# Uradni list C 334/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2013.334.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 334 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5615. november 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2013.334.slv

Uradni list

Evropske unije

C 334

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5615. november 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 334/01 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Konsolidirani zaključni račun Evropske unije – Proračunsko leto 2012 | 1 |
| 2013/C 334/02 | Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu – Poročilo neodvisnega revizorja | 122 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 334/01

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Konsolidirani zaključni račun Evropske unije – Proračunsko leto 2012

1

2013/C 334/02

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu – Poročilo neodvisnega revizorja

122

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/1

---

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

KONSOLIDIRANI ZAKLJUČNI RAČUN EVROPSKE UNIJE – PRORAČUNSKO LETO 2012

2013/C 334/01

VSEBINA

Izjava, priložena konsolidiranemu zaključnemu računu

Proračun EU: od priprave do razrešnice

| DEL I: | Konsolidirani računovodski izkazi in pojasnila |
| --- | --- |

DEL I:

Bilanca stanja

Izkaz finančnega uspeha

Izkaz finančnega izida

Izkaz sprememb v čistih sredstvih

Pojasnila k računovodskim izkazom

| DEL II: | Zbirna poročila o izvrševanju proračuna in pojasnila |
| --- | --- |

DEL II:

Rezultat izvrševanja proračuna EU in pojasnila

Zbirna poročila o izvrševanju proračuna

IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2012 je bil pripravljen na podlagi podatkov, ki so jih predložile institucije in organi v skladu s členom 148(2) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije. Izjavljam, da je bil pripravljen v skladu z naslovom IX navedene finančne uredbe ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Od računovodij teh institucij in organov, ki potrjujejo zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropske unije ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem na podlagi teh podatkov in preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa Evropske komisije, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove Evropske unije.

[podpis]

Manfred KRAFF

Računovodja Komisije

24 julija 2013

PRORAČUN EU: OD PRIPRAVE DO RAZREŠNICE

PRORAČUN EU: OD PRIPRAVE DO RAZREŠNICE

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije (EU) vsebuje informacije o dejavnostih institucij, agencij in drugih organov EU, in sicer z vidika proračuna in računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Ta zaključni račun ne vključuje zaključnih računov držav članic.

1.   LETNI PRORAČUN

LETNI PRORAČUN

Iz proračuna EU se financirajo najrazličnejši politike in programi po vsej Evropski uniji. Komisija namreč v skladu s prednostnimi nalogami, ki jih države članice določijo v večletnem finančnem okviru, na terenu izvaja posebne programe, dejavnosti in projekte. Ti lahko vključujejo vse od podpore izobraževalnim projektom za mobilnost učencev in učiteljev in podpore kmetom, produktivnih naložb, s katerimi se ustvarjajo ali ohranjajo delovna mesta, razvojne pomoči ter projektov za podporo boljšemu delovnemu okolju za delavce v EU, do okrepljenega nadzora zunanjih meja.

Več kot 90 % proračuna EU se porabi za financiranje politik in dejavnosti EU, o katerih so se dogovorile vse države članice. Neposredna povezava med letnim proračunom in politikami EU se zagotavlja z oblikovanjem proračuna po dejavnostih. Nomenklatura proračuna, oblikovanega po dejavnostih, omogoča jasno opredelitev področij, na katera se nanašajo politike EU, in skupnih zneskov sredstev, dodeljenih vsakemu od teh področij.

Področja so razdeljena na približno 200 dejavnosti, od katerih jih več kot 110 vključuje operativne postavke proračuna in so zato v proračunski nomenklaturi prikazane kot proračunska poglavja. Ta področja so večinoma operativna, saj je namen temeljnih dejavnosti, ki se izvajajo, koristiti tretjim osebam na njihovih področjih delovanja. Druga področja pa so horizontalna in zagotavljajo pravilno delovanje Komisije, tako na primer „usklajevanje in pravno svetovanje“ ter „proračun“. Struktura po dejavnostih zagotavlja skupni konceptualni okvir za določanje prednostnih nalog, načrtovanje, oblikovanje proračuna, spremljanje in poročanje, glavni cilj pa je krepitev gospodarne, učinkovite in uspešne porabe sredstev.

Proračun pripravi Komisija, dokončno pa se v skladu s postopkom iz člena 314 Pogodbe o delovanju EU o njem dogovorita Parlament in Svet, običajno sredi decembra.

2.   VIRI FINANCIRANJA EU

VIRI FINANCIRANJA EU

EU ima dva glavna vira financiranja, in sicer prihodke iz lastnih sredstev in raznovrstne prihodke.

2.1   Prihodki iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev samodejno pripadejo EU za financiranje njenega proračuna, ne da bi bila za to potrebna naknadna odločitev nacionalnih organov. Skupni znesek lastnih sredstev, potreben za financiranje proračuna, se določi tako, da se od skupnih odhodkov odštejejo drugi prihodki. Skupni znesek lastnih sredstev ne sme presegati 1,23 % bruto nacionalnega dohodka (BND) EU. Lastna sredstva se lahko razdelijo na tradicionalna lastna sredstva, lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) in sredstva na osnovi bruto nacionalnega dohodka (BND).

2.2   Raznovrstni prihodki

Raznovrstni prihodki

Raznovrstni prihodki, ki se ustvarijo pri dejavnostih EU, običajno predstavljajo manj kot 10 % celotnih prihodkov. Sem spadajo na primer globe za kršitve pravil konkurence ter nalogi za izterjavo od zasebnih in javnih dolžnikov v zvezi z vodenjem projektov EU. V to kategorijo spadajo tudi denarne kazni, ki jih Sodišče EU naloži državam članicam, ki ne izvršijo sodb. Za vsak dolg, ki ni plačan na datum zapadlosti, se zaračunavajo zamudne obresti. Če so dolžniki tretje osebe in ne države članice, lahko Komisija (in Svet) sprejme sklepe, s katerimi naloži obveznost plačila in so neposredno izvršljivi v skladu s pravili civilnega postopka, ki velja na območju, kjer je treba terjatev izvršiti. V primeru neplačila sproži pravna služba Komisije zoper dolžnike postopke za izterjavo dolga s pomočjo zunanjih odvetniških pisarn.

3.   UPRAVLJANJE IN PORABA PRORAČUNA EU

UPRAVLJANJE IN PORABA PRORAČUNA EU

3.1   Poglavitni odhodki iz poslovanja

Poglavitni odhodki iz poslovanja

Odhodki EU iz poslovanja zajemajo različne razdelke finančnega okvira in so v različnih oblikah, odvisno od načina izplačevanja in upravljanja denarja. Komisija v zaključnem računu za leto 2012 svoje odhodke razvršča v naslednje skupine:

| | Neposredno centralizirano upravljanje: kadar proračun izvršujejo neposredno službe Komisije. |
| --- | --- |

Neposredno centralizirano upravljanje: kadar proračun izvršujejo neposredno službe Komisije.

Neposredno centralizirano upravljanje:

| | Posredno centralizirano upravljanje: kadar Komisija naloge za izvrševanje proračuna zaupa organom EU ali držav članic, kot so javne agencije EU ali subjekti, ki opravljajo javno službo. |
| --- | --- |

Posredno centralizirano upravljanje: kadar Komisija naloge za izvrševanje proračuna zaupa organom EU ali držav članic, kot so javne agencije EU ali subjekti, ki opravljajo javno službo.

Posredno centralizirano upravljanje:

| | Decentralizirano upravljanje: kadar Komisija nekatere naloge za izvrševanje proračuna prenese na tretje države. |
| --- | --- |

Decentralizirano upravljanje: kadar Komisija nekatere naloge za izvrševanje proračuna prenese na tretje države.

Decentralizirano upravljanje:

| | Deljeno upravljanje: po tej metodi upravljanja se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice. Večina odhodkov spada pod ta način upravljanja, ki zajema področja, kot sta kmetijska poraba in strukturni ukrepi. |
| --- | --- |

Deljeno upravljanje: po tej metodi upravljanja se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice. Večina odhodkov spada pod ta način upravljanja, ki zajema področja, kot sta kmetijska poraba in strukturni ukrepi.

Deljeno upravljanje:

| | Skupno upravljanje: po tej metodi upravljanja Komisija nekatere naloge izvrševanja prenese na mednarodno organizacijo. |
| --- | --- |

Skupno upravljanje: po tej metodi upravljanja Komisija nekatere naloge izvrševanja prenese na mednarodno organizacijo.

Skupno upravljanje:

Od leta 2014 se bo ta razvrstitev po začetku veljavnosti posodobljene finančne uredbe spremenila.

3.2   Različni finančni udeleženci znotraj Komisije

Različni finančni udeleženci znotraj Komisije

Kolegij komisarjev nosi kolektivno politično odgovornost, vendar v praksi ne izvaja svojih pooblastil za izvrševanje proračuna. Te naloge vsako leto prenese na posamezne javne uslužbence, ki odgovarjajo kolegiju in za katere veljajo finančna uredba ter kadrovski predpisi. Zadevni uslužbenci – v glavnem generalni direktorji in vodje služb – so imenovani „odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil“. Naloge za izvrševanje proračuna lahko prenesejo naprej na „odredbodajalce na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil“.

Kolegij komisarjev

Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila institucija, do upravljanja v ta namen organiziranih dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika, vključno s sprejemanjem pravnih obveznosti, spremljanjem uspešnosti, plačevanjem in po potrebi izterjavo sredstev. Dobro finančno poslovodenje in ustrezno prevzemanje odgovornosti se znotraj vsake službe zagotavljata z ločevanjem upravljavskih kontrol (v rokah odredbodajalcev) od notranje revizije in kontrol skladnosti, in sicer z jasnimi standardi notranjega kontroliranja (ki temeljijo na mednarodnih standardih), predhodnimi in naknadnimi kontrolami, neodvisnimi notranjimi revizijami na podlagi ocen tveganja ter rednim poročanjem o dejavnostih posameznim komisarjem.

Odredbodajalci

Vsak odredbodajalec mora pripraviti letno poročilo o dejavnostih, in sicer o dejavnostih, za katere je odgovoren. V njem poroča o rezultatih politik in o svojem razumnem zagotovilu, ki ga morda ima, da so bila sredstva, ki so bila dodeljena dejavnostim, opisanim v njegovem poročilu, porabljena za predvideni namen in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja ter da vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti poslov, povezanih z računovodskimi izkazi. Komisija na podlagi člena 66 finančne uredbe sprejme zbirno poročilo na podlagi letnih poročil o dejavnostih ter skupno mnenje notranjega revizorja, s katerim prevzame skupno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU v skladu s členom 317 PDEU. To poročilo in letna poročila o dejavnostih so na voljo na: http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_sl.htm.

Računovodja izvršuje plačilne naloge in naloge za izterjavo, ki jih pripravijo odredbodajalci, ter je odgovoren za upravljanje zakladnice, določanje računovodskih pravil in metod, potrjevanje računovodskih sistemov, vodenje računovodskih evidenc ter pripravo zaključnega računa institucije. Poleg tega mora računovodja podpisati zaključni račun z izjavo, da v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove.

Računovodja

3.3   Prevzemanje obveznosti za porabo sredstev iz proračuna EU

Prevzemanje obveznosti za porabo sredstev iz proračuna EU

Preden se lahko prevzame pravna obveznost (kot je na primer pogodba ali sporazum o nepovratnih sredstvih) s tretjo osebo, mora v letnem proračunu obstajati proračunska vrstica, ki daje pravico do zadevne dejavnosti. Poleg tega mora biti v proračunski vrstici dovolj sredstev za kritje odhodkov. Če so ti pogoji izpolnjeni, je treba sredstva v proračunu rezervirati, in sicer tako, da se v računovodskem sistemu prevzame proračunska obveznost.

Iz proračuna EU je mogoče porabiti denar samo in šele potem, ko odredbodajalec sprejme pravno obveznost.

Ko je proračunska obveznost odobrena, se vknjiži v proračunski računovodski sistem in odobritve se porabijo skladno s tem. Vendar to ne vpliva računovodske izkaze (ali glavno knjigo), saj stroški še niso nastali.

3.4   Izvrševanje plačil

Izvrševanje plačil

3.4.1   Splošna pravila

Splošna pravila

Dokler odredbodajalec, ki se ukvarja z zadevnim poslom, ne odobri proračunske obveznosti, ni mogoče izvesti nobenih plačil. Ko je plačilo odobreno v računovodskem sistemu, temu sledi nakazilo na račun upravičenca. Komisija izvede na leto več kot 1,8 milijona plačil. Sodeluje v medbančnem telekomunikacijskem omrežju SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication).

3.4.2   Predhodno financiranje, izkazi stroškov in upravičenost odhodkov

Predhodno financiranje, izkazi stroškov in upravičenost odhodkov

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v posamezni pravni obveznosti. Likvidna sredstva oziroma predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v pravni obveznosti, ali se povrnejo – če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem, ki ga je prejel kot predhodno financiranje, vrniti EU. Plačano predhodno financiranje je torej dokončni odhodek šele, ko so izpolnjeni ustrezni pogodbeni pogoji, in je zato takrat, ko se izvede začetno plačilo, v bilanci stanja EU izkazano kot sredstvo. Znesek sredstva iz naslova predhodnega financiranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov.

Nekaj časa po plačilu predhodnega financiranja ustrezni organ EU prejme zahtevek za povračilo stroškov, v katerem je utemeljeno, kako je upravičenec v skladu s pravno obveznostjo porabil znesek predhodnega financiranja. Pogostost pošiljanja teh zahtevkov za povračilo stroškov med letom se spreminja, odvisna pa je od vrste financiranega ukrepa in pogojev, ter ni nujno, da se ti zahtevki prejmejo ob koncu leta.

Merila za upravičenost so določena v temeljnem aktu, razpisih za zbiranje predlogov, drugih informativnih dokumentih za upravičence do nepovratnih sredstev in/ali v pogodbenih določbah sporazumov o nepovratnih sredstvih ali sklepu o nepovratnih sredstvih. Po analizi se upravičeni zneski obravnavajo kot stroški in upravičenec je obveščen o morebitnih neupravičenih zneskih.

