korduva kriisi struktuuriliste põhjustega ning usub, et otsuseid Kesk-Aafrika Vabariigi poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse tuleviku kohta, mis põhinevad rahumeelsel ja demokraatlikul üleminekul, mille alus on omakorda õigusriigi põhimõtte austamine, võimude lahusus ning inimõiguste ja põhivabaduste täielik teostamine, samuti õiglane juurdepääs ressurssidele ja tulude ümberjaotamisele riigieelarve kaudu, tehakse Kesk-Aafrika Vabariigi rahva ja kõigi rahva esindajate jaoks;

| 19. | peab tervitatavaks asjaolu, et alates 10. juunist 2013 on umbes 40 usujuhti pidanud Banguis arutelusid, mille eesmärk on ennetada pingeid; |
| --- | --- |

19.

peab tervitatavaks asjaolu, et alates 10. juunist 2013 on umbes 40 usujuhti pidanud Banguis arutelusid, mille eesmärk on ennetada pingeid;

| 20. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule, Euroopa Liidu Nõukogule, Euroopa Komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ÜRO peasekretärile, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO Inimõiguste Nõukogule, Aafrika Liidule, Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse presidendile ning organisatsioonile Organisation internationale de la Francophonie, riikliku üleminekunõukogu eesistujale ja Kesk-Aafrika Vabariigi valitsusele. |
| --- | --- |

20.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule, Euroopa Liidu Nõukogule, Euroopa Komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ÜRO peasekretärile, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO Inimõiguste Nõukogule, Aafrika Liidule, Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse presidendile ning organisatsioonile Organisation internationale de la Francophonie, riikliku üleminekunõukogu eesistujale ja Kesk-Aafrika Vabariigi valitsusele.

RESOLUTSIOON (34)

olukorra kohta Guinea Vabariigis

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 17.–19. juunil 2013 Brüsselis (Belgia), |
| --- | --- |

—

mis kohtus 17.–19. juunil 2013 Brüsselis (Belgia),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone,

| — | võttes arvesse läbivaadatud Cotonou lepingu artikli 11 lõiget 7, milles kinnitatakse taas riigi erakondade pühendumust rahu ja rahvusvahelise õiguse tugevdamisele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbivaadatud Cotonou lepingu artikli 11 lõiget 7, milles kinnitatakse taas riigi erakondade pühendumust rahu ja rahvusvahelise õiguse tugevdamisele,

| A. | arvestades, et riigipea professor Alpha Condé on esimene demokraatlikult valitud Guinea Vabariigi president alates riigi iseseisvumist 2. oktoobril 1958. aastal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et riigipea professor Alpha Condé on esimene demokraatlikult valitud Guinea Vabariigi president alates riigi iseseisvumist 2. oktoobril 1958. aastal;

| B. | arvestades, et Guinea ratifitseeris Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi 14. juulil 2003. aastal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Guinea ratifitseeris Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi 14. juulil 2003. aastal;

| C. | arvestades, et valimiskorra kiitsid heaks ELi valimismissioon ECOWAS, Aafrika Liit ja Organisation internationale de la Francophonie (OIF) ning tulemusi tunnustas kogu Guinea poliitiline kogukond ja rahvusvaheline üldsus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et valimiskorra kiitsid heaks ELi valimismissioon ECOWAS, Aafrika Liit ja Organisation internationale de la Francophonie (OIF) ning tulemusi tunnustas kogu Guinea poliitiline kogukond ja rahvusvaheline üldsus;

| D. | arvestades, et demokraatliku protsessi täielikuks austamiseks otsustasid Guinea ametiasutused koostöös sõltumatu riikliku valimiskomisjoniga (CENI) korraldada seadusandlikud valimised kuupäeval, mis määratakse kindlaks kõigi asjaomaste osalejate kokkuleppel pärast opositsioonierakondade nõutud edasilükkamisi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et demokraatliku protsessi täielikuks austamiseks otsustasid Guinea ametiasutused koostöös sõltumatu riikliku valimiskomisjoniga (CENI) korraldada seadusandlikud valimised kuupäeval, mis määratakse kindlaks kõigi asjaomaste osalejate kokkuleppel pärast opositsioonierakondade nõutud edasilükkamisi;

| E. | arvestades, et 29. märtsil 2013. aastal otsustas sõltumatu riiklik valimiskomisjon olukorda jälgida, luues oma finantspartnerite – Euroopa Liit, Ameerika Ühendriigid, OIF, UNDP ja Prantsusmaa – abiga nn tehnilise seirekomisjoni, kuhu kuuluvad sõltumatu riikliku valimiskomisjoni määratud liikmed ning kus on võrdselt esindatud opositsioon ja presidenti pooldav enamus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 29. märtsil 2013. aastal otsustas sõltumatu riiklik valimiskomisjon olukorda jälgida, luues oma finantspartnerite – Euroopa Liit, Ameerika Ühendriigid, OIF, UNDP ja Prantsusmaa – abiga nn tehnilise seirekomisjoni, kuhu kuuluvad sõltumatu riikliku valimiskomisjoni määratud liikmed ning kus on võrdselt esindatud opositsioon ja presidenti pooldav enamus;

| F. | arvestades, et võrdse esindatuse tagamiseks lepiti kokku sõltumatu riikliku valimiskomisjoni ja selle täidesaatva üksuse ümberkujundamises vastusena opositsiooni nõudmisele ja selle kiitis heaks kogu poliitiline kogukond; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et võrdse esindatuse tagamiseks lepiti kokku sõltumatu riikliku valimiskomisjoni ja selle täidesaatva üksuse ümberkujundamises vastusena opositsiooni nõudmisele ja selle kiitis heaks kogu poliitiline kogukond;

| G. | arvestades, et on loodud kolmepoolne poliitilise dialoogi raamistik, mis hõlmab mitut abistavat osapoolt, sealhulgas ÜRO esindaja; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et on loodud kolmepoolne poliitilise dialoogi raamistik, mis hõlmab mitut abistavat osapoolt, sealhulgas ÜRO esindaja;

| H. | arvestades, et ÜRO nimetas Said Djinniti, ÜRO eriesindaja Lääne-Aafrikas rahvusvaheliseks abistajaks pärast opositsiooniliikmete vastuväiteid Lamine Cissé kohta, kes nimetati ametisse ilma ametliku konsultatsioonita; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜRO nimetas Said Djinniti, ÜRO eriesindaja Lääne-Aafrikas rahvusvaheliseks abistajaks pärast opositsiooniliikmete vastuväiteid Lamine Cissé kohta, kes nimetati ametisse ilma ametliku konsultatsioonita;

| I. | arvestades, et sõltumatu riikliku valimiskomisjoni ettepaneku alusel nõudis opositsioon, et vabariigi president boikoteeriks 30. juunile 2013 määratud valimisi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sõltumatu riikliku valimiskomisjoni ettepaneku alusel nõudis opositsioon, et vabariigi president boikoteeriks 30. juunile 2013 määratud valimisi;

| J. | arvestades, et 3.–9. juunil toimunud nõuandefoorumis keskenduti






  1) | tehnilisele operaatorile ja valimisnimekirjale; |
| --- | --- | --- |

J.

arvestades, et 3.–9. juunil toimunud nõuandefoorumis keskenduti

1)

tehnilisele operaatorile ja valimisnimekirjale;

| 2) | välismaal viibivate guinealaste valimisõigusele; |
| --- | --- |

2)

välismaal viibivate guinealaste valimisõigusele;

| 3) | sõltumatu riikliku valimiskomisjoni toimimisele; |
| --- | --- |

3)

sõltumatu riikliku valimiskomisjoni toimimisele;

| 4) | valimiste ajakavale; |
| --- | --- |

4)

valimiste ajakavale;

| K. | arvestades, et konsultatsiooni jooksul tagasid OIF, Euroopa Liit, UNDP, ECOWAS, Ameerika Ühendriigid ja Prantsusmaa, et valimisnimekirja koostamine tehnilise operaatori abil on turvaline, ning teatasid oma valmisolekust võtta protsessi täiendavaks kindlustamiseks ja erakorraliste vahendite kasutuselevõtuks vajalikke lisameetmeid, et toetada Guinea erakondade tehtud otsuseid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et konsultatsiooni jooksul tagasid OIF, Euroopa Liit, UNDP, ECOWAS, Ameerika Ühendriigid ja Prantsusmaa, et valimisnimekirja koostamine tehnilise operaatori abil on turvaline, ning teatasid oma valmisolekust võtta protsessi täiendavaks kindlustamiseks ja erakorraliste vahendite kasutuselevõtuks vajalikke lisameetmeid, et toetada Guinea erakondade tehtud otsuseid;

| L. | arvestades, et valimisnimekirja koostamises osalev tehniline operaator ei osale teistes valimisprotsessi toimingutes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et valimisnimekirja koostamises osalev tehniline operaator ei osale teistes valimisprotsessi toimingutes;

| M. | arvestades, et kõiki neid tagatisi ja kinnitusi arvestades on rahvusvaheline abistaja palunud kõigi abistajate ja rahvusvahelise üldsuse nimel, keda ta esindab, et opositsioon nõustuks valimistel osalema; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõiki neid tagatisi ja kinnitusi arvestades on rahvusvaheline abistaja palunud kõigi abistajate ja rahvusvahelise üldsuse nimel, keda ta esindab, et opositsioon nõustuks valimistel osalema;

| N. | arvestades, et välismaal asuvate guinealaste osalemisega valimistel on nõustutud 2010. aasta presidendivalimistel kohaldatud tingimustega samadel tingimustel ja tollal koostatud nimekirjade põhjal; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et välismaal asuvate guinealaste osalemisega valimistel on nõustutud 2010. aasta presidendivalimistel kohaldatud tingimustega samadel tingimustel ja tollal koostatud nimekirjade põhjal;

| O. | arvestades, et on jõutud kokkuleppele sõltumatu riikliku valimiskomisjoni puudustega tegelemiseks võetavate meetmete asjus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et on jõutud kokkuleppele sõltumatu riikliku valimiskomisjoni puudustega tegelemiseks võetavate meetmete asjus;

| P. | arvestades, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident õnnitles president Condét opositsiooniga peetavas poliitilises dialoogis saavutatud suure edu pärast ning teatas, et nõukogus on käimas menetlus, et tagada Guineale 10. Euroopa Arengufondi raames eraldatud vahendite säilitamine, tingimusel et enne 31. oktoobrit 2013 toimuvad vabad ja läbipaistvad valimised; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident õnnitles president Condét opositsiooniga peetavas poliitilises dialoogis saavutatud suure edu pärast ning teatas, et nõukogus on käimas menetlus, et tagada Guineale 10. Euroopa Arengufondi raames eraldatud vahendite säilitamine, tingimusel et enne 31. oktoobrit 2013 toimuvad vabad ja läbipaistvad valimised;

| Q. | arvestades, et ÜRO peasekretär ütles 12. juunil 2013. aastal, et teda innustas Guinea-sisese poliitilise dialoogi osapoolte saavutatud edu ja et positiivne õhkkond loob tingimused vabadeks, ausateks ja rahumeelseteks valimisteks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ÜRO peasekretär ütles 12. juunil 2013. aastal, et teda innustas Guinea-sisese poliitilise dialoogi osapoolte saavutatud edu ja et positiivne õhkkond loob tingimused vabadeks, ausateks ja rahumeelseteks valimisteks;

| R. | arvestades, et poliitiline ebakindlus kahjustab riigi majandust; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et poliitiline ebakindlus kahjustab riigi majandust;

| S. | arvestades, et 2013. aasta veebruari lõpus ja märtsi alguses ning uuesti aprillis ja mais toimunud vägivald tulenes opositsiooni üleskutsest meeleavaldustele, mille tõttu suri mitu inimest ja sajad said vigastada; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 2013. aasta veebruari lõpus ja märtsi alguses ning uuesti aprillis ja mais toimunud vägivald tulenes opositsiooni üleskutsest meeleavaldustele, mille tõttu suri mitu inimest ja sajad said vigastada;