4.   NAJEMANJE IN DAJANJE POSOJIL

NAJEMANJE IN DAJANJE POSOJIL

EU je s temeljnimi akti, sprejetimi na podlagi Pogodbe EU, pooblaščena tudi za sprejemanje programov zadolževanja za zagotavljanje finančnih sredstev, ki so potrebna za finančno pomoč državam članicam in drugim državam. Evropska komisija, ki deluje v imenu EU, trenutno upravlja tri glavne programe, in sicer evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM), plačilnobilančna posojila in makrofinančno pomoč, v skladu s katerimi lahko odobri posojila, ki jih financira z izdajo dolžniških instrumentov na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah. Ker so sredstva pridobljena večinoma z „vzajemnimi“ posli, sicer ni neposrednega učinka na proračun EU, vendar je s pravnega vidika servisiranje dolga posojil še vedno obveznost EU.

5.   ZAŠČITA PRORAČUNA EU: FINANČNI POPRAVKI IN IZTERJAVE

ZAŠČITA PRORAČUNA EU: FINANČNI POPRAVKI IN IZTERJAVE

Finančna uredba in druga veljavna zadevna zakonodaja daje zlasti glede kmetijske in kohezijske politike pravico do preverjanja odhodkov še več let po tem, ko so nastali. Če se odkrijejo napake, nepravilnosti ali goljufije, se uporabijo izterjave ali finančni popravki. Odkrivanje napak, nepravilnosti ali goljufij in njihovi popravki so zadnja faza delovanja kontrolnih sistemov in so bistveni za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja.

V primeru nepovratnih sredstev preverijo upravičenost odhodkov, ki bremenijo proračun, ustrezne službe EU, v primeru deljenega upravljanja pa države članice, in sicer na podlagi spremne dokumentacije, določene v veljavni zakonodaji ali v pogojih za posamezna dodeljena nepovratna sredstva. Da bi bilo razmerje med stroški in koristmi kontrolnih sistemov čim ugodnejše, so preverjanja spremne dokumentacije pri končnih zahtevkih v okviru neposrednega centraliziranega upravljanja pogosto strožja od preverjanj pri vmesnih zahtevkih in lahko tako odkrijejo napake pri vmesnih plačilih, ki se potem popravijo s prilagoditvijo končnega plačila. Poleg tega mora EU in/ali zadevna država članica preveriti verodostojnost spremne dokumentacije z izvajanjem pregledov v prostorih vložnika zahtevka, in sicer med izvajanjem financiranega ukrepa in/ali po njem (naknadno). V veljavni zakonodaji je predvidenih več vrst postopkov za obravnavanje napak, nepravilnosti ali goljufij, ki jih odkrijejo Komisija in države članice – podrobnejše informacije o tem so v pojasnilu 6 k računovodskim izkazom.

6

6.   FINANČNO POROČANJE

FINANČNO POROČANJE

Zaključni račun EU zajema dva ločena, a povezana dela:

| (a) | računovodske izkaze, |
| --- | --- |

(a)

računovodske izkaze,

| (b) | poročila o izvrševanju proračuna, ki vsebujejo podrobno evidenco izvrševanja proračuna. |
| --- | --- |

(b)

poročila o izvrševanju proračuna, ki vsebujejo podrobno evidenco izvrševanja proračuna.

Zaključni račun sprejme Komisija, ki ga nato predloži v revizijo Računskemu sodišču, nazadnje pa še Evropskemu parlamentu in Svetu v okviru postopka podelitve razrešnice.

Poleg navedenega letnega poročanja se pripravljajo tudi mesečna poročila o izvrševanju proračuna.

6.1   Računovodski izkazi

Računovodski izkazi

Za pripravo računovodskih izkazov EU je odgovoren računovodja Komisije, ki mora prav tako zagotoviti, da ti v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove EU. Pripravljeni so v skladu z računovodskimi pravili EU, ki temeljijo na mednarodnih računovodskih standardih za javni sektor (MRSJS). Za dodatne informacije glej pojasnilo 1 k računovodskim izkazom.

1

6.2   Proračunsko računovodstvo

Proračunsko računovodstvo

Za pripravo mesečnih in letnih poročil o izvrševanju proračuna je odgovoren računovodja Komisije. Samo proračun Komisije vsebuje upravne odobritve in odobritve za poslovanje. Druge institucije imajo zgolj upravne odobritve. Poleg tega sta v proračunu dve vrsti odobritev: nediferencirana sredstva in diferencirana sredstva. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje poslov enoletne narave (ki so v skladu z načelom enoletnosti). Diferencirana sredstva so bila uvedena za uskladitev načela enoletnosti s potrebo po financiranju večletnih poslov. Namenjena so predvsem kritju večletnih poslov. Diferencirana sredstva se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in na odobritve plačil:

| — | odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, razčlenijo v letne obroke prek več let. |
| --- | --- |

—

odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, razčlenijo v letne obroke prek več let.

odobritve za prevzem obveznosti

| — | odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih. |
| --- | --- |

—

odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih.

odobritve plačil

Z uvedbo diferenciranih sredstev je nastala vrzel med prevzetimi obveznostmi in izvršenimi plačili: ta vrzel, ki ustreza neporavnanim obveznostim, pomeni časovni zamik med trenutkom, ko se prevzamejo obveznosti, in trenutkom, ko se izvedejo ustrezna plačila. Ti zneski so znani kot neporavnane obveznosti („reste à liquider“ ali „RAL“).

7.   REVIZIJA IN RAZREŠNICA

REVIZIJA IN RAZREŠNICA

7.1   Revizija

Revizija

Zaključni račun in upravljanje sredstev EU revidira njen zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče, ki pripravi letno poročilo za Evropski parlament in Svet. Glavna naloga Sodišča je opraviti neodvisno zunanjo revizijo zaključnega računa EU. Računsko sodišče v okviru svojih nalog pripravi:

| (1) | letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna, v katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih poslih; |
| --- | --- |

(1)

letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna, v katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih poslih;

| (2) | mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih poslov, ki se nanašajo na prihodke, pobrane od davčnih zavezancev, in plačila končnim upravičencem; |
| --- | --- |

(2)

mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih poslov, ki se nanašajo na prihodke, pobrane od davčnih zavezancev, in plačila končnim upravičencem;

| (3) | posebna poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij po posameznih področjih upravljanja. |
| --- | --- |

(3)

posebna poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij po posameznih področjih upravljanja.

7.2   Razrešnica

Razrešnica

Zadnja stopnja proračunskega cikla je podelitev razrešnice za proračun za dano proračunsko leto. V EU je organ, ki daje razrešnico, Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in pripravi dokončnega zaključnega računa Evropski parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji in drugim organom EU podelil razrešnico za izvrševanje proračuna EU za prejšnje proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa, letnega ocenjevalnega poročila Komisije ter letnega poročila Računskega sodišča in odgovorov Komisije ter na dodatnih vprašanjih in zahtevah za informacije, naslovljenih na Komisijo.

Pri podelitvi razrešnice gre za politični vidik zunanje kontrole izvrševanja proračuna in pomeni odločitev, s katero Evropski parlament na priporočilo Sveta Komisijo (in druge organe EU) „razreši“ njene odgovornosti za upravljanje posameznega proračuna, saj zaznamuje konec njegovega obstoja. Postopek razrešnice se lahko konča na tri načine: s podelitvijo, odlogom podelitve ali zavrnitvijo podelitve razrešnice. Sestavni del letnega postopka podelitve razrešnice v Evropskem parlamentu so zaslišanja s komisarji, ki jih člani odbora Evropskega parlamenta za proračunski nadzor izprašajo v zvezi s področji, za katera so odgovorni. Končno poročilo o razrešnici, vključno z izrecno zahtevo Komisiji, naj ukrepa, se sprejme na plenarnem zasedanju. Priporočilo Sveta glede razrešnice sprejme ECOFIN. Komisija poročilo Evropskega parlamenta o razrešnici in priporočila Sveta glede razrešnice obravnava v letnem poročilu o nadaljnjem ukrepanju, v katerem predstavi konkretne ukrepe, ki jih je sprejela za izvedbo zahtev Evropskega parlamenta in priporočil Sveta.

DEL I

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA
   (1)

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA

1

VSEBINA

VSEBINA

Bilanca stanja

Izkaz finančnega uspeha

Izkaz finančnega izida

Izkaz sprememb v čistih sredstvih

Pojasnila k računovodskim izkazom:

| 1. | Pomembne računovodske usmeritve |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pojasnila k bilanci stanja |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pojasnila k izkazu finančnega uspeha |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pojasnila k izkazu finančnega izida |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pogojna sredstva in obveznosti ter druga bistvena razkritja |
| --- | --- |

5.

| 6. | Zaščita proračuna EU |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mehanizmi finančne podpore |
| --- | --- |

7.

| 8. | Obvladovanje finančnih tveganj |
| --- | --- |

8.

| 9. | Razkrivanje povezanih strank |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dogodki po datumu bilance stanja |
| --- | --- |

10.

| 11. | Obseg konsolidacije |
| --- | --- |

11.

BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA |
| Neopredmetena sredstva | 2.1 | 188 | 149 |
| Opredmetena osnovna sredstva | 2.2 | 5 978 | 5 071 |
| Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi | 2.3 | 392 | 374 |
| Finančna sredstva | 2.4 | 62 311 | 43 672 |
| Terjatve in nadomestila | 2.5 | 564 | 289 |
| Predhodno financiranje | 2.6 | 44 505 | 44 723 |
| | | 113 938 | 94 278 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA |
| Zaloge | 2.7 | 138 | 94 |
| Finančna sredstva | 2.8 | 1 981 | 3 721 |
| Terjatve in nadomestila | 2.9 | 14 039 | 9 477 |
| Predhodno financiranje | 2.10 | 13 238 | 11 007 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.11 | 10 674 | 18 935 |
| | | 40 070 | 43 234 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 154 008 | 137 512 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI |
| Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih | 2.12 | (42 503) | (34 835) |
| Rezervacije | 2.13 | (1 258) | (1 495) |
| Finančne obveznosti | 2.14 | (57 232) | (41 179) |
| Druge obveznosti | 2.15 | (2 527) | (2 059) |
| | | (103 520) | (79 568) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI |
| Rezervacije | 2.16 | (806) | (270) |
| Finančne obveznosti | 2.17 | (15) | (51) |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.18 | (90 083) | (91 473) |
| | | (90 904) | (91 794) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | (194 424) | (171 362) |
| ČISTA SREDSTVA | | (40 416) | (33 850) |
| Rezerve | 2.19 | 4 061 | 3 608 |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (2) | 2.20 | (44 477) | (37 458) |
| ČISTA SREDSTVA | | (40 416) | (33 850) |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2012

31.12.2011

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Neopredmetena sredstva

2.1

2.1

188

149

Opredmetena osnovna sredstva

2.2

2.2

5 978

5 071

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

2.3

2.3

392

374

Finančna sredstva

2.4

2.4

62 311

43 672

Terjatve in nadomestila

2.5

2.5

564

289

Predhodno financiranje

2.6

2.6

44 505

44 723

113 938

94 278

KRATKOROČNA SREDSTVA

Zaloge

2.7

2.7

138

94

Finančna sredstva

2.8

2.8

1 981

3 721

Terjatve in nadomestila

2.9

2.9

14 039

9 477

Predhodno financiranje

2.10

2.10

13 238

11 007

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.11

2.11

10 674

18 935

40 070

43 234

SREDSTVA SKUPAJ

154 008

137 512

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

2.12

2.12

(42 503)

(34 835)

Rezervacije

2.13

2.13

(1 258)

(1 495)

Finančne obveznosti

2.14

2.14

(57 232)

(41 179)

Druge obveznosti

2.15

2.15

(2 527)

(2 059)

(103 520)

(79 568)

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Rezervacije

2.16

2.16

(806)

(270)

Finančne obveznosti

2.17

2.17

(15)

(51)

Obveznosti iz poslovanja

2.18

2.18

(90 083)

(91 473)

(90 904)

(91 794)

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(194 424)

(171 362)

ČISTA SREDSTVA

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

Rezerve

2.19

2.19

4 061

3 608

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (2)

2

2.20

2.20

(44 477)

(37 458)

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2012 | 2011 |
| PRIHODKI IZ POSLOVANJA |
| Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov | 3.1 | 130 919 | 124 677 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 3.2 | 6 826 | 5 376 |
| | | 137 745 | 130 053 |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA |
| Upravni odhodki | 3.3 | (9 320) | (8 976) |
| Odhodki iz poslovanja | 3.4 | (124 633) | (123 778) |
| | | (133 953) | (132 754) |
| PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA | | 3 792 | (2 701) |
| Prihodki iz finančnih poslov | 3.5 | 2 157 | 1 491 |
| Odhodki za finančne posle | 3.6 | (1 942) | (1 355) |
| Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih | | (8 846) | 1 212 |
| Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov | 3.7 | (490) | (436) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | (5 329) | (1 789) |

v mio. EUR

Pojasnilo

2012

2011

PRIHODKI IZ POSLOVANJA

Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov

3.1

3.1

130 919

124 677

Drugi prihodki iz poslovanja

3.2

3.2

6 826

5 376

137 745

137 745

130 053

130 053

ODHODKI IZ POSLOVANJA

Upravni odhodki

3.3

3.3

(9 320)

(8 976)

Odhodki iz poslovanja

3.4

3.4

(124 633)

(123 778)

(133 953)

(133 953)

(132 754)

(132 754)

PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA

3 792

3 792

(2 701)

(2 701)

Prihodki iz finančnih poslov

3.5

3.5

2 157

1 491

Odhodki za finančne posle

3.6

3.6

(1 942)

(1 355)

Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

(8 846)

1 212

Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov

3.7

3.7

(490)

(436)

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2012 | 2011 |
| Poslovni izid v zadevnem letu | | (5 329) | (1 789) |
| Poslovanje | 4.2 | | |
| Amortizacija neopredmetenih sredstev | | 39 | 33 |
| Amortizacija | | 405 | 361 |
| (Povečanje)/zmanjšanje posojil | | (16 062) | (27 692) |
| (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev in nadomestil | | (4 837) | 1 605 |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | | (2 013) | (1 534) |
| (Povečanje)/zmanjšanje zalog | | (44) | (3) |
| Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij | | 299 | 234 |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | | 16 017 | 27 781 |
| Povečanje/(zmanjšanje) drugih obveznosti | | 468 | (45) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | | (1 390) | 6 944 |
| Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki | | (1 497) | (4 539) |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | | 260 | (75) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih | | 7 668 | (2 337) |
| Naložbenje | 4.3 | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev | | (1 390) | (693) |
| (Povečanje)/zmanjšanje finančnih naložb, obračunanih z uporabo kapitalske metode | | (18) | 118 |
| (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | | (837) | (1 497) |
| ČISTI DENARNI TOK | | (8 261) | (3 128) |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | | (8 261) | (3 128) |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 2.11 | 18 935 | 22 063 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 2.11 | 10 674 | 18 935 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2012

2011

Poslovni izid v zadevnem letu

Poslovni izid v zadevnem letu

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Poslovanje

Poslovanje

4.2

4.2

Amortizacija neopredmetenih sredstev

39

33

Amortizacija

405

361

(Povečanje)/zmanjšanje posojil

(16 062)

(27 692)

(Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev in nadomestil

(4 837)

1 605

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(2 013)

(1 534)

(Povečanje)/zmanjšanje zalog

(44)

(3)

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

299

234

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

16 017

27 781

Povečanje/(zmanjšanje) drugih obveznosti

468

(45)

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

(1 390)

6 944

Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki

(1 497)

(4 539)

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

260

(75)

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

7 668

(2 337)

Naložbenje

Naložbenje

4.3

4.3

(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev

(1 390)

(693)

(Povečanje)/zmanjšanje finančnih naložb, obračunanih z uporabo kapitalske metode

(18)

118

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(837)

(1 497)

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

(8 261)

(8 261)

(3 128)

(3 128)

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

(8 261)

(3 128)

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

2.11

2.11

18 935

22 063

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

2.11

2.11

10 674

18 935

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

| v mio. EUR |
| --- |
| | Rezerve (A) | Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (B) | Čista sredstva
  = (A) + (B) |
| rezerva za pošteno vrednost | druge rezerve | skupni presežek/(primanjkljaj) | poslovni izid v zadevnem letu |
| STANJE NA DAN 31.12.2010 | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | | 165 | (165) | | 0 |
| Gibanje poštene vrednosti | (47) | | | | (47) |
| Drugo | | 2 | (30) | | (28) |
| Dodelitev poslovnega izida za leto 2010 | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Proračunski rezultat za leto 2010, knjižen v dobro držav članic | | | (4 539) | | (4 539) |
| Poslovni izid v zadevnem letu | | | | (1 789) | (1 789) |
| STANJE NA DAN 31.12.2011 | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | | 168 | (168) | | 0 |
| Gibanje poštene vrednosti | 258 | | | | 258 |
| Drugo | | 21 | (19) | | 2 |
| Dodelitev poslovnega izida za leto 2011 | | 6 | (1 795) | 1 789 | 0 |
| Proračunski rezultat za leto 2011, knjižen v dobro držav članic | | | (1 497) | | (1 497) |
| Poslovni izid v zadevnem letu | | | | (5 329) | (5 329) |
| STANJE NA DAN 31.12.2012 | 150 | 3 911 | (39 148) | (5 329) | (40 416) |

v mio. EUR

Rezerve (A)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (B)

Čista sredstva

= (A) + (B)

rezerva za pošteno vrednost

druge rezerve

skupni presežek/(primanjkljaj)

poslovni izid v zadevnem letu

STANJE NA DAN 31.12.2010

STANJE NA DAN 31.12.2010

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

165

(165)

0

Gibanje poštene vrednosti

(47)

(47)

Drugo

2

(30)

(28)

Dodelitev poslovnega izida za leto 2010

4

17 228

(17 232)

0

Proračunski rezultat za leto 2010, knjižen v dobro držav članic

(4 539)

(4 539)

Poslovni izid v zadevnem letu

(1 789)

(1 789)

STANJE NA DAN 31.12.2011

STANJE NA DAN 31.12.2011

(108)

(108)

3 716

3 716

(35 669)

(35 669)

(1 789)

(1 789)

(33 850)

(33 850)

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

168

(168)

0

Gibanje poštene vrednosti

258

258

Drugo

21

(19)

2

Dodelitev poslovnega izida za leto 2011

6

(1 795)

1 789

0

Proračunski rezultat za leto 2011, knjižen v dobro držav članic

(1 497)

(1 497)

Poslovni izid v zadevnem letu

(5 329)

(5 329)

STANJE NA DAN 31.12.2012

STANJE NA DAN 31.12.2012

150

150

3 911

3 911

(39 148)

(39 148)

(5 329)

(5 329)

(40 416)

(40 416)

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

1.   POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1   PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

Računovodstvo Evropske unije (EU) se vodi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 (3) o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 (4) o pravilih uporabe navedene finančne uredbe.

3

4

Evropska unija v skladu s členom 143 finančne uredbe pripravi računovodske izkaze na temelju pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Ta računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, morajo uporabljati vse institucije in organi EU, ki so vključeni v konsolidacijo, za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da bi se uskladil proces priprave računovodskih izkazov in konsolidacije. Računovodski izkazi se vodijo v eurih na osnovi koledarskega leta.

1.2   RAČUNOVODSKA NAČELA

RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspehu in denarnih tokovih pravne osebe, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri EU kot osebi javnega prava je njihov namen zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s sredstvi, ki so ji zaupana. Ta dokument je bil pripravljen ob upoštevanju teh ciljev.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 2 in so enaka opisanim v MRSJS 1, in sicer: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije.

Za pripravo računovodskih izkazov v skladu z zgoraj navedenimi pravili in načeli mora poslovodstvo pripraviti ocene, ki vplivajo na navedene zneske nekaterih postavk v bilanci stanja in v izkazu finančnega uspeha, pa tudi na razkritja pogojnih sredstev in obveznosti.

1.3   KONSOLIDACIJA

KONSOLIDACIJA

Obseg konsolidacije

Obseg konsolidacije

Konsolidirani računovodski izkazi EU zajemajo vse pomembne nadzorovane subjekte (institucije in agencije), pridružene subjekte in skupna podjetja, kar pomeni 51 nadzorovanih subjektov, 5 skupnih podjetij in 4 pridružene subjekte. Popoln seznam subjektov, vključenih v konsolidacijo, je naveden v pojasnilu 11.1. V primerjavi z letom 2011 se je obseg konsolidacije razširil za 1 nadzorovan subjekt (agencija). Ta vključitev nima pomembnega vpliva na konsolidirane računovodske izkaze.

11.1

Nadzorovani subjekti

Nadzorovani subjekti

Odločitev o vključitvi subjekta v konsolidacijo temelji na konceptu nadzora. Nadzorovani subjekti so vsi subjekti, za katere je Evropska unija neposredno ali posredno pooblaščena, da usmerja njihovo finančno in poslovno politiko, da bi lahko imela koristi od dejavnosti teh subjektov. To pooblastilo mora biti neposredno izvršljivo. Nadzorovani subjekti so v celoti vključeni v konsolidacijo, ki se začne s prvim dnem obstoja nadzora in se konča, ko takega nadzora ni več.

Najpogostejši kazalniki nadzora znotraj EU so: ustanovitev subjekta na podlagi ustanovnih pogodb ali sekundarne zakonodaje, financiranje subjekta iz splošnega proračuna, obstoj glasovalnih pravic v upravnih organih, revizija, ki jo opravi Evropsko računsko sodišče, in razrešnica, ki jo podeli Evropski parlament. Jasno je, da je treba vsak subjekt ustrezno oceniti za odločitev, ali eno ali več zgornjih meril zadostuje za sprožitev nadzora.

V skladu s tem pristopom za institucije (razen ECB) in agencije EU (razen agencij iz nekdanjega drugega stebra) velja, da so pod izključnim nadzorom EU in so zato vključene v konsolidacijo. Poleg tega tudi za Evropsko skupnost za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji velja, da je nadzorovani subjekt.

Vsi pomembni medsebojni posli in stanja med nadzorovanimi subjekti EU se izločijo. Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med subjekti so neznatni ter zato niso izločeni.

Skupna podjetja

Skupna podjetja

Skupno podjetje je pogodbeni dogovor, po katerem EU in ena ali več strank („podvižnikov“) opravljajo gospodarsko dejavnost pod skupnim nadzorom. Skupni nadzor je pogodbeno dogovorjena delitev neposrednega ali posrednega nadzora nad dejavnostjo, iz katere pritekajo možne storitve.

Deleži v skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi in se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti. Delež EU v rezultatih skupno nadzorovanih subjektov se pripozna v izkazu finančnega uspeha, njen delež v gibanju rezerv pa v rezervah. Začetni stroški in vsa gibanja (dodatni prispevki, delež v poslovnem izidu in gibanju rezerv, oslabitve ter dividende) dajejo knjigovodsko vrednost skupnega podjetja v zaključnem računu na datum bilance stanja.

Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med EU in skupno nadzorovanimi subjekti so neznatni ter zato niso izločeni. Računovodske usmeritve skupnih podjetij se lahko razlikujejo od računovodskih usmeritev, ki jih je sprejela EU za podobne posle in dogodke v podobnih okoliščinah.

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti so subjekti, na katere ima Evropska unija znaten neposreden ali posreden vpliv, vendar jih ne nadzoruje. Obstoj znatnega vpliva se predpostavlja, če ima EU v njih neposredno ali posredno najmanj 20 % glasovalnih pravic.

Deleži v pridruženih subjektih se obračunajo po kapitalski metodi in se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti. Delež EU v rezultatih pridruženih subjektov se pripozna v izkazu finančnega uspeha, njen delež v gibanju rezerv pa v rezervah. Začetni stroški in vsa gibanja (dodatni prispevki, delež v poslovnem izidu in gibanju rezerv, oslabitve ter dividende) dajejo knjigovodsko vrednost pridruženega subjekta v zaključnem računu na datum bilance stanja. Znesek, dobljen iz razdelitve čistega dobička pridruženega subjekta, zmanjša knjigovodsko vrednost sredstva. Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med EU in pridruženimi subjekti so neznatni ter zato niso izločeni.

Računovodske usmeritve pridruženih subjektov se lahko razlikujejo od računovodskih usmeritev, ki jih je sprejela EU za podobne posle in dogodke v podobnih okoliščinah. V primerih, ko ima EU najmanj 20-odstotni delež v skladu investicijskega kapitala, si ne prizadeva znatno vplivati na sklad. Taki skladi se zato obravnavajo kot finančni instrumenti in so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja Komisija

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja Komisija

Sredstva sistema zdravstvenega zavarovanja za osebje EU, Evropskega razvojnega sklada in Jamstvenega sklada za udeležence v njihovem imenu upravlja Komisija, vendar teh subjektov EU ne nadzoruje in zato niso konsolidirani v zaključnem računu – za več informacij o zadevnih zneskih glej pojasnilo 11.2.

11.2

1.4   PODLAGA ZA PRIPRAVO

PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.4.1   
  Valuta in osnova za preračunavanje

Valuta in osnova za preračunavanje

Funkcijska in predstavitvena valuta

Funkcijska in predstavitvena valuta

Računovodski izkazi so predstavljeni v milijonih eurov, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta EU.

Posli in stanja

Posli in stanja

Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Drugačne metode preračunavanja se uporabijo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja ob koncu leta za denarna sredstva in obveznosti, izražene v tujih valutah, se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra:

Devizni tečaj eura

Devizni tečaj eura

| Valuta | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,1510 | 25,7870 |
| DKK | 7,4610 | 7,4342 |
| GBP | 0,8161 | 0,8353 |
| HUF | 292,3000 | 314,5800 |
| LVL | 0,6977 | 0,6995 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,0740 | 4,4580 |
| RON | 4,4445 | 4,3233 |
| SEK | 8,5820 | 8,9120 |
| CHF | 1,2072 | 1,2156 |
| JPY | 113,6100 | 100,2000 |
| USD | 1,3194 | 1,2939 |

Valuta

31.12.2012

31.12.2011

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,1510

25,7870

DKK

7,4610

7,4342

GBP

0,8161

0,8353

HUF

292,3000

314,5800

LVL

0,6977

0,6995

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,0740

4,4580

RON

4,4445

4,3233

SEK

8,5820

8,9120

CHF

1,2072

1,2156

JPY

113,6100

100,2000

USD

1,3194

1,2939

Spremembe poštene vrednosti denarnih finančnih instrumentov, izraženih v tuji valuti in razvrščenih kot razpoložljivih za prodajo, ki izhajajo iz tečajnih razlik, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih sredstvih in obveznostih, knjiženih po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih sredstvih, ki so razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, so vključene v rezervo za pošteno vrednost.

1.4.2   
  Uporaba ocen

Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah poslovodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, rezervacije, finančno tveganje v zvezi z zalogami in terjatvami, prehodno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se prikažejo v obdobju, v katerem postanejo znane.

1.5   BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

1.5.1   
  Neopredmetena sredstva

Neopredmetena sredstva

Pridobljene licence za računalniško programsko opremo so izkazane po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Ta sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti. Notranje razvita neopredmetena sredstva so usredstvena, ko so izpolnjena ustrezna merila iz računovodskih pravil EU za to. Stroški, ki jih je mogoče usredstviti, zajemajo vse neposredno pripisljive stroške, potrebne za ustvarjanje, proizvajanje in pripravo sredstva, da lahko deluje tako, kot je nameravalo poslovodstvo. Stroški, povezani z raziskovalnimi dejavnostmi, stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, in stroški vzdrževanja se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo.