| T. | arvestades, et õigusriik hõlmab selle põhimõtte järgimist kõigi asutuste poolt, võimude lahusust ning inimõiguste ja põhivabaduste vaba kasutamist, kuritegude eest vastutusele võtmist, ohvritele kahju hüvitamist ja kõigi võrdsust seaduse ees; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et õigusriik hõlmab selle põhimõtte järgimist kõigi asutuste poolt, võimude lahusust ning inimõiguste ja põhivabaduste vaba kasutamist, kuritegude eest vastutusele võtmist, ohvritele kahju hüvitamist ja kõigi võrdsust seaduse ees;

| U. | arvestades, et inimõiguste ja kodanikuvabaduste ministeeriumi ning riigi ajaloos esimese tõe- ja lepituskomisjoni loomine on samm õiges suunas riigi probleemide rahumeelseks ja demokraatlikuks lahendamiseks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et inimõiguste ja kodanikuvabaduste ministeeriumi ning riigi ajaloos esimese tõe- ja lepituskomisjoni loomine on samm õiges suunas riigi probleemide rahumeelseks ja demokraatlikuks lahendamiseks;

| V. | arvestades, et Guinea stabiilsusele on osutunud tõsiseks ohuks poliitiline killustatus; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Guinea stabiilsusele on osutunud tõsiseks ohuks poliitiline killustatus;

| W. | arvestades, et vabariigi president on alustanud julgeolekuteenistuse reformi; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et vabariigi president on alustanud julgeolekuteenistuse reformi;

| 1. | tervitab väljavaadet, et demokraatiale üleminek läheneb lõpule tänu Guinea ametiasutuste otsusele viia rahvusassamblee vabade ja läbipaistvate valimistega demokratiseerimise protsess varsti lõpule, millega on nõustunud sõltumatu riiklik valimiskomisjon ja Guinea kodanikuühiskond; |
| --- | --- |

1.

tervitab väljavaadet, et demokraatiale üleminek läheneb lõpule tänu Guinea ametiasutuste otsusele viia rahvusassamblee vabade ja läbipaistvate valimistega demokratiseerimise protsess varsti lõpule, millega on nõustunud sõltumatu riiklik valimiskomisjon ja Guinea kodanikuühiskond;

| 2. | tervitab dialoogis saavutatud edusamme ja erakondade vahel 9. juunil 2013. aastal valitsuse ja kolme abistaja juhtimisel saavutatud kokkulepet, mis käsitleb tehnilist operaatorit ja valimisnimekirja, välismaal viibivate guinealaste hääletamist, sõltumatu riikliku valimiskomisjoni riigisisest toimimist ning valimisnimekirja taasavamise ja muutmise põhimõtet; nõuab nimetatud kokkuleppe austamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

2.

tervitab dialoogis saavutatud edusamme ja erakondade vahel 9. juunil 2013. aastal valitsuse ja kolme abistaja juhtimisel saavutatud kokkulepet, mis käsitleb tehnilist operaatorit ja valimisnimekirja, välismaal viibivate guinealaste hääletamist, sõltumatu riikliku valimiskomisjoni riigisisest toimimist ning valimisnimekirja taasavamise ja muutmise põhimõtet; nõuab nimetatud kokkuleppe austamist ja rakendamist;

| 3. | tervitab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 12. juuni 2013. aasta avaldust Guinea-siseses poliitilises dialoogis saavutatud edusammude ning Guineale 10. Euroopa Arengufondi raames eraldatud vahendite säilitamise kohta, tingimusel et enne 31. oktoobrit 2013 toimuvad vabad ja läbipaistvad valimised; |
| --- | --- |

3.

tervitab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 12. juuni 2013. aasta avaldust Guinea-siseses poliitilises dialoogis saavutatud edusammude ning Guineale 10. Euroopa Arengufondi raames eraldatud vahendite säilitamise kohta, tingimusel et enne 31. oktoobrit 2013 toimuvad vabad ja läbipaistvad valimised;

| 4. | tervitab ELi ja teiste kahepoolsete ja mitmepoolsete partnerite antud tehnilist abi, et kaitsta ja tagada valimiste läbipaistvus ja usaldusväärsus; |
| --- | --- |

4.

tervitab ELi ja teiste kahepoolsete ja mitmepoolsete partnerite antud tehnilist abi, et kaitsta ja tagada valimiste läbipaistvus ja usaldusväärsus;

| 5. | palub Euroopa Liidul, Aafrika Liidul, OIFil, ECOWASil ja ÜRO-l jätkata aktiivset osalemist valimisprotsessis; |
| --- | --- |

5.

palub Euroopa Liidul, Aafrika Liidul, OIFil, ECOWASil ja ÜRO-l jätkata aktiivset osalemist valimisprotsessis;

| 6. | kutsub Guinea poliitikuid üles keskenduma dialoogile ja konsultatsioonile, et lahendada nende erimeelsused ja jätkata valimistega, et tugevdada demokratiseerimisprotsessi Guineas; |
| --- | --- |

6.

kutsub Guinea poliitikuid üles keskenduma dialoogile ja konsultatsioonile, et lahendada nende erimeelsused ja jätkata valimistega, et tugevdada demokratiseerimisprotsessi Guineas;

| 7. | kutsub poliitilisi jõude üles jätkama demokraatliku ülemineku protsessi, mis on toimunud alates Alpha Condé valimisest presidendiks, ja austama demokraatiat, institutsioone ja opositsiooni õigusi; usub, et, selleks et tulevastel valimistel saaks demokratiseerimisprotsessil olla täielik roll, peavad valimised olema vabad ja läbipaistvad; |
| --- | --- |

7.

kutsub poliitilisi jõude üles jätkama demokraatliku ülemineku protsessi, mis on toimunud alates Alpha Condé valimisest presidendiks, ja austama demokraatiat, institutsioone ja opositsiooni õigusi; usub, et, selleks et tulevastel valimistel saaks demokratiseerimisprotsessil olla täielik roll, peavad valimised olema vabad ja läbipaistvad;

| 8. | rõhutab, et väga tähtis on vaba opositsioon, kellel on kindlakskujunenud õigused ja kohustused, sh õigus rahumeelselt meelt avaldada; märgib, et selline opositsioon on üks tasakaalustavatest jõududest, mis on vajalik demokraatia asjakohaseks toimimiseks; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et väga tähtis on vaba opositsioon, kellel on kindlakskujunenud õigused ja kohustused, sh õigus rahumeelselt meelt avaldada; märgib, et selline opositsioon on üks tasakaalustavatest jõududest, mis on vajalik demokraatia asjakohaseks toimimiseks;

| 9. | väljendab muret kogukondadevahelise vägivalla pärast ja kutsub poliitilisi liidreid üles riigi stabiilsuse, ühtekuuluvuse ja sotsiaalse harmoonia huvides lõpetama killustatuse ärakasutamine; |
| --- | --- |

9.

väljendab muret kogukondadevahelise vägivalla pärast ja kutsub poliitilisi liidreid üles riigi stabiilsuse, ühtekuuluvuse ja sotsiaalse harmoonia huvides lõpetama killustatuse ärakasutamine;

| 10. | kutsub poliitilisi jõude üles täitma oma kohustust, tehes vajalikke jõupingutusi selleks, et mitte kahjustada rahu ühiskonnas, ja nõudes provokatsioonide ja vägivalla lõpetamist; kutsub lisaks sellele riigi julgeolekujõude üles austama õigust rahumeelselt meelt avaldada ja tagama tsiviilelanikkonna rühmade julgeolek, austades samal ajal inimõigusi ja õigusriigi põhimõtet; |
| --- | --- |

10.

kutsub poliitilisi jõude üles täitma oma kohustust, tehes vajalikke jõupingutusi selleks, et mitte kahjustada rahu ühiskonnas, ja nõudes provokatsioonide ja vägivalla lõpetamist; kutsub lisaks sellele riigi julgeolekujõude üles austama õigust rahumeelselt meelt avaldada ja tagama tsiviilelanikkonna rühmade julgeolek, austades samal ajal inimõigusi ja õigusriigi põhimõtet;

| 11. | tervitab kolme abistajat, sealhulgas ÜRO esindajat hõlmava dialoogi püsiva raamistiku loomist seaduslike valimiste korraldamise ning õigusriigi põhimõtte ja demokraatlike põhimõtete kindlustamise kohta Guineas; |
| --- | --- |

11.

tervitab kolme abistajat, sealhulgas ÜRO esindajat hõlmava dialoogi püsiva raamistiku loomist seaduslike valimiste korraldamise ning õigusriigi põhimõtte ja demokraatlike põhimõtete kindlustamise kohta Guineas;

| 12. | kiidab riigipea pühendumust tagada valimisprotsessi läbipaistvus ja usaldusväärsus ning tema otsust anda amnestia erakondade meeleavalduste käigus vahistatud isikutele; |
| --- | --- |

12.

kiidab riigipea pühendumust tagada valimisprotsessi läbipaistvus ja usaldusväärsus ning tema otsust anda amnestia erakondade meeleavalduste käigus vahistatud isikutele;

| 13. | tervitab 24. aprillil 2013 valitsuse ja presidenti toetava enamuse ja opositsiooni antud lubadust lahendada oma erimeelsused ainult rahumeelsete vahenditega; avaldab kahetsust selle pärast, et seni pole see nii olnud; avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; loodab, et seda lubadust edaspidi täidetakse; |
| --- | --- |

13.

tervitab 24. aprillil 2013 valitsuse ja presidenti toetava enamuse ja opositsiooni antud lubadust lahendada oma erimeelsused ainult rahumeelsete vahenditega; avaldab kahetsust selle pärast, et seni pole see nii olnud; avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; loodab, et seda lubadust edaspidi täidetakse;

| 14. | nõuab, et kohtuasutused uuriksid ja käsitleksid ausalt ja hoolikalt kõiki inimõiguste rikkumise juhtumeid; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et kohtuasutused uuriksid ja käsitleksid ausalt ja hoolikalt kõiki inimõiguste rikkumise juhtumeid;

| 15. | võtab teadmiseks ÜRO peasekretäri 25. aprilli 2013. aasta avalduse, milles ta kiidab Guineas tehtud edusamme poliitilise dialoogi jätkamise suunas ja eelkõige riigipeade pühendumust tagada rahvusvaheliste partnerite abiga valimiste läbipaistvus ja usaldusväärsus, ning tema 12. juuni 2013. aasta avalduse, milles ta rõhutab vabade, ausate ja rahumeelsete valimiste tingimuste loomisel tehtud edusamme; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks ÜRO peasekretäri 25. aprilli 2013. aasta avalduse, milles ta kiidab Guineas tehtud edusamme poliitilise dialoogi jätkamise suunas ja eelkõige riigipeade pühendumust tagada rahvusvaheliste partnerite abiga valimiste läbipaistvus ja usaldusväärsus, ning tema 12. juuni 2013. aasta avalduse, milles ta rõhutab vabade, ausate ja rahumeelsete valimiste tingimuste loomisel tehtud edusamme;

| 16. | tervitab Guinea Vabariigi presidendi pühendumust austada valimiste tulemusi, ükskõik millised need on, ja loodab, et opositsiooniliidrid võtavad endale sama kohustuse; |
| --- | --- |

16.

tervitab Guinea Vabariigi presidendi pühendumust austada valimiste tulemusi, ükskõik millised need on, ja loodab, et opositsiooniliidrid võtavad endale sama kohustuse;

| 17. | tervitab inimõiguste ja kodanikuvabaduste ministeeriumi ning tõe- ja leppimiskomisjoni loomist; rõhutab, et need kaks institutsiooni peaksid saama kogu vajaliku toetuse, et võimaldada neil oma tööd teha; rõhutab, et tõe- ja leppimiskomisjon peab olema sõltumatu, nii et kodanike probleemid oleks võimalik lahendada rahumeelselt ja demokraatlikult; |
| --- | --- |

17.