1.5.2   
  Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi ali gradnji sredstva.

Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot ločeno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v EU in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Stroški popravil in vzdrževanja se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha v proračunskem obdobju, v katerem so nastali.

Zemljišča in umetniška dela se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker ta sredstva še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški pripišejo njihovi preostali vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti:

| Vrsta sredstev | Enakomerna časovna amortizacijska stopnja |
| --- | --- |
| Zgradbe | 4 % |
| Naprave, stroji in oprema | 10 % do 25 % |
| Pohištvo | 10 % do 25 % |
| Vgrajena oprema | 10 % do 33 % |
| Vozila | 25 % |
| Računalniška strojna oprema | 25 % |
| Druga opredmetena osnovna sredstva | 10 % do 33 % |

Vrsta sredstev

Enakomerna časovna amortizacijska stopnja

Zgradbe

4 %

Naprave, stroji in oprema

10 % do 25 %

Pohištvo

10 % do 25 %

Vgrajena oprema

10 % do 33 %

Vozila

25 %

Računalniška strojna oprema

25 %

Druga opredmetena osnovna sredstva

10 % do 33 %

Dobički ali izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo iztržka, zmanjšanega za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva in so zajeti v izkazu finančnega uspeha.

Najemi

Najemi

Kadar nosi večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, EU, se najemi opredmetenih osnovnih sredstev razvrstijo kot finančni najemi. Finančni najemi so usredstveni na začetku najema po pošteni vrednosti najetega sredstva ali sedanji vrednosti najmanjše vsote najemnin, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Vsaka najemnina se dodeli med obveznosti in finančne stroške, tako da se doseže stalna obrestna mera za neporavnani del financiranja. Obveznosti v zvezi z najemnino brez finančnih stroškov so vključene v druge obveznosti (nekratkoročne in kratkoročne). Obresti finančnih stroškov se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha za čas trajanja najema, tako da se doseže stalna obrestna mera za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Sredstva v finančnem najemu se amortizirajo skozi dobo koristnosti sredstva ali skozi dobo trajanja najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij.

Kadar nosi večji del tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, najemodajalec, se najemi razvrstijo kot poslovni najemi. Najemnine, plačane za poslovne najeme, se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha po metodi enakomernega časovnega amortiziranja za čas trajanja najema.

1.5.3   
  Oslabitev nefinančnih sredstev

Oslabitev nefinančnih sredstev

Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Pri sredstvih, ki se amortizirajo, se njihova oslabitev preveri, kadar koli dogodki ali spremenjene okoliščine kažejo na to, da njihova knjigovodska vrednost morda ni izterljiva. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

Preostala vrednost in doba koristnosti neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popravita vsaj enkrat na leto. Knjigovodska vrednost sredstva se takoj odpiše do višine nadomestljive vrednosti, če je knjigovodska vrednost sredstva večja od ocenjene nadomestljive vrednosti. Če razlogi za oslabitev, ki je bila pripoznana v prejšnjih letih, ne obstajajo več, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve ustrezno razveljavi.

1.5.4   
  Naložbe

Naložbe

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi. Stroški kapitala se v primeru znamenj oslabitve prilagodijo tako, da se upošteva delež povečanj ali zmanjšanj čistih sredstev pridruženih subjektov in skupnih podjetij, ki jih je mogoče po začetnem pripoznanju pripisati EU, ter po potrebi odpišejo do višine nižje nadomestljive vrednosti. Nadomestljiva vrednost se določi, kakor je opisano v pojasnilu 1.5.3. Če razlog za oslabitev pozneje preneha obstajati, se izguba zaradi oslabitve razveljavi na knjigovodsko vrednost, ki bi bila določena, če ne bi bila priznana izguba zaradi oslabitve.

1.5.3

Naložbe v sklade tveganega kapitala

Naložbe v sklade tveganega kapitala

Naložbe v sklade tveganega kapitala so razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (glej pojasnilo 1.5.5) in so v skladu s tem izkazane po pošteni vrednosti, dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti (vključno s tečajnimi razlikami), pa se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost.

1.5.5

Ker naložbe v sklade tveganega kapitala nimajo kotirane tržne cene na delujočem trgu, se vrednotijo od postavke do postavke po nabavni vrednosti ali pripisani čisti vrednosti sredstva, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Neiztrženi dobički, ki izhajajo iz merjenja poštene vrednosti, se pripoznajo skozi rezerve, pri neiztrženih izgubah pa se oceni oslabitev zadevnih sredstev, da se ugotovi, ali se pripoznajo kot izgube zaradi oslabitve v izkazu finančnega uspeha ali kot spremembe rezerve za pošteno vrednost.

1.5.5   
  Finančna sredstva

Finančna sredstva

Razvrstitev

Razvrstitev

EU svoja finančna sredstva razvršča v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo; ter za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i)   Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določi EU. V to kategorijo so razvrščeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot kratkoročna sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo prodana v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(ii)   Posojila in terjatve

Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko EU zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v nekratkoročna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(iii)   Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih EU namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu EU ni imela nobenih naložb iz te kategorije.

(iv)   Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno od drugih kategorij. Razvrščena so bodisi kot kratkoročna bodisi kot nekratkoročna sredstva glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava EU odtujiti, kar je običajno preostala zapadlost na datum bilance stanja. Naložbe v nekonsolidirane subjekte in druge kapitalske naložbe (npr. posli rizičnega kapitala), ki se ne obračunajo po kapitalski metodi, so prav tako razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Začetno pripoznanje in merjenje

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja – datum, na katerega se EU zaveže, da bo kupila ali prodala sredstvo. Posojila se pripoznajo, ko se posojilojemalcu nakažejo denarna sredstva. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju. Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, stroški posla pa se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha.

Poštena vrednost finančnega sredstva pri začetnem pripoznanju je običajno cena posla (tj. poštena vrednost prejetega plačila). Kadar pa se odobri dolgoročno brezobrestno posojilo ali posojilo po obrestni meri, nižji od tržne, se lahko njegova poštena vrednost oceni kot sedanja vrednost vseh prihodnjih denarnih prejemkov, diskontirana po prevladujoči tržni obrestni meri za podoben instrument s podobno bonitetno oceno.

Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se izmerijo glede na nominalni znesek, ki se šteje kot poštena vrednost posojila. Razlogi za to:

| — | „Tržno okolje“ za posojila, ki jih daje EU, je zelo posebno in se močno razlikuje od kapitalskega trga, na katerem se izdajajo podjetniške ali državne obveznice. Posojilodajalci na teh trgih lahko namreč izbirajo med alternativnimi naložbami in ta možnost se odraža v tržnih cenah. EU pa te možnosti izbire med alternativnimi naložbami nima, saj ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih; finančna sredstva si izposoja samo za dajanje posojil po isti obrestni meri. To pomeni, da za izposojene zneske nima možnosti alternativnega posojila ali naložbe. Tako ni oportunitetnih stroškov in s tem ni podlage za primerjavo s tržnimi obrestnimi merami. Dejansko posojila, ki jih daje EU, predstavljajo trg. Ker ni mogoče določiti oportunitetnih stroškov, tržna cena pravzaprav ne odraža ustrezno bistva dajanja posojil EU. Zato ni primerno določati poštene vrednosti posojil EU glede na podjetniške ali državne obveznice. |
| --- | --- |

—

„Tržno okolje“ za posojila, ki jih daje EU, je zelo posebno in se močno razlikuje od kapitalskega trga, na katerem se izdajajo podjetniške ali državne obveznice. Posojilodajalci na teh trgih lahko namreč izbirajo med alternativnimi naložbami in ta možnost se odraža v tržnih cenah. EU pa te možnosti izbire med alternativnimi naložbami nima, saj ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih; finančna sredstva si izposoja samo za dajanje posojil po isti obrestni meri. To pomeni, da za izposojene zneske nima možnosti alternativnega posojila ali naložbe. Tako ni oportunitetnih stroškov in s tem ni podlage za primerjavo s tržnimi obrestnimi merami. Dejansko posojila, ki jih daje EU, predstavljajo trg. Ker ni mogoče določiti oportunitetnih stroškov, tržna cena pravzaprav ne odraža ustrezno bistva dajanja posojil EU. Zato ni primerno določati poštene vrednosti posojil EU glede na podjetniške ali državne obveznice.

| — | Prav tako ni delujočega trga ali podobnih poslov, ki bi se lahko uporabili za primerjavo, zato bi morala biti obrestna mera, ki jo EU uporablja pri oceni poštene vrednosti posojil, danih v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, plačilnobilančnih posojil in drugih takih posojil, dejansko zaračunana obrestna mera. |
| --- | --- |

—

Prav tako ni delujočega trga ali podobnih poslov, ki bi se lahko uporabili za primerjavo, zato bi morala biti obrestna mera, ki jo EU uporablja pri oceni poštene vrednosti posojil, danih v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, plačilnobilančnih posojil in drugih takih posojil, dejansko zaračunana obrestna mera.

| — | Poleg tega prihaja v primeru tovrstnih posojil do izravnalnih učinkov med danimi in najetimi posojili, ker gre po naravi za vzajemne posle („back-to-back operations“). Tako je efektivna obrestna mera za dano posojilo enaka efektivni obrestni meri za z njim povezana najeta posojila. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha. |
| --- | --- |

—

Poleg tega prihaja v primeru tovrstnih posojil do izravnalnih učinkov med danimi in najetimi posojili, ker gre po naravi za vzajemne posle („back-to-back operations“). Tako je efektivna obrestna mera za dano posojilo enaka efektivni obrestni meri za z njim povezana najeta posojila. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha.

back-to-back operations

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali so se prenesle ter je EU prenesla večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom.

Poznejše merjenje

Poznejše merjenje

| (i) | Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid“, so vključeni v izkaz finančnega uspeha v obdobju, v katerem so nastali. |
| --- | --- |

(i)

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid“, so vključeni v izkaz finančnega uspeha v obdobju, v katerem so nastali.

| (ii) | Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih poslov“ in so razlike med pogoji dajanja in najemanja posojil ter zneski danih in najetih posojil neznatne. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha. |
| --- | --- |

(ii)

Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih poslov“ in so razlike med pogoji dajanja in najemanja posojil ter zneski danih in najetih posojil neznatne. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha.

| (iii) | Kar zadeva finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo, EU trenutno nima nobenih takih naložb. |
| --- | --- |

(iii)

Kar zadeva finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo, EU trenutno nima nobenih takih naložb.

| (iv) | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Kadar so sredstva, ki so razvrščena kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, prodana ali oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Dividende na za prodajo razpoložljive kapitalske instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila.
  Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujočih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih nakupnih cenah. Če trg za finančno sredstvo (in za vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi) ne deluje, EU določi pošteno vrednost z uporabo metod vrednotenja. Te obsegajo uporabo zadnjih premišljenih poslov, sklicevanje na druge instrumente, ki imajo podobne bistvene značilnosti, analizo diskontiranih denarnih tokov, modele za določanje vrednosti opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo udeleženci na trgu.
  Kadar poštene vrednosti naložb v kapitalske instrumente, ki nimajo kotirane tržne cene na delujočem trgu, ni mogoče zanesljivo izmeriti, se te naložbe vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za izgube zaradi oslabitve. |
| --- | --- |

(iv)

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Kadar so sredstva, ki so razvrščena kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, prodana ali oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Dividende na za prodajo razpoložljive kapitalske instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila.

Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujočih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih nakupnih cenah. Če trg za finančno sredstvo (in za vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi) ne deluje, EU določi pošteno vrednost z uporabo metod vrednotenja. Te obsegajo uporabo zadnjih premišljenih poslov, sklicevanje na druge instrumente, ki imajo podobne bistvene značilnosti, analizo diskontiranih denarnih tokov, modele za določanje vrednosti opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo udeleženci na trgu.

Kadar poštene vrednosti naložb v kapitalske instrumente, ki nimajo kotirane tržne cene na delujočem trgu, ni mogoče zanesljivo izmeriti, se te naložbe vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za izgube zaradi oslabitve.

Oslabitev finančnih sredstev

Oslabitev finančnih sredstev

EU ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno. Finančno sredstvo oslabi in izgube zaradi oslabitve nastanejo samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju sredstva, in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene prihodnje denarne tokove finančnega sredstva, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti.

(a)   Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Če obstajajo nepristranski dokazi, da je pri posojilih in terjatvah ali finančnih naložbah v posesti do zapadlosti v plačilo, izkazanih po odplačni vrednosti, nastala izguba zaradi oslabitve, se njen znesek izmeri kot razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov (razen prihodnjih kreditnih izgub, ki še niso nastale), diskontiranih po izvirni efektivni obrestni meri finančnega sredstva. Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša, znesek izgube pa se pripozna v izkazu finančnega uspeha. Če ima posojilo ali finančna naložba v posesti do zapadlosti v plačilo spremenljivo obrestno mero, se kot diskontna stopnja za merjenje morebitne izgube zaradi oslabitve uporabi trenutna efektivna obrestna mera, določena s pogodbo. Izračun sedanje vrednosti ocenjenih prihodnjih denarnih tokov s premoženjem zavarovanih finančnih sredstev odraža denarne tokove, ki bi lahko nastali zaradi zasega premoženja, zmanjšane za stroške pridobitve in prodaje zadevnega premoženja, ne glede na to, ali je zaseg verjeten. Če se v poznejšem obdobju znesek izgube zaradi oslabitve zmanjša in je mogoče to zmanjšanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju oslabitve, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz finančnega uspeha.

(b)   Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Kadar so kapitalske naložbe razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, se pri ugotavljanju oslabitve vrednostnih papirjev upošteva znatno ali stalno (dolgotrajnejše) zmanjšanje poštene vrednosti vrednostnega papirja pod njegovo nabavno vrednost. Če obstajajo kakršni koli taki dokazi glede za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se nabrana izguba, izmerjena kot razlika med nabavno vrednostjo in trenutno pošteno vrednostjo, zmanjšana za morebitne izgube zaradi oslabitve zadevnega finančnega sredstva, ki so bile prej pripoznane v izkazu finančnega uspeha, črta iz rezerv in pripozna v izkazu finančnega uspeha. Izgube zaradi oslabitve, pripoznane v izkazu finančnega uspeha za kapitalske instrumente, se ne razveljavijo skozi izkaz finančnega uspeha. Če se v poznejšem obdobju poštena vrednost dolžniškega instrumenta, razvrščenega kot za prodajo razpoložljivega finančnega sredstva, poveča in je mogoče to povečanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju izgube zaradi oslabitve, se izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz finančnega uspeha.

1.5.6   
  Zaloge

Zaloge

Zaloge so izkazane po nabavni vrednosti ali čisti iztržljivi vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Nabavna vrednost se določi po metodi zaporednih cen (FIFO). Nabavna vrednost dokončanih proizvodov in nedokončane proizvodnje zajema stroške surovin in lastne delovne sile ter druge neposredno pripisljive stroške in z njimi povezane splošne proizvodne stroške (na podlagi običajne delovne zmogljivosti). Čista iztržljiva vrednost je ocenjena prodajna cena v rednem poslovanju, zmanjšana za stroške dokončanja in odhodke za prodajo. Kadar se zaloge hranijo za brezplačno distribucijo ali distribucijo po simbolični ceni, se izmerijo po nabavni vrednosti ali dnevni nadomestitveni vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Dnevna nadomestitvena vrednost so stroški, ki bi jih imela EU za pridobitev sredstva na datum poročanja.

1.5.7   
  Zneski predhodnega financiranja

Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva ali predujem se povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti EU. Znesek predhodnega financiranja se (delno ali v celoti) zmanjša s priznanjem upravičenih stroškov (ki so priznani kot odhodki) in vrnjenih zneskov.

Ob koncu leta se neobračunani zneski predhodnega financiranja vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, upravičene zneske, pripoznane kot odhodke, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti.

Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko se obračunajo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od obračunanih obresti in se vključi v bilanco stanja.

1.5.8   
  Terjatve

Terjatve

Terjatve so izkazane po prvotnem znesku, zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Delni odpis zaradi oslabitve terjatev se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da EU ne bo mogla izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za terjatve. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu finančnega uspeha. Na podlagi preteklih izkušenj se opravi tudi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu. Glede obravnave prehodno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta glej pojasnilo 1.5.14.

1.5.14

1.5.9   
  Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in so opredeljeni kot kratkoročna sredstva. Zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic in druge kratkoročne visoko likvidne naložbe z originalno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.5.10   
  Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

Pokojninske obveznosti

Pokojninske obveznosti

EU upravlja pokojninske načrte z določenimi izplačili. Osebje prispeva iz svojih plač tretjino pričakovanih stroškov pokojnin, vendar se ta obveznost ne financira sproti. Obveznost, ki se pripozna v bilanci stanja za pokojninske načrte z določenimi izplačili, je sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin na datum bilance stanja. Obveznost iz naslova vnaprej določenih pokojnin izračunajo aktuarji po metodi predvidenih kreditnih točk (projected unit credit method). Sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin se določi z diskontiranjem ocenjenih prihodnjih denarnih odtokov po obrestnih merah za državne obveznice, ki so izražene v valuti, v kateri bodo pokojnine izplačane, in katerih roki zapadlosti so podobni rokom zapadlosti z njimi povezane pokojninske obveznosti.

projected unit credit method

Aktuarski dobički in izgube, ki izhajajo iz izkustvenih prilagoditev in sprememb aktuarskih predpostavk, se takoj pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Stroški preteklega službovanja se takoj pripoznajo v izkazu finančnega uspeha, če spremembe pokojninskega načrta niso odvisne od tega, da morajo zaposleni ostati v delovnem razmerju določen čas (čas, potreben za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca). V tem primeru se stroški preteklega službovanja amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v obdobju, potrebnem za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca.

Pozaposlitveni prejemki iz naslova zdravstvenega zavarovanja

Pozaposlitveni prejemki iz naslova zdravstvenega zavarovanja

EU zagotavlja svojim zaposlenim zdravstveno zavarovanje, in sicer v obliki povračila zdravstvenih stroškov. Za tekoče upravljanje je bil ustanovljen poseben sklad. Do sredstev tega sistema so upravičeni sedanji zaposleni, upokojenci, vdovci in njihovi vzdrževanci. Prejemki, dodeljeni „nedejavnim osebam“ (upokojencem, sirotam itd.) so razvrščeni kot „pozaposlitveni prejemki zaposlenih“. Glede na naravo teh prejemkov je potreben aktuarski izračun. Obveznost v bilanci stanja je določena na podobni osnovi kot za pokojninske obveznosti (glej zgoraj).

1.5.11   
  Rezervacije

Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar ima EU sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

1.5.12   
  Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti so razvrščene kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid ali kot finančne obveznosti, izkazane po odplačni vrednosti (najeta posojila). Najeta posojila sestavljajo posojila, najeta pri kreditnih institucijah, in dolgovi, dokazljivi s potrdili. Na začetku se pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza prejetim denarnim sredstvom ob njihovem najemu (poštena vrednost prejetih plačil), zmanjšanim za stroške posla, pozneje pa se izkažejo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti; morebitne razlike med prejetimi sredstvi, zmanjšanimi za stroške posla, in odkupno vrednostjo se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha v posojilih po metodi efektivnih obresti.

Finančne obveznosti so razvrščene kot nekratkoročne obveznosti, razen kadar je zapadlost manj kot 12 mesecev po datumu bilance stanja. Pri posojilih, odobrenih iz izposojenih finančnih sredstev, metode efektivnih obresti na podlagi premislekov o pomembnosti ni mogoče uporabljati za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha.

Finančne obveznosti, razvrščene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, vključujejo izvedene finančne instrumente, kadar je njihova poštena vrednost negativna. Računovodsko se obravnavajo na enak način kot finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, glej pojasnilo 1.5.5.

1.5.5.

1.5.13   
  Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

Znaten del obveznosti EU iz poslovanja ni povezan z nabavo blaga ali storitev, temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do nepovratnih ali drugih sredstev EU. Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih EU sprejme.

1.5.14   
  Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Aktivne in pasivne časovne razmejitve

V skladu z računovodskimi pravili EU se posli in dogodki pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih namen je zagotoviti, da računovodski izkazi prikazujejo resnično in pošteno sliko.

Tudi prihodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, EU pa je že opravila zadevno storitev ali dobavila zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki.

Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

1.6   IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

1.6.1   
  Prihodki

Prihodki

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

V to postavko spada velika večina prihodkov EU, ki zajemajo predvsem neposredne in posredne davke ter zneske lastnih sredstev. Poleg davkov lahko EU prejema tudi plačila od drugih strank, kot so dajatve, globe in donacije.

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Prihodki se pripoznajo za obdobje, za katero Evropska komisija vpokliče sredstva od držav članic in zahteva njihove prispevke. Izmerijo se glede na vpoklicani znesek. Ker sredstva iz naslova DDV in BND temeljijo na ocenah podatkov za zadevno proračunsko leto, se lahko popravijo, kadar se pojavijo spremembe, dokler države članice ne izdajo končnih podatkov. Učinek spremembe ocene se vključi, ko se določa čisti presežek ali primanjkljaj za obdobje, v katerem se je pojavila sprememba.

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko so od držav članic prejeta ustrezna mesečna poročila o računih A (ki vključujejo izterjane dajatve ter zapadle zneske, ki so zajamčeni in se ne izpodbijajo). Na datum poročanja se prihodki, ki jih države članice zberejo za zadevno obdobje, vendar še niso plačani Evropski komisiji, ocenijo in pripoznajo kot prehodno nezaračunani prihodki. Četrtletna poročila o računih B (ki vključujejo neizterjane in nezajamčene dajatve ter zajamčene zneske, ki jih dolžnik izpodbija), prejeta od držav članic, se pripoznajo kot prihodki, zmanjšani za stroške zbiranja, do katerih so države članice upravičene (25 %). Poleg tega se v izkazu finančnega uspeha pripozna zmanjšanje vrednosti za znesek ocenjene vrzeli pri izterjavah.

Globe

Globe

Prihodki od glob se pripoznajo, ko je sprejet sklep EU o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. Če obstajajo dvomi glede plačilne sposobnosti podjetja, se pripozna zmanjšanje vrednosti upravičenosti. Po izdaji sklepa o naložitvi globe mu dolžniki lahko ugovarjajo v dveh mesecih od datuma obvestila o zadevnem sklepu:

| — | če mu ne ugovarjajo, morajo plačati globo v za to določenem roku in EU dokončno pobere zadevni znesek, |
| --- | --- |

—

če mu ne ugovarjajo, morajo plačati globo v za to določenem roku in EU dokončno pobere zadevni znesek,

| — | če mu ugovarjajo, vložijo pritožbo v skladu s pravom EU. |
| --- | --- |

—

če mu ugovarjajo, vložijo pritožbo v skladu s pravom EU.

Vendar je treba tudi v primeru pritožbe glavnico globe plačati v predpisanem trimesečnem roku, saj pritožba nima odložilnega učinka (člen 278 Pogodbe EU), ali pa se lahko v nekaterih okoliščinah in na podlagi privolitve računovodje Komisije namesto tega predloži bančno jamstvo za zadevni znesek.

Če se podjetje pritoži zoper sklep in je že začasno plačalo globo, je znesek razkrit kot pogojna obveznost. Ker pa pritožba naslovnika zoper sklep EU nima odložilnega učinka, se prejeta denarna sredstva uporabijo za poravnavo terjatve. Če se namesto plačila prejme jamstvo, se globa še naprej obravnava kot terjatev. Če se zdi verjetno, da Splošno sodišče ne bo odločilo v prid EU, se pripozna rezervacija za kritje tega tveganja. Če je bilo namesto tega dano jamstvo, se neporavnana terjatev ustrezno odpiše. Skupne obresti, ki jih prejme Evropska komisija na bančnih računih, na katere se nakazujejo prejeta plačila, se pripoznajo kot prihodki, morebitne pogojne obveznosti pa se ustrezno povečajo.

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. To je metoda izračunavanja odplačne vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti in dodeljevanja prihodkov od obresti ali odhodkov za obresti v zadevnem obdobju. Pri izračunavanju efektivne obrestne mere EU oceni denarne tokove ob upoštevanju vseh pogodbenih pogojev finančnega instrumenta (na primer možnosti predčasnega plačila), ne upošteva pa prihodnjih kreditnih izgub. Izračun vključuje vse provizije in zneske (točke), plačane ali prejete med pogodbenicama, ki so sestavni del efektivne obrestne mere, stroške posla ter vse druge premije ali popuste.

Ko se finančno sredstvo ali skupina podobnih finančnih sredstev odpiše kot posledica izgube zaradi oslabitve, se prihodki od obresti pripoznajo po obrestni meri, ki se uporablja za diskontiranje prihodnjih denarnih tokov za namene merjenja izgube zaradi oslabitve.

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend se pripoznajo, ko se ugotovi pravica do prejema plačila.

1.6.2   
  Odhodki

Odhodki

Odhodki za menjalne posle, ki nastanejo pri nabavi blaga ali storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih EU sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Odhodki za nemenjalne posle so specifični za EU in zajemajo večino njenih odhodkov. Nanašajo se na prenos na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi ter subvencije, prispevki in nepovratna sredstva po lastnem preudarku.

Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za prenos, če obstaja uredba (finančna uredba, kadrovski predpisi ali druge uredbe), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

1.7   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.7.1   
  Pogojna sredstva

Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali možnih storitev verjeten.

1.7.2   
  Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU, ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

2.   POJASNILA K BILANCI STANJA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

2.1   NEOPREDMETENA SREDSTVA

NEOPREDMETENA SREDSTVA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31.12.2011 | 301 |
| Pridobitve | 89 |
| Odtujitve | (11) |
| Druge spremembe | 0 |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31.12.2012 | 379 |
| Nabrana amortizacija na dan 31.12.2011 | (152) |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | (39) |
| Odtujitve | 4 |
| Druge spremembe | (4) |
| Nabrana amortizacija na dan 31.12.2012 | (191) |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2012 | 188 |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2011 | 149 |

v mio. EUR

Znesek

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31.12.2011

301

Pridobitve

89

Odtujitve

(11)

Druge spremembe

0

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31.12.2012

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31.12.2012

379

379

Nabrana amortizacija na dan 31.12.2011

(152)

Stroški amortizacije za zadevno leto

(39)

Odtujitve

4

Druge spremembe

(4)

Nabrana amortizacija na dan 31.12.2012

Nabrana amortizacija na dan 31.12.2012

(191)

(191)

Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2012

Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2012

188

188

Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2011

Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2011

149

149

Zgornji zneski se nanašajo predvsem na računalniško programsko opremo.

2.2   OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

Med sredstva v gradnji na dan 31. decembra 2012 so vključena sredstva v višini 660 milijonov EUR (2011: 219 milijonov EUR) za projekt Galileo za globalni navigacijski satelitski sistem EU, ki se razvija s pomočjo Evropske vesoljske agencije (ESA). Ko bo sistem dokončan, ga bo sestavljalo 30 satelitov, dva nadzorna centra in 16 talnih postaj. Znesek v bilanci stanja ustreza stroškom, ki jih je mogoče usredstviti, ki jih je imela Komisija s tem projektom od 22. oktobra 2011 (datum, ko sta bila uspešno izstreljena prva dva satelita v sistemu). Pred tem datumom je – kot je bilo pojasnjeno v prejšnjem zaključnem računu – Komisija projekt obravnavala kot projekt v raziskovalni fazi, zato so bili v skladu z računovodskimi pravili EU vsi nastali stroški prikazani kot odhodki. Od začetka projekta in do konca sedanjega finančnega okvira znaša predvideni proračun 3 837 milijonov EUR. Za naslednji finančni okvir je predvidenih nadaljnjih 5 400 milijonov EUR, ki naj bi se porabili za popolno vzpostavitev sistema, njegovo izkoriščanje, zagotavljanje storitev programa Galileo do leta 2020 in pripravo naslednje generacije konstelacije, vse to pa se bo v celoti financiralo iz proračuna EU. V letu 2012 je bil kot odhodki pripoznan znesek stroškov razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, v višini 13 milijonov EUR.