tervitab inimõiguste ja kodanikuvabaduste ministeeriumi ning tõe- ja leppimiskomisjoni loomist; rõhutab, et need kaks institutsiooni peaksid saama kogu vajaliku toetuse, et võimaldada neil oma tööd teha; rõhutab, et tõe- ja leppimiskomisjon peab olema sõltumatu, nii et kodanike probleemid oleks võimalik lahendada rahumeelselt ja demokraatlikult;

| 18. | on seisukohal, et demokratiseerimisprotsessi kujundamisel ja reguleerimisel on vajalik sõltumatu kohtusüsteem ja meedia, et tugevdada õigusriiki, rajada demokraatlikud institutsioonid, sealhulgas toimiv parlament koos poliitilise pluralismiga ja tugevdada kodanikuühiskonna rolli; kutsub rahastajad üles toetama Guinea kohtusüsteemi tugevdamist; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et demokratiseerimisprotsessi kujundamisel ja reguleerimisel on vajalik sõltumatu kohtusüsteem ja meedia, et tugevdada õigusriiki, rajada demokraatlikud institutsioonid, sealhulgas toimiv parlament koos poliitilise pluralismiga ja tugevdada kodanikuühiskonna rolli; kutsub rahastajad üles toetama Guinea kohtusüsteemi tugevdamist;

| 19. | on seisukohal, et Guinea rikkalike loodusvarade hoolikas haldamine – mis peaks hõlmama läbipaistva kontrollimehhanismi kehtestamist, et teha avalikuks kaevandus- ja ekspordiettevõtjate poolt valitsusele makstavad summad ja arenguprogrammidele eraldatavate tulude osakaal – peaks aitama päästa Guinea elanikkonda püsivast vaesusest ja sillutama teed säästvale arengule; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et Guinea rikkalike loodusvarade hoolikas haldamine – mis peaks hõlmama läbipaistva kontrollimehhanismi kehtestamist, et teha avalikuks kaevandus- ja ekspordiettevõtjate poolt valitsusele makstavad summad ja arenguprogrammidele eraldatavate tulude osakaal – peaks aitama päästa Guinea elanikkonda püsivast vaesusest ja sillutama teed säästvale arengule;

| 20. | peab kiiduväärseks Guinea ametiasutuste püüdlusi parandada Guinea makromajanduslikku juhtimist, mis on teinud võimalikuks suhete uuendamise kõigi kahepoolsete ja mitmepoolsete rahastajatega, sealhulgas Bretton Woodsi asutustega, ja HIPC algatuse lõppstaadiumisse jõudmise; |
| --- | --- |

20.

peab kiiduväärseks Guinea ametiasutuste püüdlusi parandada Guinea makromajanduslikku juhtimist, mis on teinud võimalikuks suhete uuendamise kõigi kahepoolsete ja mitmepoolsete rahastajatega, sealhulgas Bretton Woodsi asutustega, ja HIPC algatuse lõppstaadiumisse jõudmise;

| 21. | palub poliitilistel ametkondadel mitte kaotada silmist teisi prioriteete, mis on riigi säästvaks arenguks väga tähtsad; |
| --- | --- |

21.

palub poliitilistel ametkondadel mitte kaotada silmist teisi prioriteete, mis on riigi säästvaks arenguks väga tähtsad;

| 22. | palub nõukogul, komisjonil, ELi liikmesriikidel, AKV riikidel, ÜRO-l, ECOWASil, OIFil, Ameerika Ühendriikidel, Prantsusmaal ja AKV sekretariaadil jätkata Guinea ametiasutuste toetamist, et korraldada vabu ja läbipaistvaid parlamendivalimisi; |
| --- | --- |

22.

palub nõukogul, komisjonil, ELi liikmesriikidel, AKV riikidel, ÜRO-l, ECOWASil, OIFil, Ameerika Ühendriikidel, Prantsusmaal ja AKV sekretariaadil jätkata Guinea ametiasutuste toetamist, et korraldada vabu ja läbipaistvaid parlamendivalimisi;

| 23. | väljendab solidaarsust Guinea Vabariigi rahvaga ja toetab nende soovi lõpetada üleminekuperiood ja kehtestada demokraatia; |
| --- | --- |

23.

väljendab solidaarsust Guinea Vabariigi rahvaga ja toetab nende soovi lõpetada üleminekuperiood ja kehtestada demokraatia;

| 24. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ELi institutsioonidele, Aafrika Liidule, AKV riikide rühmale, ECOWASile, OIFile, Ameerika Ühendriikidele, Prantsusmaale, ÜRO peasekretärile ja Guinea ametiasutustele. |
| --- | --- |

24.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ELi institutsioonidele, Aafrika Liidule, AKV riikide rühmale, ECOWASile, OIFile, Ameerika Ühendriikidele, Prantsusmaale, ÜRO peasekretärile ja Guinea ametiasutustele.

AKV-ELI PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE TÖÖKORRA MUUDATUSETTEPANEKUD, MILLE JUHATUS ON ESITANUD KOOSKÕLAS TÖÖKORRA ARTIKLIGA 35

Parlamentaarse Ühisassamblee Töökord

Artikkel 1

Parlamentaarne ühisassamblee

1.   AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee (edaspidi „assamblee”) on loodud ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu artikli 17 alusel.

2.   Assamblee koosneb kahest kojast, millesse kuulub võrdne arv ELi ja AKV esindajaid. Assamblee liikmeteks on ühelt poolt Euroopa Parlamendi liikmed ja teiselt poolt iga AKV riigi parlamendi liikmed või erandjuhul, näiteks vääramatu jõu korral, millest tuleb artiklis 2 osutatud assamblee juhatust (edaspidi „juhatus”) enne istungjärku kirjalikult teavitada, AKV riigi parlamendi määratud esindajad. Parlamendi puudumisel on asjaomase AKV riigi esindaja hääleõiguseta osalemiseks vajalik assamblee nõusolek.

3.   Assamblee liikmetele antakse volitused kirjalikult: AKV esindajate puhul vastava liikmesriigi pädevate ametiasutuste poolt ja Euroopa Parlamendi esindajate puhul Euroopa Parlamendi presidendi poolt.

Artikkel 2

Juhatus

1.   Mõlemad kojad valivad enda seast juhatuse liikmed väljakujunenud tavale tuginedes.

2.   Juhatus koosneb kahest võrdväärsest kaaspresidendist ja 24 asepresidendist. Juhatuse liikmetest poole määravad AKV riikide esindajad ja ülejäänud poole Euroopa Parlamendi esindajad kummaski institutsioonis kehtestatud korras.

3.   Juhatus valmistab ette assamblee tööd, jälgib assamblee töö ja resolutsioonide järelmeetmeid ning tagab vajalike kontaktide sisseseadmise AKV–ELi ministrite nõukogu ja AKV–ELi suursaadikute komiteega.

4.   Juhatus vastutab assamblee töö koordineerimise eest.
  Juhatus võib määrata mõned juhatuse liikmed asepresidentideks, kes vastutavad konkreetsete küsimuste eest, lähtudes pariteedist AKV riikide parlamentide liikmete ja Euroopa Parlamendi liikmete vahel.

5.   Juhatus tuleb kaaspresidentide algatusel kokku vähemalt neli korda aastas; juhatuse koosolekutest kaks toimuvad enne assamblee istungjärke.

6.   Juhatus esitab assambleele ettepaneku arutelude päevakorra kohta. Juhatuse ülesanne on tagada võimaluse korral, et pooled päevakorrapunktid käsitleksid ühist huvi pakkuvaid küsimusi.

Juhatus võib teha ettepaneku sõnavõttude ajalise piirangu kohta.

7.   Juhatuse pädevuses on artiklis 25 viidatud alaliste komiteede („alalised komiteed”) koosseisu ja volitusi puudutavad küsimused.

8.   Juhatuse pädevuses on anda alalistele komiteedele luba koostada raporteid ja resolutsioonide ettepanekuid.

9.   Samuti võib juhatus esitada küsimusi läbivaatamiseks alalistes komiteedes, kes võivad seejärel taotleda teatud teemal raporti koostamise luba.

10.   Juhatuse pädevuses on assamblee vastu võetud resolutsioonide ja otsuste järelmeetmete kontrollimine. Alalise komitee esitatud reolutsioonide puhul võib juhatus järelmeetmete kontrollimise delegeerida asjaomase alalise komitee presidendile või raportöörile.

11.   Juhatuse pädevuses on arutada kinnisel koosolekul inimõiguste rikkumise juhtumeid.

12.   Juhatuse koosolekud ei ole avalikud.

Artikkel 3

Teiste institutsioonide osalemine

1.   AKV–ELi ministrite nõukogul palutakse koostöölepingu artikli 15 kohaselt esitada assambleele koostöölepingu rakendamise aastaaruanne. Aruande tutvustusele järgneb arutelu.

2.   AKV ministrite nõukogu ja AKV suursaadikute komitee, samuti Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ja Euroopa Komisjon võivad assamblee istungjärkudel osaleda juhatuse kutsel.

3.   AKV ministrite nõukogu, samuti Euroopa Liidu Nõukogu, kõrge esindaja ja Euroopa Komisjon võivad juhatuse kutsel osaleda juhatuse koosolekutel nende päevakorrapunktide arutamisel, mis käsitlevad nende vastutusvaldkonda kuuluvaid teemasid.

Artikkel 4

Vaatlejad ja muud külalised

1.   Assamblee istungjärkudele võivad alalise vaatlejana saata oma esindaja järgmised riigid:

| (a) | riigid, kellel on käimas koostöölepingu ratifitseerimisprotsess; |
| --- | --- |

(a)

riigid, kellel on käimas koostöölepingu ratifitseerimisprotsess;

| (b) | AKV grupi liikmesriigid. |
| --- | --- |

(b)

AKV grupi liikmesriigid.

Alalised vaatlejad võivad assamblee istungjärgul sõna võtta.

2.   Muud organisatsioonid või organid võivad assamblee istungjärkudel, alaliste komiteede koosolekutel ja assamblee piirkondlikel parlamentaarsetel koosolekutel vaatlejatena osaleda kaaspresidentide kutsel ja juhatuse nõusolekul.

Nad võivad pöörduda istungjärgu või komiteede koosolekute poole, kui selleks on iga konkreetse juhtumi puhul nõusoleku andnud vastavalt assamblee või asjaomase komitee juhatus.

3.   Vaatlejatel, olenemata sellest, kas nad on alalised või mitte, ei ole hääleõigust.

4.   Teiste nõuandva staatusega külaliste, näiteks kodanikuühiskonna esindajate osalemise assamblee istungjärkudel, alaliste komiteede koosolekutel ja assamblee piirkondlikel parlamentaarsetel koosolekutel vaatab juhatus läbi ja kiidab vajadusel heaks iga kord eraldi.

Artikkel 5

Assamblee istungjärgud

1.   Assamblee tuleb kokku kaks korda aastas kolmeks päevaks; assamblee istungjärgud kutsuvad kokku kaaspresidendid ja need toimuvad vaheldumisi AKV riigis ja ühes Euroopa Liidu liikmesriigis, võimaluse korral Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigis.

2.   Istungjärgu toimumiskoha määravad vaheldumisi AKV riikide
  rühma piirkonnad
  ja Euroopa Liidu liikmesriigid.

3.   Juhatuse või AKV-ELi ministrite nõukogu taotlusel võivad kaaspresidendid assamblee kokku kutsuda erakorraliseks istungjärguks.

Artikkel 6

Assamblee piirkondlikud koosolekud

1.   Vastavalt koostöölepingu artikli 17 lõikele 3 võib assamblee korraldada parlamentaarseid koosolekuid piirkondade tasandil. Nende koosolekute toimumine otsustatakse juhatuse või asjaomaste piirkondade taotluse alusel.

2.   Käesoleva töökorra kohaldamisel tähendab mõiste „piirkond” AKV riikide parlamentide määratletud alasid. Iga selliselt määratletud ala esitatakse assambleele heakskiitmiseks.