Na datum bilance stanja so bili od oktobra 2011 izstreljeni skupno štirje sateliti, ko pa bo nato zaključeno njihovo testiranje, se bo končala faza projekta, ki zajema validacijo v orbiti. To fazo sta skupaj financirali EU in ESA in v skladu s sporazumom o nepovratnih sredstvih, ki sta ga sklenili, bo ESA ustvarjena sredstva uradno prenesla na EU. Za ta pravni prenos bo potreben pristanek sveta ESA, pri čemer je treba upoštevati, da so vse države članice ESA razen dveh (Norveške in Švice) tudi države članice EU. Trenutno Komisija nima razloga za domnevo, da bo katera od članic ESA ta prenos blokirala.

OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Zemljišča in zgradbe | Naprave in oprema | Pohištvo in vozila | Računalniška strojna oprema | Druga opredmetena osnovna sredstva | Finančni najemi | Sredstva V gradnji | SKUPAJ |
| Bruto knjigovodska vrednost ob koncu prejšnjega leta | 4 118 | 528 | 229 | 557 | 228 | 2 685 | 645 | 8 990 |
| Pridobitve | 96 | 42 | 22 | 52 | 11 | 511 | 583 | 1 317 |
| Odtujitve | (26) | (23) | (21) | (54) | (11) | 0 | 0 | (135) |
| Prerazporeditve med kategorijami sredstev | 102 | 8 | 0 | 12 | 0 | (14) | (111) | (3) |
| Druge spremembe | 24 | 3 | 3 | 11 | 3 | (1) | 1 | 44 |
| Bruto knjigovodska vrednost ob koncu zadevnega leta | 4 314 | 558 | 233 | 578 | 231 | 3 181 | 1 118 | 10 213 |
| Nabrana amortizacija ob koncu prejšnjega leta | (1 999) | (425) | (166) | (396) | (137) | (796) | | (3 919) |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | (138) | (45) | (20) | (67) | (21) | (114) | | (405) |
| Odpis amortizacije | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | | 1 |
| Odtujitve | 3 | 23 | 21 | 51 | 10 | 5 | | 113 |
| Prerazporeditve med kategorijami sredstev | — | 0 | 0 | (11) | 0 | 14 | | 3 |
| Druge spremembe | (3) | (2) | (1) | (13) | (2) | (7) | | (28) |
| Nabrana amortizacija ob koncu zadevnega leta | (2 137) | (449) | (166) | (436) | (150) | (897) | | (4 235) |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2012 | 2 177 | 109 | 67 | 142 | 81 | 2 284 | 1 118 | 5 978 |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2011 | 2 119 | 103 | 63 | 161 | 91 | 1 889 | 645 | 5 071 |

v mio. EUR

Zemljišča in zgradbe

Naprave in oprema

Pohištvo in vozila

Računalniška strojna oprema

Druga opredmetena osnovna sredstva

Finančni najemi

Sredstva V gradnji

SKUPAJ

Bruto knjigovodska vrednost ob koncu prejšnjega leta

4 118

528

229

557

228

2 685

645

8 990

Pridobitve

96

42

22

52

11

511

583

1 317

Odtujitve

(26)

(23)

(21)

(54)

(11)

0

0

(135)

Prerazporeditve med kategorijami sredstev

102

8

0

12

0

(14)

(111)

(3)

Druge spremembe

24

3

3

11

3

(1)

1

44

Bruto knjigovodska vrednost ob koncu zadevnega leta

Bruto knjigovodska vrednost ob koncu zadevnega leta

4 314

4 314

558

558

233

233

578

578

231

231

3 181

3 181

1 118

1 118

10 213

10 213

Nabrana amortizacija ob koncu prejšnjega leta

(1 999)

(425)

(166)

(396)

(137)

(796)

(3 919)

Stroški amortizacije za zadevno leto

(138)

(45)

(20)

(67)

(21)

(114)

(405)

Odpis amortizacije

0

0

0

0

0

1

1

Odtujitve

3

23

21

51

10

5

113

Prerazporeditve med kategorijami sredstev

—

0

0

(11)

0

14

3

Druge spremembe

(3)

(2)

(1)

(13)

(2)

(7)

(28)

Nabrana amortizacija ob koncu zadevnega leta

Nabrana amortizacija ob koncu zadevnega leta

(2 137)

(2 137)

(449)

(449)

(166)

(166)

(436)

(436)

(150)

(150)

(897)

(897)

(4 235)

(4 235)

Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2012

Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2012

2 177

2 177

109

109

67

67

142

142

81

81

2 284

2 284

1 118

1 118

5 978

5 978

Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2011

Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2011

2 119

103

63

161

91

1 889

645

5 071

Stroški, ki jih je treba še plačati v zvezi s finančnimi najemi in podobnimi upravičenostmi, so v bilanci stanja prikazani pri nekratkoročnih in kratkoročnih obveznostih (glej pojasnili 2.15 in 2.18.1). Razčlenitev teh stroškov:

2.15

2.18.1

FINANČNI NAJEMI

FINANČNI NAJEMI

| v mio. EUR |
| --- |
| Opis | Kumulativni stroški | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati | Vrednost skupaj | Naknadni odhodki za sredstva | Vrednost sredstva | Amortizacija | Čista knjigovodska vrednost |
| (A) | < 1 leto | > 1 leto | > 5 let | Obveznost skupaj
  (B) | (A+B) | (C) | (A+B+C) | (D) | = (A+B+C+D) |
| Zemljišča in zgradbe | 992 | 63 | 342 | 1 686 | 2 091 | 3 083 | 61 | 3 144 | (877) | 2 267 |
| Druga opredmetena osnovna sredstva | 18 | 7 | 11 | 1 | 19 | 37 | — | 37 | (20) | 17 |
| Skupaj na dan 31.12.2012 | 1 010 | 70 | 353 | 1 687 | 2 110 | 3 120 | 61 | 3 181 | (897) | 2 284 |
| Obresti | | 85 | 307 | 502 | 893 | | | | | |
| Skupne prihodnje najmanjše najemnine na dan 31.12.2012 | | 155 | 660 | 2 189 | 3 003 |
| Skupne prihodnje najmanjše najemnine na dan 31.12.2011 | | 153 | 608 | 1 859 | 2 620 |

v mio. EUR

Opis

Kumulativni stroški

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

Vrednost skupaj

Naknadni odhodki za sredstva

Vrednost sredstva

Amortizacija

Čista knjigovodska vrednost

(A)

< 1 leto

> 1 leto

> 5 let

Obveznost skupaj

(B)

(A+B)

(C)

(A+B+C)

(D)

= (A+B+C+D)

Zemljišča in zgradbe

992

63

342

1 686

2 091

3 083

61

3 144

(877)

2 267

2 267

Druga opredmetena osnovna sredstva

18

7

11

1

19

37

—

37

(20)

17

17

Skupaj na dan 31.12.2012

1 010

70

353

1 687

2 110

3 120

61

3 181

(897)

2 284

Obresti

85

307

502

893

Skupne prihodnje najmanjše najemnine na dan 31.12.2012

155

660

2 189

3 003

Skupne prihodnje najmanjše najemnine na dan 31.12.2011

153

608

1 859

2 620

2.3   NALOŽBE, KI SE OBRAČUNAJO PO KAPITALSKI METODI

NALOŽBE, KI SE OBRAČUNAJO PO KAPITALSKI METODI

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Deleži v skupnih podjetjih | 2.3.1 | 42 | 62 |
| Deleži v pridruženih subjektih | 2.3.2 | 350 | 312 |
| Skupaj | | 392 | 374 |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2012

31.12.2011

Deleži v skupnih podjetjih

2.3.1

2.3.1

42

62

Deleži v pridruženih subjektih

2.3.2

2.3.2

350

312

Skupaj

392

374

2.3.1   
  Deleži v skupnih podjetjih

Deleži v skupnih podjetjih

| v mio. EUR |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER | IMI | GCV | Skupaj |
| Znesek na dan 31.12. 2011 | 0 | 0 | 0 | 25 | 37 | 62 |
| Prispevki | — | 70 | 116 | 98 | 54 | 338 |
| Delež v čistem rezultatu | — | (70) | (106) | (91) | (91) | (358) |
| Znesek na dan 31.12.2012 | 0 | 0 | 10 | 32 | 0 | 42 |

v mio. EUR

Galileo

SESAR

ITER

IMI

GCV

Skupaj

Znesek na dan 31.12. 2011

0

0

0

25

37

62

Prispevki

—

70

116

98

54

338

Delež v čistem rezultatu

—

(70)

(106)

(91)

(91)

(358)

Znesek na dan 31.12.2012

Znesek na dan 31.12.2012

0

0

0

0

10

10

32

32

0

0

42

42

Deleži v skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi. EU je na podlagi njenih deležev v pridruženih subjektih mogoče pripisati naslednje knjigovodske vrednosti:

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Nekratkoročna sredstva | 226 | 211 |
| Kratkoročna sredstva | 106 | 123 |
| Nekratkoročne obveznosti | 0 | 0 |
| Kratkoročne obveznosti | (291) | (314) |
| Prihodki | 8 | 8 |
| Odhodki | (427) | (379) |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Nekratkoročna sredstva

226

211

Kratkoročna sredstva

106

123

Nekratkoročne obveznosti

0

0

Kratkoročne obveznosti

(291)

(314)

Prihodki

8

8

Odhodki

(427)

(379)

Skupno podjetje Galileo v likvidaciji

Skupno podjetje Galileo v likvidaciji

Konec leta 2006 se je za skupno podjetje Galileo začel postopek likvidacije, ki še ni končan. Ker subjekt leta 2012 ni bil dejaven in je bil še vedno v postopku likvidacije, niso nastali nobeni prihodki niti odhodki.

Skupno podjetje SESAR

Skupno podjetje SESAR

Cilj tega skupnega podjetja je zagotoviti posodobitev evropskega sistema upravljanja zračnega prometa in hitro izvedbo osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi z usklajevanjem in združevanjem vseh ustreznih raziskovalnih in razvojnih prizadevanj v EU. Na dan 31. decembra 2012 je lastniški delež Komisije v skupnem podjetju SESAR znašal 46,12 %. Skupni (okvirni) prispevek Komisije, ki je predviden za skupno podjetje SESAR (za obdobje 2007–2013), znaša 700 milijonov EUR. Kumulativni nepripoznani delež izgub znaša 157 milijonov EUR.

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER vključuje EU ter Kitajsko, Indijo, Rusijo, Južno Korejo, Japonsko in ZDA. Organizacija ITER je bila ustanovljena, da upravlja naprave ITER in spodbuja njihovo izkoriščanje, krepi javno razumevanje in sprejemanje fuzijske energije ter izvaja vse druge dejavnosti, ki so potrebne za doseganje njenega namena. Prispevek EU (Euratoma) za Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER je zagotovljen prek agencije Fuzija za energijo ter vključuje tudi prispevke držav članic in Švice. Skupni prispevek je s pravnega vidika prispevek Euratoma za organizacijo ITER, saj države članice in Švica nimajo lastniških deležev v organizaciji ITER. Ker ima EU v pravnem smislu delež v skupnem podjetju Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER, ga mora Komisija pripoznati v svojem zaključnem računu. Na dan 31. decembra 2012 je lastniški delež Komisije v organizaciji ITER znašal 44,25 %. Skupni (okvirni) prispevek Euratoma, ki je predviden za organizacijo ITER (za obdobje 2007–2041), znaša 8 949 milijonov EUR.

Skupne tehnološke pobude

Skupne tehnološke pobude

Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud, ki jih izvajajo skupna podjetja v smislu člena 187 Pogodbe, so bila ustanovljena za uresničevanje ciljev lizbonske agende za rast in delovna mesta. V to postavko sta vključeni skupno podjetje IMI in skupno podjetje za GCV, tri druga skupna podjetja, in sicer ARTEMIS, Čisto nebo in ENIAC, pa je – čeprav so s pravnega vidika skupna podjetja – z računovodskega vidika treba obravnavati kot pridružene subjekte (in so zato kot taka vključena v pojasnilo 2.3.2), saj ima Komisija znaten vpliv nanje, ne pa skupnega nadzora nad njimi.

2.3.2

Skupna tehnološka pobuda za inovativna zdravila v okviru skupnega podjetja IMI

Skupna tehnološka pobuda za inovativna zdravila v okviru skupnega podjetja IMI

Skupno podjetje IMI podpira predkonkurenčne farmacevtske raziskave in razvoj v državah članicah in pridruženih državah, pri čemer si prizadeva za povečanje naložb v raziskave na biofarmacevtskem področju, ter spodbuja sodelovanje malih in srednjih podjetij (MSP) pri svojih dejavnostih. Na dan 31. decembra 2012 je lastniški delež Komisije v skupnem podjetju IMI znašal 78,58 %. Največji okvirni prispevek Komisije znaša 1 milijardo EUR do 31. decembra 2017.

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (GCV)

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (GCV)

Cilj skupnega podjetja za GCV je združiti sredstva javnega in zasebnega sektorja za okrepitev raziskovalnih dejavnosti, da bi povečali splošno učinkovitost evropskih raziskovalnih prizadevanj ter pospešili razvoj in uporabo tehnologij gorivnih celic in vodika. Na dan 31. decembra 2012 je lastniški delež Komisije v skupnem podjetju za GCV znašal 80,6 %. Največji okvirni prispevek EU znaša 470 milijonov EUR do 31. decembra 2017. Kumulativni nepripoznani delež izgub znaša 12 milijonov EUR.

2.3.2   
  Deleži v pridruženih subjektih

Deleži v pridruženih subjektih

| v mio. EUR |
| --- |
| | EIS | ARTEMIS | Čisto nebo | ENIAC | Skupaj |
| Znesek na dan 31.12.2011 | 292 | 0 | 0 | 20 | 312 |
| Prispevki | — | 22 | 97 | 16 | 135 |
| Delež čistega presežka/(primanjkljaja) | 9 | (22) | (97) | (22) | (132) |
| Drugo gibanje lastniškega kapitala | 35 | — | — | — | 35 |
| Znesek na dan 31.12.2012 | 336 | 0 | 0 | 14 | 350 |

v mio. EUR

EIS

ARTEMIS

Čisto nebo

ENIAC

Skupaj

Znesek na dan 31.12.2011

292

0

0

20

312

312

Prispevki

—

22

97

16

135

135

Delež čistega presežka/(primanjkljaja)

9

(22)

(97)

(22)

(132)

(132)

Drugo gibanje lastniškega kapitala

35

—

—

—

35

35

Znesek na dan 31.12.2012

Znesek na dan 31.12.2012

336

336

0

0

0

0

14

14

350

350

Deleži v pridruženih subjektih se obračunajo po kapitalski metodi. EU je na podlagi njenih deležev v pridruženih subjektih mogoče pripisati naslednje knjigovodske vrednosti:

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Sredstva | 505 | 460 |
| Obveznosti | (191) | (162) |
| Prihodki | 33 | 28 |
| Primanjkljaj | (177) | (182) |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Sredstva

505

460

Obveznosti

(191)

(162)

Prihodki

33

28

Primanjkljaj

(177)

(182)

Evropski investicijski sklad (EIS)

Evropski investicijski sklad (EIS)

Evropski investicijski sklad (EIS) je finančna institucija EU, specializirana za zagotavljanje rizičnega kapitala in jamstev za MSP. Komisija je vplačala 20 %, tako da je bilo stanje nevpoklicanega kapitala 720 milijonov EUR.

| v mio. EUR |
| --- |
| EIS | Kapital EIS skupaj | Kapital, ki ga je vpisala Komisija |
| Delniški kapital skupaj | 3 000 | 900 |
| Vplačano | (600) | (180) |
| Nevpoklicano | 2 400 | 720 |

v mio. EUR

EIS

Kapital EIS skupaj

Kapital, ki ga je vpisala Komisija

Delniški kapital skupaj

3 000

900

Vplačano

(600)

(180)

Nevpoklicano

Nevpoklicano

2 400

2 400

720

720

Skupno podjetje ARTEMIS

Skupno podjetje ARTEMIS

Subjekt je bil ustanovljen za izvajanje skupne tehnološke pobude na področju vgrajenih računalniških sistemov skupaj z zasebnim sektorjem. Največji okvirni prispevek Komisije znaša 420 milijonov EUR. Kumulativni nepripoznani delež izgub znaša 5 milijonov EUR (95,2 % lastniškega deleža).

Skupno podjetje Čisto nebo

Skupno podjetje Čisto nebo

Namen tega subjekta je pospešiti razvoj, potrjevanje in predstavitev čistih tehnologij zračnega prometa v EU, in zlasti vzpostaviti radikalno inovativen sistem zračnega prometa, katerega cilj je zmanjšati vpliv zračnega prometa na okolje. Največji okvirni prispevek Komisije znaša 800 milijonov EUR. Kumulativni nepripoznani delež izgub znaša 48 milijonov EUR (62,89 % lastniškega deleža).

Skupno podjetje ENIAC

Skupno podjetje ENIAC

Namen skupnega podjetja ENIAC je opredeliti skupaj dogovorjen raziskovalni program na področju nanoelektronike, da bi se določile raziskovalne prednostne naloge za razvoj in prevzem ključnih pristojnosti na tem področju. Ti cilji bodo doseženi z združevanjem sredstev iz javnega in zasebnega sektorja za podporo raziskovalnim in razvojnim dejavnostim v obliki projektov. Skupna zaveza EU znaša 450 milijonov EUR. Na dan 31. decembra 2012 je lastniški delež Komisije v skupnem podjetju ENIAC znašal 95,90 %.

2.4   NEKRATKOROČNA FINANČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA FINANČNA SREDSTVA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 2.4.1 | 4 870 | 2 272 |
| Dana posojila | 2.4.2 | 57 441 | 41 400 |
| Skupaj | | 62 311 | 43 672 |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2012

31.12.2011

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2.4.1

2.4.1

4 870

2 272

Dana posojila

2.4.2

2.4.2

57 441

41 400

Skupaj

62 311

43 672

2.4.1   
  Nekratkoročna za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Nekratkoročna za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Jamstveni sklad (5) | 1 327 | 1 475 |
| ESPJ v likvidaciji | 1 102 | — |
| Naložbe sklada BUFI | 832 | — |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) | 593 | — |
| Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T | 52 | — |
| Evropska agencija za kemikalije | 52 | — |
| Evropska banka za obnovo in razvoj | 188 | 188 |
| Posli rizičnega kapitala | 123 | 134 |
| Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo | 305 | 234 |
| Druge za prodajo razpoložljive naložbe | 296 | 241 |
| Skupaj | 4 870 | 2 272 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Jamstveni sklad (5)

5

1 327

1 475

ESPJ v likvidaciji

1 102

—

Naložbe sklada BUFI

832

—

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

593

—

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T

52

—

Evropska agencija za kemikalije

52

—

Evropska banka za obnovo in razvoj

188

188

Posli rizičnega kapitala

123

134

Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo

305

234

Druge za prodajo razpoložljive naložbe

296

241

Skupaj

4 870

2 272

Zaradi boljše predstavitve ekonomske realnosti so od leta 2012 vsa za prodajo razpoložljiva finančna sredstva prikazana glede na preostalo zapadlost na datum bilance stanja. Sredstva z zapadlostjo, daljšo od enega leta na datum poročanja, so prikazana kot nekratkoročna, sredstva, ki zapadejo pred koncem leta 2013, pa kot kratkoročna (glej pojasnilo 2.8). Navedeni znesek za Jamstveni sklad za leto 2012 je za razliko od leta 2011 prikazan brez denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (leta 2011: 302 milijona EUR) in s tem povezane obveznosti (leta 2011: 1 milijon EUR). Če bi bil pri pripravi zaključnega računa za leto 2011 uporabljen sedanji pristop, bi bili primerjalnimi podatki naslednji:

2.8

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Jamstveni sklad (6) | 1 327 | 973 |
| ESPJ v likvidaciji | 1 102 | 982 |
| Naložbe sklada BUFI | 832 | 588 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) | 593 | 365 |
| Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T | 52 | 47 |
| Evropska agencija za kemikalije | 52 | 91 |
| Evropska banka za obnovo in razvoj | 188 | 188 |
| Posli rizičnega kapitala | 123 | 134 |
| Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo | 305 | 234 |
| Druge za prodajo razpoložljive naložbe | 296 | 241 |
| Skupaj | 4 870 | 3 843 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Jamstveni sklad (6)

6

1 327

973

ESPJ v likvidaciji

1 102

982

Naložbe sklada BUFI

832

588

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

593

365

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T

52

47

Evropska agencija za kemikalije

52

91

Evropska banka za obnovo in razvoj

188

188

Posli rizičnega kapitala

123

134

Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo

305

234

Druge za prodajo razpoložljive naložbe

296

241

Skupaj

4 870

3 843

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe krije posojila, za katera da EU jamstvo na podlagi sklepa Sveta, zlasti posojila Evropske investicijske banke (EIB) zunaj EU in posojila v okviru makrofinančne pomoči ter posojila Euratom zunaj EU. Gre za dolgoročni instrument, ki zajema vsa neodplačana posojila, za katera jamči EU. Sklad se financira s plačili iz splošnega proračuna EU, ki so enaka 9 % vrednosti investiranega kapitala poslov, prihodki od obresti na investirana sredstva sklada in izterjanimi zneski v primeru neplačevanja dolžnikov, za katere je sklad že moral aktivirati svoje jamstvo. Presežek ciljnega letnega zneska se vrne kot prihodek za splošni proračun EU.

EU mora vključiti rezervo za jamstva za kritje posojil tretjim državam. Namen te rezerve je kriti potrebe Jamstvenega sklada in po potrebi aktiviranih jamstev, ki presegajo razpoložljivi znesek v skladu, tako da ti zneski lahko bremenijo proračun. Ta rezerva ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neodplačanih posojil ob koncu leta.

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

Kar zadeva zneske ESPJ v likvidaciji, so vsa za prodajo razpoložljiva finančna sredstva dolžniški vrednostni papirji, ki so izraženi v eurih in kotirajo na delujočih trgih. Na dan 31. decembra 2012 je vrednost dolžniških vrednostnih papirjev (izražena po pošteni vrednosti), ki dokončno zapadejo v letu 2013, znašala 490 milijonov EUR (leta 2011: 481 milijonov EUR).

Naložbe sklada BUFI

Naložbe sklada BUFI

Začasno plačane globe od 1. januarja 2010 upravlja Komisija v posebej za ta namen ustanovljenem skladu (sklad BUFI) in se vlagajo v finančne instrumente, razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja upravlja EIB, naložbeni portfelj Komisije pa se uporablja za rezervacije za finančna tveganja za posojila in jamstva, ki jih EIB zagotovi upravičenim raziskovalnim projektom. Skupni v ta namen predvideni proračun Komisije za obdobje 2007–2013 znaša do 1 milijarde EUR, od tega do 800 milijonov EUR izhaja iz posebnega programa „Sodelovanje“, do 200 milijonov EUR pa iz posebnega programa „Zmogljivosti“. EIB se je zavezala, da bo zagotovila enak znesek.

Komisija je do 31. decembra 2012, vključno z Efto in prispevki tretjih držav, za RSFF prispevala 1 006 milijonov EUR. Ta znesek je EIB vložila v obveznice (v pošteni vrednosti 754 milijonov EUR na dan 31. decembra 2012) ter gotovinske in vezane vloge (314 milijonov EUR). Znesek, razkrit kot pogojna obveznost (pojasnilo 5.2.1), tj. 948 milijonov EUR, pomeni oceno največjega mogočega obsega izgube na dan 31. decembra 2012, ki bi jo utrpela Komisija v primeru neplačil v zvezi s posojili ali jamstvi, ki jih je dala EIB v okviru RSFF. Omeniti je treba, da je skupno tveganje Komisije omejeno na znesek, ki ga prispeva v sklad.

5.2.1

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T je namenjen izdajanju jamstev za blažitev prihodkovnih tveganj v začetni fazi izvajanja projektov vseevropskega prometnega omrežja. Jamstvo naj bi zlasti v celoti krilo kreditne linije v pripravljenosti (stand-by), ki bi se lahko črpale, kadar denarni tokovi projekta ne bi zadostovali za servisiranje prednostnega dolga. Ta instrument je skupen finančni proizvod Komisije in EIB, in v skladu z uredbo o TEN-T naj bi mu bilo v obdobju 2007–2013 dodeljenih 500 milijonov EUR iz proračuna EU. EIB mu bo dodelila dodatnih 500 milijonov EUR, tako da bo celotni razpoložljivi znesek znašal 1 milijardo EUR.

stand-by

Na dan 31. decembra 2012 je prispevek Komisije v instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T znašal 155 milijonov EUR. Ta znesek je EIB vložila v obveznice (v pošteni vrednosti 75 milijonov EUR na dan 31. decembra 2012) in vezane vloge (88 milijonov EUR). Ob koncu leta 2012 je bilo podpisanih za 523 milijonov EUR posojil, ki jih krije to jamstvo. Znesek, razkrit kot pogojna obveznost (pojasnilo 5.2.1), tj. 39 milijonov EUR, pomeni oceno največjega mogočega obsega izgube na dan 31. decembra 2012, ki bi jo utrpela Komisija v primeru neplačil v zvezi s posojili ali jamstvi, ki jih je dala EIB v okviru instrumenta za posojilna jamstva za projekte TEN-T. To je 7,4 % vseh zajamčenih zneskov. Omeniti je treba, da je skupno tveganje Komisije omejeno na znesek, ki ga prispeva v instrument.

5.2.1

Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD)

Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD)

Ker EBRD ne kotira na nobeni borzi in glede na pogodbene omejitve, vključene v statut EBRD, ki se med drugim nanašajo na prodajo delnic, omejeno na nabavno vrednost in dovoljeno samo obstoječim članicam, se delnice Komisije vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za morebiten odpis zaradi oslabitve.

| v mio. EUR |
| --- |
| EBRD | Kapital EBRD skupaj | Kapital, ki ga je vpisala Komisija |
| Delniški kapital skupaj | 29 601 | 900 |
| Vplačano | (6 202) | (188) |
| Nevpoklicano | 23 399 | 712 |

v mio. EUR

EBRD

Kapital EBRD skupaj

Kapital, ki ga je vpisala Komisija

Delniški kapital skupaj

29 601

900

Vplačano

(6 202)

(188)

Nevpoklicano

Nevpoklicano

23 399

23 399

712

712

Posli rizičnega kapitala

Posli rizičnega kapitala

V okviru poslov rizičnega kapitala so finančnim posrednikom odobreni zneski za financiranje kapitalskih naložb. Upravlja jih Evropska investicijska banka, financirajo pa se v okviru evropske sosedske politike.

Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo

Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo

Iz Sklada za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo se črpajo sredstva za program za rast in zaposlovanje, večletni program, program za konkurenčnost in inovativnost ter pilotni projekt za prenos tehnologij, ki so pod skrbništvom EIS ter podpirajo ustanavljanje in financiranje zagona MSP z vlaganjem v primerne specializirane sklade tveganega kapitala. Ob koncu leta so bile v zvezi s Skladom za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo in programom pomoči za MSP prevzete obveznosti za nadaljnjih 122 milijonov EUR, ki pa jih upravičenci še niso črpali.

Druge za prodajo razpoložljive naložbe

Druge za prodajo razpoložljive naložbe

Poglavitni zneski, vključeni v zgoraj navedene druge nekratkoročne za prodajo razpoložljive naložbe, so Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (113 milijonov EUR), Sklad za zeleno rast (39 milijonov EUR) in Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (68 milijonov EUR).