3.   Piirkondade koosolekutel osaleb üks parlamendiliige igast piirkonnas asuvast AKV riigist ning vastav arv Euroopa Parlamendi liikmeid.

4.   Assamblee peab piirkondade tasandil kuni kolm koosolekut aastas, millest iga koosolek kestab kuni kolm päeva. Kui korraldatakse rohkem kui kaks piirkondade koosolekut, toimub üks neist AKV riigis peetava istungjärgu raames. Koosolekul võetakse vastu järeldused kommünikee vormis. Piirkondade koosolekutele kohaldatakse mutatis mutandis käesolevat töökorda.

5.   Piirkondade koosolekutel keskendutakse piirkondade ja teema seisukohast tähtsust omavatele küsimustele, eriti piirkondade ja riikide strateegiadokumentidele, mis käsitlevad asjaomast piirkonda. Järgnevale assamblee istungjärgule esitatakse piirkonna koosoleku järelmeetmete aruanne.

6.   Enne iga piirkondlikku koosolekut koostatakse iga AKV piirkonna kohta raport, mille üle toimub koosolekul arutelu.

Artikkel 7

Päevakord

1.   Istungjärgu päevakorra projekti koostab juhatus. Kaaspresidendid esitavad päevakorra projekti assambleele vastuvõtmiseks. Teemad puudutavad koostöölepingu raames toimuvat arengukoostööd Euroopa Liidu ja AKV riikide vahel.

Iga istungjärgu päevakorra projekt sisaldab järgmisi teemavaldkondi:

| (i) | alaliste komiteede esitatud raportid, mida võib istungjärgu kohta olla kuni kolm; raportites sisalduvate resolutsiooni ettepanekute pikkus on sätestatud käesoleva töökorra II lisas; |
| --- | --- |

(i)

alaliste komiteede esitatud raportid, mida võib istungjärgu kohta olla kuni kolm; raportites sisalduvate resolutsiooni ettepanekute pikkus on sätestatud käesoleva töökorra II lisas;

| (ii) | alalise komitee või juhatuse esitatud kiireloomulised küsimused; kiireloomulisi küsimusi käsitletakse erandkorras ja neid võib istungjärgul olla kuni kaks; muud küsimused edastatakse vastutavale alalisele komiteele; |
| --- | --- |

(ii)

alalise komitee või juhatuse esitatud kiireloomulised küsimused; kiireloomulisi küsimusi käsitletakse erandkorras ja neid võib istungjärgul olla kuni kaks; muud küsimused edastatakse vastutavale alalisele komiteele;

| (iii) | kõrgetasemelist arutelu nõudev oluline teema. |
| --- | --- |

(iii)

kõrgetasemelist arutelu nõudev oluline teema.

2.   Kiireloomuliste küsimuste puhul võivad AKV riikide esindaja, fraktsioon või 10 liiget esitada resolutsiooni ettepaneku. Resolutsiooni ettepanek peab puudutama ainult istungjärgu päevakorra projekti kantud kiireloomulisi küsimusi ning ei tohi olla töökorra II lisas sätestatust pikem. Resolutsiooni ettepanekud tuleb esitada neli nädalat enne selle istungjärgu avamist, millel need peaksid arutusele ja hääletusele tulema.

3.   Kiireloomuliste küsimuste korral võivad kaaspresidendid päevakorra projekti täiendada juhatuse koosolekute vahel, järgides kirjalikku ja/või vaikiva nõusoleku menetlust.

4.   Resolutsiooni ettepanek, mis käsitleb kiireloomulisi küsimusi, esitatakse juhatusele. Juhatus kontrollib, et iga resolutsiooni ettepanek, mis vastab lõike 2 nõuetele, oleks kantud päevakorda ning oleks kättesaadav inglise ja prantsuse keeles. Juhatuse ettepanekud esitatakse assambleele heakskiitmiseks.

5.   Juhatus edastab resolutsiooni ettepanekud, mis käsitlevad kiireloomulisi küsimusi, pädevale komiteele selle teavitamiseks.

Artikkel 8

Kvoorum

1.   Assamblee kvoorum on koos, kui kohal on üks kolmandik nii AKV riikide kui ka Euroopa Parlamendi esindajatest.

2.   Hääletanute arvust sõltumata kehtivad kõik hääletused, välja arvatud juhul, kui enne hääletuse algust on istungi juhataja vähemalt 10 liikme taotlusel tõdenud, et kvoorum ei ole koos. Kui kvoorum ei ole koos, kantakse hääletus järgmise istungi päevakorda.

Artikkel 9

Istungite juhatamine

1.   Kaaspresidendid lepivad kokku, kumb neist assamblee istungit juhatab.

2.   Istungi juhataja avab, peatab ja lõpetab assamblee istungi. Istungi juhataja tagab töökorra järgimise, peab korda, annab sõna, kuulutab arutelud lõppenuks, paneb küsimused hääletusele ja kuulutab välja hääletustulemused.

3.   Istungi juhataja võib arutelul sõna võtta ainult vahekokkuvõtete tegemiseks või sõnavõtjate korrale kutsumiseks; kui ta soovib arutelus osaleda, lahkub ta juhataja kohalt.

4.   Mõlemat kaaspresidenti võib juhatajana asendada asepresident.

Artikkel 10

Kohtade paigutus

Liikmed on paigutatud tähestikulises järjekorras, Euroopa Parlamendi esindajad nime järgi ja AKV riikide esindajad riigi nime järgi. Järjekorra algustähte muudetakse igal istungjärgul tähestikust järgmise tähe valimise teel.

Artikkel 11

Ametlikud keeled

1.   Assamblee ametlikud keeled on eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, läti, leedu, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keel.

Kõikidel koosolekutel, mis toimuvad Euroopa Parlamendi tavapärastes töökohtades, tagatakse tõlketeenused kõigi reaalselt kohalviibivate Euroopa Parlamendi liikmete töökeeltes. Nendel koosolekutel, mis toimuvad Euroopa Parlamendi tavapärastest töökohtadest väljaspool, tagatakse suuline tõlge vastavalt Euroopa Parlamendi asjaomastele sise-eeskirjadele, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi juhatuse 10. veebruari 2003. aasta otsusega vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee ja selle organite koosolekuid käsitlevates eeskirjades. (35) Igal koosolekul tagatakse tõlge inglise ja prantsuse keelde.

2.   Assamblee vastuvõetud aktid avaldatakse ametlikes keeltes. Ettevalmistavad dokumendid ja töödokumendid avaldatakse vähemalt inglise ja prantsuse keeles.

Artikkel 12

Arutelude avalikkus

Assamblee istungjärgud on avalikud, kui assamblee ei otsusta teisiti.

Artikkel 13

Protokoll

1.   Iga istungi protokoll, milles tuuakse ära assamblee otsused ja kõnelejate nimed, jaotatakse laiali järgmisel istungil.

2.   Protokolli avaldab Euroopa Parlament Euroopa Liidu Teatajas ja AKV
  riikide sekretariaat
  vormis, mida
  ta peab
  sobivaks. Istungjärgu viimase istungi protokoll esitatakse heakskiitmiseks järgmise istungjärgu alguses ning Euroopa Parlament avaldab kõik parandused Euroopa Liidu Teatajas ja AKV
  riikide sekretariaat
  avaldab need vormis, mida
  ta peab
  sobivaks.

Artikkel 14

Kaaspresidentide avaldused ja pressiteated

1.   Kaaspresidendid võivad võimaluse korral pärast juhatuse liikmetega konsulteerimist kirjalikus ja/või vaikiva nõusoleku menetluses teha ühiseid kiireloomulisi avaldusi kõikides küsimustes, mis puudutavad AKV–ELi partnerlust. Sellised avaldused tuginevad olemasolevatele resolutsioonidele ja deklaratsioonidele. Kohe pärast avalduse tegemist teavitavad kaaspresidendid sellest arutelu jaoks kõigepealt juhatust ja esimesel võimalusel kõiki assamblee liikmeid.

2.   Pressiteated koostatakse inglise ja prantsuse keeles. Pressiteated ei ole ametlikud dokumendid.

Artikkel 15

Sõnaõigus

1.   Assamblee liige võib sõna võtta ainult siis, kui istungi juhataja talle sõna annab. Resolutsioonides või arutelude ajal nimetatud riikide esindajatel on õigus vastata neile eraldatud aja jooksul.

2.   Assambleedel peetavatel aruteludel jagatakse kõneaeg võrdselt Euroopa Parlamendi ja AKV riikide esindajate vahel. Istungi juhataja ettepanekul võib assamblee otsustada, et sõnavõtu kestust piiratakse. Liikmed võivad esitada oma avaldusi täiendavaid kirjalikke seisukohti, mille maksimaalne pikkus on 2 000 tähemärki. Kirjalikud seisukohad arhiveeritakse nende algkeeles.

3.   Euroopa Parlamendi esindajate puhul määratakse sõnavõtu kestus d'Hondti süsteemi alusel.

4.   AKV-ELi ministrite nõukogu liikmed või nende volitatud esindajad ning artikli 3 lõikes 2 nimetatud organite esindajad kuulatakse ära nende palvel.

4a.
     
  Euroopa Parlamendi peasekretär ja AKV riikide sekretariaadi peasekretär võivad juhatuse koosolekutel ja assamblee istungjärkudel sõna võtta, kui neil on selleks oma parlamendilt nõuetekohane volitus ja kui neid koosolekuid ja istungjärke juhatav kaaspresident neile sõna annab.

5.   Kõnelejat võib katkestada ainult istungi juhataja ja ainult juhul, kui kõneleja aeg on läbi saanud, välja arvatud lõikes 6 nimetatud juhul.

6.   Kui kõneleja kaldub teemast kõrvale, tuletab istungi juhataja talle seda meelde. Kui sõnavõtja jätkab teemast kõrvale kaldudes, võib istungi juhataja ta sõnaõigusest ilma jätta ajaks, mida ta peab sobivaks.

Artikkel 16

Hääleõigus ja hääletusviisid

1.   Igal hääleõiguslikul liikmel on üks hääl, mida ei saa delegeerida.

2.   Assamblee hääletab üldjuhul ülestõstetud käega. Kui sel viisil toimunud hääletuse tulemuses on põhjust kahelda, võib assamblee oma arvamust väljendada värviliste kaartide abil või elektroonilisel hääletusel.

3.   Assamblee hääletus on salajane, kui hääletuse päeval kella 10ks on vastavasisulise taotluse esitanud vähemalt 10 liiget.

4.   Otsuse vastuvõtmiseks peab see koguma assamblee häälteenamuse. Kui hääletuse päeval kella 10ks on vähemalt viis liiget esitanud taotluse eraldi kodadena hääletamiseks, toimub AKV riikide parlamentide liikmete ja Euroopa Parlamendi liikmete hääletus eraldi kodadena ja kordamööda. Sel juhul loetakse tekst vastuvõetuks ainult siis, kui selle poolt hääletab nii AKV riikide parlamentide liikmete kui ka Euroopa Parlamendi liikmete hääletusel osalenud enamus.

5.   Võrdse häältearvu puhul ei ole otsus vastu võetud. Küsimuse võib uuesti hääletusele panna järgmisel assamblee istungjärgul.

6.   Assamblee hääletab lõike või muudatusettepaneku teksti osi eraldi, kui hääletuse päeval kella 10ks on vastavasisulise taotluse esitanud vähemalt viis liiget.

7.   Vastavalt lõigetele 3, 4 ja 6 esitatud taotluse võib selle esitaja igal ajal enne hääletuse algust tagasi võtta.

Artikkel 17

Hääletuse kohta selgituste andmine

Kõik assamblee liikmed võivad lõpphääletuse kohta anda suulisi selgitusi kuni poolteise minuti ulatuses või kuni 200 sõna pikkuseid kirjalikke selgitusi. Kirjalikud selgitused arhiveeritakse nende algkeeles.

Artikkel 18

Assamblee resolutsioonid

1.   Assamblee hääletab alaliste komiteede esitatud raportitele lisatud resolutsioonide ettepanekute üle vastavalt artiklile 7.

2.   Assamblee hääletab samuti kiireloomulisi küsimusi puudutavate resolutsioonide ettepanekute üle vastavalt artiklile 7.

3.   Istungi juhataja palub vajaduse korral sarnaseid kiireloomulisi küsimusi puudutavate resolutsioonide autoritel koostada kompromissresolutsiooni. Pärast arutelu pannakse iga kompromissresolutsioon ja neid puudutavad muudatusettepanekud assamblees hääletusele. Kui kompromissresolutsioon võetakse vastu, langevad teised samal teemal esitatud resolutsioonid päevakorrast välja.

4.   Assamblee poolt vastu võetud resolutsioonid edastatakse Euroopa Komisjonile, AKV-ELi ministrite nõukogule ja kõikidele teistele huvitatud isikutele. Euroopa Komisjon ja AKV-ELi ministrite nõukogu koostavad järgmiseks assamblee istungjärguks aruande vastuvõetud resolutsioonidele järgneva tegevuse kohta.

Artikkel 19

Muudatusettepanekud

1.   Muudatusettepanekuid võivad esitada hääleõiguslik AKV riigi esindaja, fraktsioon või kümme liiget. Muudatusettepanekud peavad olema seotud muudetava tekstiga ning need tuleb esitada kirjalikult. Juhataja otsustab nende vastuvõtmise nimetatud tingimuste alusel.

2.   Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg tehakse teatavaks täiskogu alguses.

3.   Hääletamisel on muudatusettepanekud alusteksti suhtes prioriteetsed.

4.   Kui vähemalt kaks muudatusettepanekut puudutavad ühte teksti osa, pannakse esimesena hääletusele kõige rohkem originaalteksti sisust erinev tekst. Suulisi muudatusettepanekuid võib arvesse võtta ainult siis, kui nendes parandatakse fakti- või keelevigu. Kõigi muude suuliste muudatusettepanekute üle otsustab assamblee. Suulist muudatusettepanekut ei käsitleta, kui kümme liiget väljendavad sellele püsti tõustes vastuseisu.

Artikkel 20

Kirjalikult vastatavad küsimused

1.   Kõik assamblee liikmed võivad esitada AKV–ELi ministrite nõukogule või Euroopa Komisjonile kirjalikult vastatavaid küsimusi.

2.   Küsimus saadetakse kirjalikult juhatusele, kes küsimuse vastuvõetavuse korral edastab selle vastavalt AKV-ELi ministrite nõukogule või Euroopa Komisjonile. AKV-ELi ministrite nõukogul või Euroopa Komisjonil palutakse kirjalikult vastata küsimuse edastamisele järgneva kahe kuu jooksul.

3.   Vastatud küsimused avaldab Euroopa Parlament koos vastustega Euroopa Liidu Teatajas ja AKV riigid vormis, mida iga riik peab sobivaks.

4.   Küsimused, millele ettenähtud aja jooksul ei ole vastatud, avaldatakse samal moel koos märkusega, et nendele ei ole seni vastatud.

Artikkel 21

Infotund

1.   AKV–ELi ministrite nõukogu ja Euroopa Komisjoni infotunni toimumise aja määrab juhatus igal istungjärgul nii, et oleks tagatud mõlema institutsiooni esindatus kõige kõrgemal tasandil.

2.   Assamblee iga liige võib esitada ühe küsimuse AKV–ELi ministrite nõukogule ja ühe Euroopa Komisjonile. Küsimus, millele on alla kirjutanud rohkem kui üks liige, palutakse esitada ühel allakirjutanutest.

3.   Küsimused edastatakse kirjalikult juhatusele viimase poolt määratud tähtajaks.

4.   Kiireloomulistel juhtudel ja kokkuleppel institutsiooniga, kellele küsimus esitati, võivad kaaspresidendid või juhatus otsustada kanda küsimuse päevakorda isegi juhul, kui juhatuse määratud tähtaeg on möödunud.

5.   Otsuse küsimuste vastuvõetavuse kohta teevad assamblee kaaspresidendid. Seda reguleerivad koostöölepingu rakendusala ja koostöölepingu tingimused. Küsimused asjaomase institutsiooniga toimuva arutelu päevakorda juba võetud teemadel tunnistatakse vastuvõetamatuks. Vastuvõetavad küsimused edastatakse AKV-ELi ministrite nõukogule või Euroopa Komisjonile. Kaaspresidendid määravad suuliste küsimuste käsitlemise järjekorra. Küsimuse esitajat teavitatakse otsusest viivitamata.

6.   Küsimuse pikkus võib olla kuni 100 sõna. Küsimus peab olema esitatud küsimuse, mitte deklaratiivses vormis.

7.   Assamblee reserveerib igal istungjärgul eraldi aja AKV–ELi ministrite nõukogule ja Euroopa Komisjonile esitatavate küsimuste käsitlemiseks. Ajapuuduse tõttu vastamata jäänud küsimusele vastatakse kirjalikult, kui selle esitaja küsimust tagasi ei võta.

8.   Küsimusele vastatakse ainult siis, kui selle esitaja viibib kohal või on enne infotunni algust teatanud kaaspresidentidele kirjalikult oma asendaja nime.

9.   Kui küsimuse esitaja ega tema asendaja kohal ei viibi, vastatakse küsimusele kirjalikult.

10.   AKV–ELi ministrite nõukogu ja Euroopa Komisjon esitavad vastused eelnevalt kirjalikult. Küsimuse autor, kui ta viibib kohal, või tema asendaja, kui küsimuse autor on enne infotunni algust teatanud kaaspresidentidele kirjalikult oma asendaja nime, võib esitada ühe lühikese lisaküsimuse. Istungi juhataja võib tagasi lükata kõik esialgsest küsimusest kõrvale kalduvad küsimused. Kui ajakava võimaldab, võib seejärel oma soovist märku andes esitada AKV–ELi ministrite nõukogule ja Euroopa Komisjonile muid küsimusi.

11.   Kui vähemalt kümme assamblee liiget seda taotlevad, võib AKV-ELi ministrite nõukogu või Euroopa Komisjoni vastusele järgneda arutelu. Arutelu kestuse määrab istungi juhataja.

Artikkel 22

AKV–ELi ministrite nõukogu aruanne koostöölepingu rakendamise kohta

AKV–ELi ministrite nõukogu aruanne koostöölepingu rakendamise kohta käsitleb muu hulgas assamblee vastu võetud resolutsioonidele ja soovitustele järgnevat tegevust. Aruanne trükitakse ametlikes keeltes ja jagatakse laiali iga-aastaseks aruteluks assamblee istungjärgul.

Artikkel 23

Kontroll koostöölepingu rakendamise üle

Ilma et see piiraks artiklis 6 osutatud piirkondlike raportite koostamist, võib assamblee juhatuse ettepanekul nimetada ühe AKV ja ühe ELi kaasraportööri teatud piirkonda või muud koostöölepingu rakendamisega seotud küsimust käsitleva raporti koostamiseks.

Artikkel 24

Arvamuse palumine AKV–ELi ministrite nõukogu poolt

1.   Kui assambleel palutakse esitada arvamus AKV-ELi ministrite nõukogu otsuse, otsuse projekti, resolutsiooni, soovituse või arvamuse kohta, esitatakse taotlus juhatusele, kes edastab selle koos soovitusega assambleele.

2.   AKV-ELi ministrite nõukogu poolt kiireloomuliseks peetud küsimustes võib lõpliku otsuse teha juhatus.

Artikkel 25

Alalised komisjonid

1.   Assamblee moodustab kolm alalist komiteed (36), mis koostöölepingu rakendamisel vastutavad järgmiste valdkondade eest:

| — | demokraatlike protsesside edendamine dialoogi ja koostöö kaudu; |
| --- | --- |

—

demokraatlike protsesside edendamine dialoogi ja koostöö kaudu;

| — | majandus-, rahandus- ja kaubandusküsimused ning Euroopa Arengufondi rakendamine; |
| --- | --- |

—

majandus-, rahandus- ja kaubandusküsimused ning Euroopa Arengufondi rakendamine;

| — | sotsiaal- ja keskkonnaküsimused. |
| --- | --- |

—

sotsiaal- ja keskkonnaküsimused.

2.   Kooskõlas assamblee üldiste tegevuspõhimõtetega koosnevad alalised komisjonid parlamentaarse assamblee liikmetest vastavalt artiklile 1 ning tegutsevad rangelt võrdväärsetel alustel.

3.   Alalistel komiteedel on töökord, mille assamblee võtab vastu juhatuse ettepanekul.

Artikkel 26

Ajutised kontrollikomiteed

1.   Juhatus võib assamblee ettepanekul moodustada teatud arvu ajutisi kontrollikomiteesid koostöölepinguga seotud või sellega hõlmatud valdkondade jaoks. Üheaegselt võib tegutseda kuni kaks sellist komiteed. Kontrollikomiteed peavad oma töö lõpule viima ühe aasta jooksul.

2.   Nimetatud komiteede vastutuse, koosseisu ja volitused määrab juhatus.

Artikkel 27

Seminarid

1.   Parema mõistmise saavutamiseks Euroopa Liidu ja AKV rahvaste vahel ning üldsuse teadlikkuse suurendamiseks arenguküsimustes korraldab assamblee korrapäraselt seminare nii Euroopa Liidus kui ka AKV riikides.

2.   Seminaride korraldamise eest vastutab juhatus ning nendele on võimalik osalema kutsuda isikuid, kes jagavad assambleega esmast teavet huvipakkuvates poliitilistes, majanduslikes, sotsiaalsetes ja kultuurilistes küsimustes.

3.   Iga assamblee istungjärgu avamisele eelneval päeval korraldatakse kuni kolm seminari. Iga raportöör esitab istungjärgule suuliselt kokkuvõtliku raporti, millele võib järgneda arutelu.

Artikkel 28

Missioonid ja delegatsioonid

1.   Juhatus võib saata AKV riikidesse, ELi riikidesse või rahvusvahelistesse organisatsioonidesse uurimismissioone, kui selleks on olemas eelarvelised vahendid. Juhatus või assamblee võib saata vaatlejate ühisdelegatsioone ka presidendi- või parlamendivalimistele, kui riik, kus valimised toimuvad, on saatnud vastava kutse, vaatlejate turvalisuse osas ei ole kahtlusi ning tingimusel, et Euroopa Parlamendi liikmete puhul on see kooskõlas Euroopa Parlamendi sise-eeskirjadega. Lisaks võib juhatus artiklis 29 ette nähtud tiheda koostöö raames saata delegatsioone ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning sotsiaalpartnerite koosolekutele ka siis, kui need ei toimu Brüsselis.

Juhatusele ja järgnevale assamblee istungjärgule esitatakse aruanne. Järgmisel juhatuse koosolekul võetakse aruandes esitatud soovituste põhjal konkreetsed järelmeetmed.

2.   Kaaspresidendid või nende asepresidendid võivad üksi või ühiselt assamblee nimel osaleda kõrgetasemelistel kohtumistel või rahvusvaheliste parlamendiorganite kohtumistel, millele nad on kutsutud oma ametiülesannete raames. Niisugused missioonid peavad esindama assambleed kui tervikut ja osalemisega kaasnev tegevus peab kajastama AKV–ELi ühiseid huve.

Artikkel 29

Konsulteerimine kodanikuühiskonna esindajatega

Assamblee ülesanne on tagada AKV ja ELi riikide regulaarne suhtlemine ja konsulteerimine AKV–ELi majandus- ja sotsiaalpartneritega ning teiste kodanikuühiskonna esindajatega, et olla kursis nende seisukohtadega koostöölepingu eesmärkide saavutamise kohta. Kodanikuühiskonna esindajad võivad osaleda piirkondlikel koosolekutel, alaliste komiteede koosolekutel ning töötubades. Kutsete saatmise otsustab juhatus iga kord eraldi.

Artikkel 30

Aupresident

Assamblee võib juhatuse ettepanekul ja erandkorras anda ühele endistest kaaspresidentidest aupresidendi tiitli. Tiitli andmine väljendab assamblee tunnustust sellele isikule tema eriliste teenete eest assamblee liikmena assamblee aadete elluviimisel.

Artikkel 31

Sekretariaat

Euroopa Parlamendi peasekretär ja AKV riikide sekretariaadi peasekretär teevad vajalikud korraldused assamblee abistamiseks ja selle töö sujuvaks toimimiseks.
  Nad võivad määrata oma sekretariaadist kõrgema ametniku, kes esindab neid assamblee kaaspeasekretärina.
  Nad vastutavad assamblee juhatuse ees.

Artikkel 32

Finantsmäärus

Assamblee kinnitab juhatuse ettepanekute alusel oma finantsmääruse.

Artikkel 33

Töökorra tõlgendamine

Töökorra tõlgendamisega seotud küsimuste üle otsustab istungi juhataja või tema palvel juhatus.

Artikkel 34

Töökorda puudutavad märkused

1.   Kõik liikmed võivad tõstatada menetlusliku küsimuse või teha menetlusega seotud ettepanekuid, eelneva sõnavõtu õigusega. Sõnavõtt menetluslikuks märkuseks või menetlusega seotud ettepanekuks ei tohi olla pikem kui kaks minutit.

2.   Kui mõni assamblee liige soovib sõna võtta menetlusega seotud ettepaneku vastu, annab istungi juhataja talle sõna kuni kaheks minutiks.

3.   Teistele kõnelejatele sel teemal sõna ei anta.

4.   Istungi juhataja teeb teatavaks oma otsuse menetlusliku küsimuse või menetlusega seotud ettepaneku kohta. Eelnevalt võib ta ära kuulata juhatuse.

Artikkel 35

Töökorra muutmine

1.   Kõikide töökorra muudatuste üle otsustab juhatuse ettepanekute alusel assamblee, olles eelnevalt konsulteerinud poliitikakomiteega.

2.   Muudatused võetakse vastu ainult siis, kui nende poolt hääletab üle poole mõlemast esindajate grupist.

3.   Käesoleva töökorra muudatused jõustuvad nende vastuvõtmisele järgneva istungjärgu esimesel päeval, kui hääletuse ajal ei ole ette nähtud teisiti.

I LISA

Alaliste komiteede pädevus, vastutus, koosseis ja menetlused

Artikkel 1

Assamblee juures tegutseb kolm alalist parlamentaarset komiteed alltoodud volituste ja ülesannetega.

| I. | POLIITIKAKOMITEE

  Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:






  1. | poliitiline dialoog (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 8), areng ja institutsionaalsed küsimused; |
| --- | --- | --- |

I.

POLIITIKAKOMITEE

Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:

1.

poliitiline dialoog (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 8), areng ja institutsionaalsed küsimused;

| 2. | inimõigused, demokraatia ja hea valitsemistava austamine ja edendamine (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 9); |
| --- | --- |

2.

inimõigused, demokraatia ja hea valitsemistava austamine ja edendamine (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 9);

| 3. | rahutagamispoliitika, konfliktide vältimine ja lahendamine (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 11); |
| --- | --- |

3.

rahutagamispoliitika, konfliktide vältimine ja lahendamine (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 11);

| 4. | rändeküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 13); |
| --- | --- |

4.

rändeküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 13);

| 5. | assamblee suhted rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

5.

assamblee suhted rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Vastavalt assamblee töökorra artiklile 28 korraldab poliitikakomitee teabekogumismissioonide tööd, sealhulgas valimistele saadetud vaatlejate tööd.

| II. | MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMITEE

  Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:






  1. | majandusareng ja kaubanduskoostöö, samuti arengu- ja partnerlussuutlikkuse suurendamine; |
| --- | --- | --- |

II.

MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMITEE

Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:

1.

majandusareng ja kaubanduskoostöö, samuti arengu- ja partnerlussuutlikkuse suurendamine;

| 2. | makromajanduslikud ja struktuurireformid, majandusvaldkondade areng ja turism (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 22–24); |
| --- | --- |

2.

makromajanduslikud ja struktuurireformid, majandusvaldkondade areng ja turism (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 22–24);

| 3. | uued AKV–ELi kaubanduskokkulepped, juurdepääs turgudele ja AKV riikide järkjärguline integreerimine maailmamajandusse (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 34–37); |
| --- | --- |

3.

uued AKV–ELi kaubanduskokkulepped, juurdepääs turgudele ja AKV riikide järkjärguline integreerimine maailmamajandusse (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 34–37);

| 4. | kaubandus ja töönormid (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 50); |
| --- | --- |

4.

kaubandus ja töönormid (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 50);

| 5. | maapiirkondade areng, kalandus ja toiduainetega kindlustatus (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 53 ja 54); |
| --- | --- |

5.

maapiirkondade areng, kalandus ja toiduainetega kindlustatus (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 53 ja 54);

| 6. | kõik arengu rahastamisega seotud küsimused, sealhulgas Euroopa Arengufondi käivitamise kontroll. |
| --- | --- |

6.

kõik arengu rahastamisega seotud küsimused, sealhulgas Euroopa Arengufondi käivitamise kontroll.

| III. | SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

  Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:






  1. | ühiskonna ja inimese areng; |
| --- | --- | --- |

III.

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:

1.

ühiskonna ja inimese areng;

| 2. | sotsiaalteenused ja sotsiaalne infrastruktuur, sealhulgas tervishoiu- ja haridusküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 25); |
| --- | --- |

2.

sotsiaalteenused ja sotsiaalne infrastruktuur, sealhulgas tervishoiu- ja haridusküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 25);

| 3. | noorsoo- ja kultuuriküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 26 ja 27); |
| --- | --- |

3.

noorsoo- ja kultuuriküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 26 ja 27);

| 4. | sooküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 31); |
| --- | --- |

4.

sooküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 31);

| 5. | keskkond ja loodusvarad (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 32). |
| --- | --- |

5.

keskkond ja loodusvarad (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 32).

Artikkel 2

1.   Igal assamblee liikmel on õigus kuuluda ühte alalisse komiteesse.

2.   Komiteedes on 52 liiget; igas komitees on võrdne arv Euroopa Parlamendi liikmeid ja AKV riikide parlamentide esindajaid. Kui AKV riikide arv suureneb, suureneb proportsionaalselt ka alaliste komiteede liikmete arv.

3.   Liikmed võivad teiste komiteede koosolekutel osaleda nõuandjana vastava komitee juhatuse kutsel või juhul, kui arutelu puudutab nende riiki või piirkonda.

4.   Parlamenti mittekuuluvad esindajad võivad koosolekul osaleda ainult siis, kui arutelu puudutab nende riiki, kuid neil ei ole hääleõigust.

5.   Kõik koosolekud on avalikud, kui komisjon ei ole otsustanud teisiti.

Artikkel 3

1.   Komiteede koosseis peegeldab nii palju kui võimalik assamblee koosseisu.

2.   Komiteed valivad oma liikmete seast üheks aastaks komitee juhatuse.

3.   Komitee juhatus koosneb kahest kaasesimehest (üks Euroopa Parlamendi esindaja ja üks AKV riikide esindaja) ja neljast kaasaseesimehest (kaks AKV riikide esindajat ja kaks Euroopa Parlamendi esindajat).

4.   Komiteed juhatavad ühiselt üks Euroopa Parlamendi liige ja üks AKV riigi parlamendiliige.

5.   Komiteed võivad vastavalt töökorra artiklile 2 määrata raportööre oma pädevusvaldkonda kuuluvate küsimuste uurimiseks ning pärast juhatuse loa saamist valmistada ette raporteid assambleele esitamiseks.

Raportites sisalduvatele resolutsiooni ettepanekutele võib lisada kuni nelja lehekülje pikkuse seletuskirja.

6.   Alalised komiteed võivad ilma raportita arutada muid küsimusi ja teatada sellest juhatusele kirjalikult.

7.   Vastavalt koostöölepingu artikli 17 lõikele 3 osalevad komiteed dialoogis valitsusväliste osalejatega, eelkõige avalike arutelude kaudu.

8.   Komiteed annavad oma tegevusest aru assambleele.

Artikkel 4

1.   Komiteed kogunevad kaasesimeeste kutsel kuni neljaks istungjärguks aastas, millest kaks toimuvad assamblee istungjärkude ajal.

2.   Iga komitee liige võib esitada komiteele arutamiseks muudatusettepanekuid. Assamblee töökorra artikleid 3 (teiste institutsioonide osalemine), 4 (vaatlejad ja muud külalised), 8 (kvoorum), 9 (istungite juhatamine), 16 (hääleõigus ja hääletusviisid) ja 29 (konsulteerimine kodanikuühiskonna esindajatega) rakendatakse komiteede koosolekutel mutatis mutandis.

II LISA

Tekstide pikkus

Tõlkimiseks ja paljundamiseks esitatavate tekstide maksimaalne pikkus on järgmine:

| — | Seletuskirjad, ettevalmistatavad töödokumendid ja uurimismissioonide aruanded: kuus lehekülge |
| --- | --- |

—

Seletuskirjad, ettevalmistatavad töödokumendid ja uurimismissioonide aruanded: kuus lehekülge

| — | Resolutsiooni ettepanekud raportites ja kiireloomulised teemad: 4 lehekülge, kaasa arvatud põhjendused, kuid välja arvatud volitused. |
| --- | --- |

—

Resolutsiooni ettepanekud raportites ja kiireloomulised teemad: 4 lehekülge, kaasa arvatud põhjendused, kuid välja arvatud volitused.

Lehekülje pikkuseks loetakse 1 500 tähemärki (arvestamata tühikuid).

Käesolevat lisa võib muuta juhatuse otsusega lihthäälteenamusega.

III LISA

Fraktsioonide koosolekud

Euroopa Parlamendi fraktsioonid ning Euroopa Parlamendi ja AKV riikide parlamentide liikmed võivad oma poliitilise kuuluvuse alusel korraldada koosolekuid assamblee istungjärkude raames, kuid mitte istungitega samal ajal. Sellisel koosolekul tagatakse suuline tõlge.

IV LISA

Euroopa Parlamendi eeskiri suulise ja kirjaliku tõlke kohta (töökorra artikkel 11)

Suuline ja kirjalik tõlge (37)

| (a) | Kõikidel Euroopa Parlamendi tavapärastes töökohtades toimuvatel koosolekutel






  i) | tagatakse suuline tõlge kohalolevate parlamentaarse ühisassamblee Euroopa poole liikmete kõikidesse töökeeltesse; |
| --- | --- | --- |

(a)

Kõikidel Euroopa Parlamendi tavapärastes töökohtades toimuvatel koosolekutel

i)

tagatakse suuline tõlge kohalolevate parlamentaarse ühisassamblee Euroopa poole liikmete kõikidesse töökeeltesse;

| ii) | tähendab kohalolek käesoleva punkti tähenduses istungjärgu kõikidel istungitel ning asjaomaste liikmete puhul juhatuse ja alaliste komiteede koosolekutel osalemist; |
| --- | --- |

ii)

tähendab kohalolek käesoleva punkti tähenduses istungjärgu kõikidel istungitel ning asjaomaste liikmete puhul juhatuse ja alaliste komiteede koosolekutel osalemist;

| iii) | tagatakse kirjalik tõlge inglise ja prantsuse keelde. |
| --- | --- |

iii)

tagatakse kirjalik tõlge inglise ja prantsuse keelde.

| (b) | Kõikidel väljaspool Euroopa Parlamendi tavapäraseid töökohti toimuvatel koosolekutel






  i) | Tagatakse AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele suuline tõlge üldreeglina inglise, prantsuse, saksa, hispaania, itaalia ja portugali keeles; muude keelte kasutamist võib kaaluda teatavate koosolekute puhul erandjuhul (nt nõukogu eesistujariigi keel).
  Kui kaks nädalat enne kavandatud koosolekut selgub, et koosolekul osaleb vähem kui kolm liiget, kes kasutavad ühte ülalnimetatud keeltest, siis suulist tõlget selles keeles ei tagata.
  Kohalolekut kinnitatakse järgmiselt:






  — | väljaspool Euroopa Liitu toimuvate koosolekute puhul broneerides Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud reisibüroo kaudu lennupileti või |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Kõikidel väljaspool Euroopa Parlamendi tavapäraseid töökohti toimuvatel koosolekutel

i)

Tagatakse AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele suuline tõlge üldreeglina inglise, prantsuse, saksa, hispaania, itaalia ja portugali keeles; muude keelte kasutamist võib kaaluda teatavate koosolekute puhul erandjuhul (nt nõukogu eesistujariigi keel).

Kui kaks nädalat enne kavandatud koosolekut selgub, et koosolekul osaleb vähem kui kolm liiget, kes kasutavad ühte ülalnimetatud keeltest, siis suulist tõlget selles keeles ei tagata.

Kohalolekut kinnitatakse järgmiselt:

—

väljaspool Euroopa Liitu toimuvate koosolekute puhul broneerides Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud reisibüroo kaudu lennupileti või

| — | Euroopa Liidus toimuvate koosolekute puhul fraktsioonide Euroopa poole kaassekretariaati saadetud nimekirjade alusel koos reisipileti ja/või hotellitoa broneeringuga; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidus toimuvate koosolekute puhul fraktsioonide Euroopa poole kaassekretariaati saadetud nimekirjade alusel koos reisipileti ja/või hotellitoa broneeringuga;

| ii) | tagatakse tõlge kavandatud keeltes juba alanud koosoleku puhul ka siis, kui sellel viibib kohal vähem kui kolm liiget, kes kõnealust keelt kasutavad; |
| --- | --- |

ii)

tagatakse tõlge kavandatud keeltes juba alanud koosoleku puhul ka siis, kui sellel viibib kohal vähem kui kolm liiget, kes kõnealust keelt kasutavad;

| iii) | võib täiendavalt tagada suulise tõlke võõrustajariigi keelde ja sellest keelest, kui pärast alapunkti i reeglite kohaldamist ei kuulu see parlamentaarse ühisassamblee istungjärgu tõlgitavate keelte nimekirja, kuid tegemist on ühenduse ametliku keelega; |
| --- | --- |

iii)

võib täiendavalt tagada suulise tõlke võõrustajariigi keelde ja sellest keelest, kui pärast alapunkti i reeglite kohaldamist ei kuulu see parlamentaarse ühisassamblee istungjärgu tõlgitavate keelte nimekirja, kuid tegemist on ühenduse ametliku keelega;

| iv) | tagatakse kirjalik tõlge inglise ja prantsuse keelde. |
| --- | --- |

iv)

tagatakse kirjalik tõlge inglise ja prantsuse keelde.

VALIMISVAATLUSDELEGATSIOONIS OSALEVATE AKV–ELi PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TEGEVUSJUHEND

Sissejuhatus

Rahvusvaheline valimisvaatlus on kogu maailmas laialdaselt heaks kiidetud. Seda viivad läbi valitsustevahelised ja rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid ja ühendused, et anda valimisprotsessidele erapooletu ja täpne hinnang, millest oleks kasu nii selle riigi elanikele, kus valimised toimuvad, kui ka rahvusvahelisele üldsusele.

Kui AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee osaleb valimisvaatluses, peaks selle delegatsioon tegutsema osana pikaajalisest vaatlusmissioonist, mida korraldavad tunnustatud suutlikkusega partnerid, nagu EL, OSCE/ODHIR ja Aafrika Liit.

Käesolevas tegevusjuhendis on sätestatud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee üldpõhimõtted valimisvaatlusmissioonide korraldamise kohta ja see täiendab juuresolevat rahvusvaheliste valimisvaatlejate tegevusjuhendit.

Parlamendiliikmed, kes on nimetatud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee valimisvaatlusdelegatsiooni, peavad käesolevale AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee tegevusjuhendile valimisvaatlusdelegatsioonis osalemise eeltingimusena alla kirjutama ja seda järgima.

Üldpõhimõtted

AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee liikmed peavad järgima rahvusvaheliste valimisvaatlejate tegevusjuhendit, milles on sätestatud järgmised üldised käitumiseeskirjad:

| — | austada suveräänsust ja rahvusvahelisi inimõigusi, |
| --- | --- |

—

austada suveräänsust ja rahvusvahelisi inimõigusi,

| — | järgida riigi seadusi ja austada valimiskogude volitusi, |
| --- | --- |

—

järgida riigi seadusi ja austada valimiskogude volitusi,

| — | säilitada pidevalt range poliitiline erapooletus, |
| --- | --- |

—

säilitada pidevalt range poliitiline erapooletus,

| — | tagada rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooni usaldusväärsus, |
| --- | --- |

—

tagada rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooni usaldusväärsus,

| — | mitte sekkuda valimisprotsessidesse, |
| --- | --- |

—

mitte sekkuda valimisprotsessidesse,

| — | kanda kaasas asjakohaseid isikut tõendavaid dokumente, |
| --- | --- |

—

kanda kaasas asjakohaseid isikut tõendavaid dokumente,

| — | tagada tähelepanekute täpsus ja professionaalsus järelduste tegemisel, |
| --- | --- |

—

tagada tähelepanekute täpsus ja professionaalsus järelduste tegemisel,

| — | hoiduda avalikkusele või meediale kommentaaride andmisest enne missiooni ühisesinemist, |
| --- | --- |

—

hoiduda avalikkusele või meediale kommentaaride andmisest enne missiooni ühisesinemist,

| — | teha koostööd teiste valimisvaatlejatega, |
| --- | --- |

—

teha koostööd teiste valimisvaatlejatega,

| — | käituda nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

—

käituda nõuetekohaselt.

Erimärkused

| 1. | Liikmed säilitavad kogu delegatsiooni töö ajal range poliitilise erapooletuse. |
| --- | --- |

1.

Liikmed säilitavad kogu delegatsiooni töö ajal range poliitilise erapooletuse.

| 2. | Liikmed võtavad täielikult osa delegatsiooni kogu tööst alates esimesest teabekoosolekust kuni viimase pressikonverentsini.






  — | Enne missiooni algust toimuvad kohapeal kohustuslikud ettevalmistavad koosolekud, millest peaksid osa võtma kõik delegatsiooni liikmed. |
| --- | --- | --- |

2.

Liikmed võtavad täielikult osa delegatsiooni kogu tööst alates esimesest teabekoosolekust kuni viimase pressikonverentsini.

—

Enne missiooni algust toimuvad kohapeal kohustuslikud ettevalmistavad koosolekud, millest peaksid osa võtma kõik delegatsiooni liikmed.

| — | Parlamentaarse ühisassamblee delegatsioon peaks saabuma riiki, kus valimised toimuvad, kolm kuni neli päeva enne valimiste päeva ning nad ei tohiks lahkuda enne kui valimiste päevale järgneval päeval. |
| --- | --- |

—

Parlamentaarse ühisassamblee delegatsioon peaks saabuma riiki, kus valimised toimuvad, kolm kuni neli päeva enne valimiste päeva ning nad ei tohiks lahkuda enne kui valimiste päevale järgneval päeval.

| — | Delegatsiooni töö kestab esimesest teabekoosolekust kuni viimase pressikonverentsini. Igal juhul peavad viimasel pressikonverentsil osalema parlamentaarse ühisassamblee delegatsiooni kaasjuhid või üks määratud liige. |
| --- | --- |

—

Delegatsiooni töö kestab esimesest teabekoosolekust kuni viimase pressikonverentsini. Igal juhul peavad viimasel pressikonverentsil osalema parlamentaarse ühisassamblee delegatsiooni kaasjuhid või üks määratud liige.

| — | Parlamentaarse ühisassamblee delegatsiooni liikmed järgivad kokkulepitud programmi (sealhulgas teabe- ja aruandekoosolekud ning ettenähtud kohtumised). |
| --- | --- |

—

Parlamentaarse ühisassamblee delegatsiooni liikmed järgivad kokkulepitud programmi (sealhulgas teabe- ja aruandekoosolekud ning ettenähtud kohtumised).

| — | Valimisvaatlusdelegatsioonides osaleda kavatsevad parlamendiliikmed tagavad, et teise hääletusvooru toimumise korral saavad nad selle vaatlemisel osaleda. |
| --- | --- |

—

Valimisvaatlusdelegatsioonides osaleda kavatsevad parlamendiliikmed tagavad, et teise hääletusvooru toimumise korral saavad nad selle vaatlemisel osaleda.

| 3. | Valimisvaatlusdelegatsiooni võivad kuuluda ainult Euroopa Parlamendi liikmed, keda saadavad Euroopa Parlamendi sekretariaadi ja AKV riikide rühma sekretariaadi töötajad. Mitte ükski teine isik ei või olla delegatsiooni liige ega delegatsiooni saata. |
| --- | --- |

3.

Valimisvaatlusdelegatsiooni võivad kuuluda ainult Euroopa Parlamendi liikmed, keda saadavad Euroopa Parlamendi sekretariaadi ja AKV riikide rühma sekretariaadi töötajad. Mitte ükski teine isik ei või olla delegatsiooni liige ega delegatsiooni saata.

| 4. | Esimest korda valimisvaatlusdelegatsiooni kuuluvad parlamendiliikmed peaksid osa võtma valimisvaatlusdelegatsioone käsitlevast teabekoosolekust. |
| --- | --- |

4.

Esimest korda valimisvaatlusdelegatsiooni kuuluvad parlamendiliikmed peaksid osa võtma valimisvaatlusdelegatsioone käsitlevast teabekoosolekust.

| 5. | Liikmed tegutsevad valimiste päeval aktiivselt: nad külastavad valimisjaoskondi ning jälgivad jaoskondade avamist ja sulgemist, hääletuse kulgu ja häälte lugemist. |
| --- | --- |

5.

Liikmed tegutsevad valimiste päeval aktiivselt: nad külastavad valimisjaoskondi ning jälgivad jaoskondade avamist ja sulgemist, hääletuse kulgu ja häälte lugemist.

| 6. | Liikmed võivad selgitada valimisvaatlusdelegatsiooni olemust ja selle tegevust. Kõikide muude valimisvaatlusdelegatsiooniga seotud küsimuste osas peaksid liikmed hoiduma kommentaaridest avalikkusele ja meediale enne ühist pressikonverentsi ning suunama meedia või teised huvitatud isikud järgmiste infoallikate poole:






  — | pressikonverents, mis toimub koos rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooniga vahetult pärast valimiste päeva; |
| --- | --- | --- |

6.

Liikmed võivad selgitada valimisvaatlusdelegatsiooni olemust ja selle tegevust. Kõikide muude valimisvaatlusdelegatsiooniga seotud küsimuste osas peaksid liikmed hoiduma kommentaaridest avalikkusele ja meediale enne ühist pressikonverentsi ning suunama meedia või teised huvitatud isikud järgmiste infoallikate poole:

—

pressikonverents, mis toimub koos rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooniga vahetult pärast valimiste päeva;

| — | rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooni peavaatleja; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooni peavaatleja;

| — | AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee valimisvaatlusdelegatsiooni kaasjuhid. |
| --- | --- |

—

AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee valimisvaatlusdelegatsiooni kaasjuhid.

TEGEVUSJUHENDI RIKKUMISE KORRAL KOHALDATAVAD SÄTTED

Käesoleva tegevusjuhendi raske rikkumise korral

| — | on parlamentaarse ühisassamblee delegatsiooni kaasjuhtidel õigus asjaomane liige delegatsioonist välja arvata; |
| --- | --- |

—

on parlamentaarse ühisassamblee delegatsiooni kaasjuhtidel õigus asjaomane liige delegatsioonist välja arvata;

| — | võib delegatsioon häälteenamusega ja eraldi kodadena hääletades lõpetada delegatsiooni kummagi juhi volitused, kui ta on seisukohal, et juht on süüdi raskes ametialases rikkumises; |
| --- | --- |

—

võib delegatsioon häälteenamusega ja eraldi kodadena hääletades lõpetada delegatsiooni kummagi juhi volitused, kui ta on seisukohal, et juht on süüdi raskes ametialases rikkumises;

| — | parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidente teavitatakse juhtumist ja nemad teavitavad omakorda asjaomase fraktsiooni esimeest (fraktsioonilise kuuluvuseta liikme puhul juhatust), kui tegu on Euroopa Parlamendi liikmega, või asjaomase AKV riigi parlamendi spiikrit, kui tegu on mõne AKV riigi parlamendi liikmega; |
| --- | --- |

—

parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidente teavitatakse juhtumist ja nemad teavitavad omakorda asjaomase fraktsiooni esimeest (fraktsioonilise kuuluvuseta liikme puhul juhatust), kui tegu on Euroopa Parlamendi liikmega, või asjaomase AKV riigi parlamendi spiikrit, kui tegu on mõne AKV riigi parlamendi liikmega;

| — | võidakse liige kõrvaldada valimisvaatlusdelegatsioonide töös osalemisest neljaks aastaks. |
| --- | --- |

—

võidakse liige kõrvaldada valimisvaatlusdelegatsioonide töös osalemisest neljaks aastaks.

Kuupäev _

Nimi _

Allkiri _

I LISA

RAHVUSVAHELISTE VALIMISVAATLEJATE TEGEVUSJUHEND

Rahvusvaheline valimisvaatlus on kogu maailmas laialdaselt heaks kiidetud. Seda viivad läbi valitsustevahelised ja rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid ja ühendused, et anda valimisprotsessidele erapooletu ja täpne hinnang, millest oleks kasu nii selle riigi elanikele, kus valimised toimuvad, kui ka rahvusvahelisele üldsusele. Seega sõltub palju rahvusvahelise valimisvaatluse usaldusväärsuse tagamisest, mistõttu peavad kõik rahvusvahelisel valimisvaatlusmissioonil osalejad, sealhulgas lühiajalised ja pikaajalised vaatlejad, hindamisdelegatsioonide liikmed, eriülesannetega vaatlusrühmad ja missiooni juhid käesolevat tegevusjuhendit tunnustama ja järgima.

Suveräänsuse ja rahvusvaheliste inimõiguste austamine

Valimised on rahva suveräänsuse väljendus ja vaba tahte avaldus, mis on aluseks valitsuse volitustele ja legitiimsusele. Kodanike õigus valida ja olla valitud korralistel vabadel valimistel on rahvusvaheliselt tunnustatud inimõigus, mis eeldab mitme põhiõiguse ja -vabaduse kasutamist. Valimisvaatlejad peavad austama valimisi korraldava riigi suveräänsust ning selle rahva inimõigusi ja põhivabadusi.

Riigi seaduste järgimine ja valimiskogude volituste austamine

Vaatlejad peavad järgima korraldajariigi seadusi ja tunnustama valimiste korraldamisega tegelevate organite volitusi. Lisaks peavad vaatlejad täitma korraldajariigi valitsuse esindajate, julgeolekuorganite ja valimiste korraldamise eest vastutavate asutuste õiguspäraseid korraldusi. Nad peavad suhtuma lugupidavalt valimisametnikesse ja teistesse riigiametnikesse. Vaatlejad peavad jälgima, kas seadused, eeskirjad või riigi- ja/või valimisametnike tegevused raskendavad või takistavad põhjendamatult seadustest, põhiseadusest või kohaldatavatest rahvusvahelistest dokumentidest tulenevate valimisalaste õiguste kasutamist.

Rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooni usaldusväärsuse tagamine

Vaatlejad peavad kaitsma ja aitama tagada rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooni usaldusväärsust. See hõlmab käesoleva tegevusjuhendi, kirjalike juhendite (nt volituste, direktiivide ja suuniste) ning vaatlusmissiooni juhtide suuliste korralduste järgimist. Vaatlejad peavad osalema kõikidel vaatlusmissiooni jaoks vajalikel teabekoosolekutel, koolitustel ja aruandekoosolekutel, viima ennast kurssi vaatlusmissiooniga seotud valimisseaduse, -eeskirjade ja muude asjaomaste õigusaktidega ning järgima täpselt vaatlusmissiooni metoodikat. Lisaks peavad nad teavitama vaatlusmissiooni juhte oma võimalikest huvide konfliktidest ja teiste missioonil osalevate vaatlejate võimalikust ebakohasest käitumisest.

Range poliitilise erapooletuse pidev säilitamine

Vaatlejad peavad pidevalt, ka korraldajariigis vaba aega veetes säilitama range poliitilise erapooletuse. Nad ei või väljendada ega välja näidata mingit soosingut ega eelistust riigiasutuste, erakondade, kandidaatide, rahvahääletuse teemade ega muude valimisprotsessi puudutavate vaidlusaluste küsimuste suhtes. Ühtlasi ei tohi vaatlejad teha midagi sellist, mida võiks põhjendatult pidada mõne korraldajariigis tegutseva poliitilise konkurendi eelistamiseks või erakondlike huvide edendamiseks, mis võib seisneda näiteks erakondade sümbolite, tunnusvärvide või loosungite kandmises või väljapanemises või mis tahes väärtuslike esemete vastuvõtmises poliitilistelt konkurentidelt.

Valimisprotsessidesse sekkumise keeld

Vaatlejad ei või sekkuda valimisprotsessi üheski etapis, sealhulgas valimiseelsete protsesside, hääletamise, häälte lugemise, tulemuste vormistamise ega valimispäevale järgnevate toimingute ajal. Kui see ei ole seadusega keelatud, võivad vaatlejad valimiste kulgu takistamata juhtida kohapeal tegutsevate valimisametnike tähelepanu eeskirjade eiramisele, pettustele või olulistele probleemidele. Vaatlejad võivad valimisjaoskondades esitada küsimusi valimisametnikele, erakondade esindajatele ja teistele vaatlejatele ning vastata nende enda tegevust käsitlevatele küsimustele, kui sellega ei sekkuta valimisprotsessidesse. Küsimustele vastates ei tohiks vaatlejad püüda valimiste kulgu suunata. Vaatlejad võivad vastata valijate küsimustele ja neile küsimusi esitada, kuid nad ei või valijatelt küsida, kelle poolt või millise erakonna poolt nad hääletasid või millist rahvahääletusele pandud seisukohta toetasid.

Kohustus kanda kaasas asjakohaseid isikut tõendavaid dokumente

Vaatlejad peavad kandma valimisvaatlusmissiooni jaoks ette nähtud isikut tõendavat dokumenti ja neil peavad olema kaasas riigiasutuste poolt nõutavad isikut tõendavad dokumendid, mis tuleb taotluse korral esitada valimisametnikele ja teistele asjaomastele riigiametnikele.

Tähelepanekute täpsuse tagamine ja professionaalsus järelduste tegemisel

Vaatlejad peavad tagama, et kõik nende tähelepanekud on täpsed. Tähelepanekud peavad olema terviklikud, ära tuleb märkida nii positiivsed kui ka negatiivsed asjaolud, tehes vahet olulisel ja ebaolulisel ning tuvastades asjaolud, mis võivad oluliselt mõjutada valimisprotsessi usaldusväärsust. Vaatlejate hinnangud peavad põhinema ülimalt täpsel teabel ja erapooletul analüüsil, eristades subjektiivseid asjaolusid objektiivsetest tõenditest. Vaatlejad peavad tegema kõik järeldused faktide ja kontrollitava tõendusmaterjali põhjal ning ei tohi teha ennatlikke järeldusi. Lisaks peavad vaatlejad koostama dokumendi, kus on täpselt kirjas vaatluse koht, tehtud tähelepanekud ja valimisvaatlusmissiooni poolt nõutav muu asjakohane teave, ning esitama selle dokumendi missiooni eest vastutavatele isikutele.

Avalikkusele või meediale kommentaaride andmisest hoidumine enne missiooni ühisesinemist

Kui valimisvaatlusmissiooni juhid ei ole sõnaselgelt vastupidist korraldust andnud, peavad vaatlejad hoiduma oma tähelepanekute või järelduste kohta isiklike kommentaaride andmisest uudistekanalitele või üldsusele enne, kui valimisvaatlusmissioon on esinenud avaldusega. Vaatlejad võivad selgitada vaatlusmissiooni olemust, selle tegevust ja muid küsimusi, mida vaatlusmissioon asjakohaseks peab, ning nad peaksid suunama meedia ja teised huvitatud isikud vaatlusmissiooni poolt kindlaks määratud isikute poole.

Koostöö teiste valimisvaatlejatega

Vaatlejad peavad olema teadlikud teistest rahvusvahelistest ja riigisisestest valimisvaatlusmissioonidest ning tegema nendega koostööd vastavalt valimisvaatlusmissiooni juhtide korraldustele.

Nõuetekohane käitumine

Vaatlejad peavad käituma nõuetekohaselt ja teisi austama, muu hulgas tunnustades korraldajariigi kultuuri ja tavasid, tegema mõistlikke otsuseid isiklikus suhtluses ja käituma professionaalselt igas olukorras, ka vabal ajal.

Tegevusjuhendi rikkumine

Kui tekib kahtlusi käesoleva tegevusjuhendi rikkumise suhtes, algatab valimisvaatlusmissioon asja uurimise. Kui tõsine rikkumine leiab kinnitust, võidakse asjaomaselt vaatlejalt võtta ära vaatleja akrediteering või ta valimisvaatlusmissioonis osalemisest kõrvaldada. Selliste otsuste tegemine on üksnes valimisvaatlusmissiooni juhtide pädevuses.

Tegevusjuhendi järgimise kinnitus

Kõik valimisvaatlusmissioonil osalejad peavad käesoleva tegevusjuhendi läbi lugema, sellest aru saama ja kinnitama selle järgimist oma allkirjaga.

---

(1)  Vastu võetud 19. juunil 2013. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Brüsselis.

1

(2)  Vastu võetud 19. juunil 2013.aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Brüsselis (Belgia).

2

(3)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

3

(4)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

4

(5)  ELT C 273 E, 14.11.2003, lk 305.

5

(6)  ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 121.

6

(7)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 301.

7

(8)  ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 361.

8

(9)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 124.

9

(10)  ELT L 303, 31.10.2012, lk 1.

10

(11)  Vastuvõetud tekstid P7_TA (2012)0241.

11

(12)  Vastuvõetud tekstid P7_TA (2012)0342.

12

(13)  Vastuvõetud tekstid P7_TA (2013)0112.

13

(14)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0434.

14

(15)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA (2012)0431.

15

(16)  ELT C 120, 30.4.2004, lk 16.

16

(17)  ELT C 330, 30.12.2006, lk 36.

17

(18)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 101.

18

(19)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 118.

19

(20)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 106.

20

(21)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 112.

21

(22)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 141.

22

(23)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 129.

23

(24)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 124.

24

(25)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 135.

25

(26)  ELT C 136 E, 11.5.2012, lk 19.

26

(27)  AKV/25/006/12 [Final].

27

(28)  AKV/28/065/12 [Final].

28

(29)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA (2013)0119.

29

(30)  Vastu võetud 19. juunil 2013. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Brüsselis (Belgia).

30

(31)  ELT C 371 E, 20.12.2011, lk 30.

31

(32)  Vastu võetud 19. juunil 2013. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Brüsselis (Belgia).

32

(33)  Vastuvõetud tekstid P7_TA (2013)0033.

33

(34)  Vastu võetud 19. juunil 2013. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Brüsselis (Belgia).

34

(35)  Vt IV lisa.

35

(36)  Üksikasjalikke eeskirju vaata I lisast.

36

(37)  Vt ka mitmekeelsuse eeskirja, eriti selle artikli 2 lõiget 2 ja artikli 8 lõiget 2.

37

---