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo

Sklad za zeleno rast

Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije

2.4.2   
  Nekratkoročna posojila

Nekratkoročna posojila

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Posojila, odobrena iz proračuna EU in ESPJ | 2.4.2.1 | 162 | 170 |
| Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev | 2.4.2.2 | 57 279 | 41 230 |
| Skupaj | | 57 441 | 41 400 |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2012

31.12.2011

Posojila, odobrena iz proračuna EU in ESPJ

2.4.2.1

2.4.2.1

162

170

Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

2.4.2.2

2.4.2.2

57 279

41 230

Skupaj

57 441

41 400

2.4.2.1   Posojila, odobrena iz proračuna Evropske unije in ESPJ v likvidaciji

Posojila, odobrena iz proračuna Evropske unije in ESPJ v likvidaciji

| v mio. EUR |
| --- |
| | Posojila s posebnimi pogoji | Stanovanjska posojila ESPJ | Skupaj |
| Skupaj na dan 31.12.2011 | 151 | 19 | 170 |
| Nova dana posojila | — | — | — |
| Vračila | (17) | (4) | (21) |
| Tečajne razlike | 1 | — | 1 |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | 11 | 1 | 12 |
| Skupaj na dan 31.12.2012 | 146 | 16 | 162 |

v mio. EUR

Posojila s posebnimi pogoji

Stanovanjska posojila ESPJ

Skupaj

Skupaj na dan 31.12.2011

151

19

170

Nova dana posojila

—

—

—

Vračila

(17)

(4)

(21)

Tečajne razlike

1

—

1

Spremembe knjigovodske vrednosti

11

1

12

Skupaj na dan 31.12.2012

146

16

162

Posojila s posebnimi pogoji so odobrena po ugodnejših obrestnih merah v okviru sodelovanja z državami nečlanicami. Vsi zneski zapadejo več kot 12 mesecev po koncu leta. Efektivne obrestne mere za ta posojila se gibljejo med 7,73 % in 14,507 %.

2.4.2.2   Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

| v mio. EUR |
| --- |
| | Makrofinančna pomoč | Euratom | Plačilnobilančna posojila | EFSM | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31.12.2011 | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 266 | 41 281 |
| Nova dana posojila | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Vračila | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Tečajne razlike | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | (1) | (2) | (2) | 332 | (4) | 323 |
| Skupaj na dan 31.12.2012 | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 |
| Rok zapadlosti < 1 leto | 15 | — | — | — | — | 15 |
| Rok zapadlosti > 1 leto | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 279 |

v mio. EUR

Makrofinančna pomoč

Euratom

Plačilnobilančna posojila

EFSM

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31.12.2011

595

451

11 625

28 344

266

41 281

Nova dana posojila

39

—

—

15 800

—

15 839

Vračila

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Tečajne razlike

—

—

—

—

5

5

Spremembe knjigovodske vrednosti

(1)

(2)

(2)

332

(4)

323

Skupaj na dan 31.12.2012

549

425

11 623

44 476

221

57 294

Rok zapadlosti < 1 leto

15

—

—

—

—

15

Rok zapadlosti > 1 leto

Rok zapadlosti > 1 leto

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

221

221

57 279

57 279

Ti zneski so se znatno povečali zaradi posojil, izplačanih leta 2012 v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (European Financial Stabilisation Mechanism – EFSM), kar se kaže tudi v povečanju najetih posojil EU (glej pojasnilo 2.14). Za več informacij o najemanju in dajanju posojil glej pojasnilo 7.

European Financial Stabilisation Mechanism

2.14

7

2.5   NEKRATKOROČNE TERJATVE IN NADOMESTILA

NEKRATKOROČNE TERJATVE IN NADOMESTILA

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Države članice | 545 | 268 |
| Drugo | 19 | 21 |
| Skupaj | 564 | 289 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Države članice

545

268

Drugo

19

21

Skupaj

564

289

Od zgoraj navedenih terjatev se 550 milijonov EUR (leta 2011: 273 milijonov EUR) nanaša na nemenjalne posle.

Povečanje zneskov, ki jih dolgujejo države članice, je povezano z neizvršenimi sklepi o potrditvi obračunov za EKJS in EKSRP za razvoj podeželja.

2.6   NEKRATKOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE

NEKRATKOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Predhodno financiranje | 2.6.1 | 40 790 | 40 625 |
| Vnaprej plačani odhodki | 2.6.2 | 3 715 | 4 098 |
| Skupaj | | 44 505 | 44 723 |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2012

31.12.2011

Predhodno financiranje

2.6.1

2.6.1

40 790

40 625

Vnaprej plačani odhodki

2.6.2

2.6.2

3 715

4 098

Skupaj

44 505

44 723

2.6.1   
  Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Čas izterljivosti ali uporabe predhodnega financiranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno predhodno financiranje. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali poraba, ki zapade več kot dvanajst mesecev pred datumom poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje.

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

To so jamstva, ki jih Komisija v nekaterih primerih zahteva od upravičencev, ki niso države članice, ob plačilu predujmov (predhodno financiranje). Pri tej vrsti jamstev je treba razkriti dve vrednosti, in sicer „nominalno“ in „tekočo“. Pri „nominalni“ vrednosti je sprožilni dogodek povezan z obstojem jamstva. Pri „tekoči“ vrednosti je dogodek, ki sproži uveljavljanje jamstva, plačilo in/ali poznejši obračuni predhodnega financiranja. Na dan 31. decembra 2012 je „nominalna“ vrednost jamstev, prejetih v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 1 348 milijonov EUR, njihova „tekoča“ vrednost pa 1 083 milijonov EUR (leta 2011: 1 330 milijonov EUR oziroma 1 083 milijonov EUR)

Nekateri zneski predhodnega financiranja, ki so bili plačani v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (7. OP), se krijejo iz Jamstvenega sklada za udeležence – taki zneski predhodnega financiranja, plačani leta 2012, so znašali skupno 4 milijarde EUR (leta 2011: 3,3 milijarde EUR). Ta sklad je od EU ločen subjekt in ni konsolidiran v tem zaključnem računu – glej pojasnilo 11.2.3.

11.2.3

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta upravljanja | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Neposredno centralizirano upravljanje | 1 249 | 1 219 |
| Posredno centralizirano upravljanje | 1 042 | 774 |
| Decentralizirano upravljanje | 677 | 697 |
| Deljeno upravljanje | 37 214 | 37 249 |
| Skupno upravljanje | 592 | 686 |
| Predhodno financiranje s strani drugih institucij in agencij | 16 | — |
| Skupaj | 40 790 | 40 625 |

v mio. EUR

Vrsta upravljanja

31.12.2012

31.12.2011

Neposredno centralizirano upravljanje

1 249

1 219

Posredno centralizirano upravljanje

1 042

774

Decentralizirano upravljanje

677

697

Deljeno upravljanje

37 214

37 249

Skupno upravljanje

592

686

Predhodno financiranje s strani drugih institucij in agencij

16

—

Skupaj

40 790

40 625

Največji del zneskov nekratkoročnega predhodnega financiranja je povezan s strukturnimi ukrepi za programsko obdobje 2007–2013: v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskega sklada (KS) 23,9 milijarde EUR, Evropskega socialnega sklada (ESS) 6,5 milijarde EUR, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) 6,1 milijarde EUR ter Sklada za ribištvo (ESR) 0,6 milijarde EUR. Ker je veliko teh projektov dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so ti zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva.

Predhodno financiranje pomeni velik del skupnih sredstev EU, zato je deležno ustrezne in redne pozornosti. Opozoriti je treba, da mora obseg zneskov predhodnega financiranja v različnih programih zadostovati, da se upravičencu zagotovijo potrebna likvidna sredstva za začetek projekta, hkrati pa mora omogočati zaščito finančnih interesov EU ter upoštevati pravne in operativne omejitve ter omejitve zaradi stroškovne učinkovitosti. Komisija vse te vidike ustrezno upošteva v prizadevanju, da se izboljša nadaljnje spremljanje predhodnega financiranja.

2.6.2   
  Vnaprej plačani odhodki

Vnaprej plačani odhodki

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Instrumenti finančnega inženiringa | 2 717 | 3 378 |
| Sheme pomoči | 998 | 720 |
| Skupaj | 3 715 | 4 098 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Instrumenti finančnega inženiringa

2 717

3 378

Sheme pomoči

998

720

Skupaj

3 715

4 098

V okviru strukturnih programov za obdobje 2007–2013 je mogoče državam članicam izplačevati sredstva iz proračuna EU kot prispevek v instrumente finančnega inženiringa (in sicer v obliki posojil, jamstev ali kapitalskih naložb), ki so bili vzpostavljeni in se upravljajo na odgovornost držav članic. Denarna sredstva, ki ob koncu leta v okviru teh instrumentov niso porabljena, so last EU (tako kot običajno predhodno financiranje) in se zato obravnavajo kot sredstvo v bilanci stanja Komisije. Vendar zadevni temeljni pravni akti držav članic ne zavezujejo, naj Komisiji redno poročajo o porabi teh predujmov, v nekaterih primerih pa jim jih ni treba niti opredeliti v izkazih odhodkov, ki jih predložijo Komisiji. Na podlagi tega dejstva in informacij, prejetih od držav članic o porabi sredstev, se ob koncu vsakega leta oceni vrednost tega sredstva.

Zneski, vključeni v postavki sheme pomoči, so ocene Komisije glede odprtih predujmov za različne sheme pomoči (državna pomoč, tržni ukrepi v okviru EKJS).

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

2.7   ZALOGE

ZALOGE

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Znanstveni materiali | 81 | 78 |
| Drugo | 57 | 16 |
| Skupaj | 138 | 94 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Znanstveni materiali

81

78

Drugo

57

16

Skupaj

138

94

2.8   KRATKOROČNA FINANČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA FINANČNA SREDSTVA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 2.8.1 | 1 858 | 3 619 |
| Dana posojila | 2.8.2 | 123 | 102 |
| Skupaj | | 1 981 | 3 721 |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2012

31.12.2011

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2.8.1

2.8.1

1 858

3 619

Dana posojila

2.8.2

2.8.2

123

102

Skupaj

1 981

3 721

2.8.1   
  Kratkoročna za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Kratkoročna za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so kupljena zaradi svojega naložbenega donosa ali jih ima EU v lasti zaradi vzpostavitve posebne strukture sredstev ali sekundarnega vira likvidnosti in se zato lahko prodajo kot odziv na potrebe po likvidnosti ali spremembe obrestnih mer. V naslednji razpredelnici je pregled za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev s preostalo zapadlostjo do konca leta 2013:

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Jamstveni sklad | 268 | — |
| ESPJ v likvidaciji | 490 | 1 463 |
| Naložbe sklada BUFI | 845 | 1 358 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) | 160 | 547 |
| Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T | 23 | 97 |
| Evropska agencija za kemikalije | 69 | 151 |
| Druge za prodajo razpoložljive naložbe | 3 | 3 |
| Skupaj | 1 858 | 3 619 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Jamstveni sklad

268

—

ESPJ v likvidaciji

490

1 463

Naložbe sklada BUFI

845

1 358

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

160

547

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T

23

97

Evropska agencija za kemikalije

69

151

Druge za prodajo razpoložljive naložbe

3

3

Skupaj

1 858

3 619

Kakor je razloženo v pojasnilu 2.4.1, je predstavitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev od leta 2012 drugačna. Če bi bil pri pripravi zaključnega računa za leto 2011 uporabljen enak pristop, bi bili primerjalnimi podatki naslednji:

2.4.1

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Jamstveni sklad | 268 | 201 |
| ESPJ v likvidaciji | 490 | 481 |
| Naložbe sklada BUFI | 845 | 770 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) | 160 | 182 |
| Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T | 23 | 49 |
| Evropska agencija za kemikalije | 69 | 60 |
| Druge za prodajo razpoložljive naložbe | 3 | 3 |
| Skupaj | 1 858 | 1 746 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Jamstveni sklad

268

201

ESPJ v likvidaciji

490

481

Naložbe sklada BUFI

845

770

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

160

182

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T

23

49

Evropska agencija za kemikalije

69

60

Druge za prodajo razpoložljive naložbe

3

3

Skupaj

1 858

1 746

2.8.2   
  Kratkoročna posojila

Kratkoročna posojila

V tej postavki so navedena dana posojila, pri katerih je preostanek obdobja do končne zapadlosti krajši od 12 mesecev po datumu bilance stanja (za več informacij glej pojasnilo 2.4.2.2). V tej postavki so vključene tudi vezane vloge Evropske službe za zunanje delovanje (42 milijonov EUR) in ESPJ v likvidaciji (22 milijonov EUR).

2.4.2.2

2.9   KRATKOROČNE TERJATVE IN NADOMESTILA

KRATKOROČNE TERJATVE IN NADOMESTILA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Globe | 2.9.1 | 4 090 | 3 125 |
| Države članice | 2.9.2 | 6 270 | 2 693 |
| Aktivne časovne razmejitve | 2.9.3 | 3 368 | 3 267 |
| Druge terjatve in nadomestila | 2.9.4 | 311 | 392 |
| Skupaj | | 14 039 | 9 477 |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2012

31.12.2011

Globe

2.9.1

2.9.1

4 090

3 125

Države članice

2.9.2

2.9.2

6 270

2 693

Aktivne časovne razmejitve

2.9.3

2.9.3

3 368

3 267

Druge terjatve in nadomestila

2.9.4

2.9.4

311

392

Skupaj

14 039

9 477

Po ocenah zajema ta postavka skupaj 13 729 milijonov EUR (leta 2011: 8 955 milijonov EUR) v zvezi z nemenjalnimi posli.

2.9.1   
  Globe

Globe

Ta postavka se nanaša na zneske za izterjavo v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v višini 4 357 milijonov EUR (leta 2011: 3 369 milijonov EUR), zmanjšane za odpis v višini 267 milijonov EUR (leta 2011: 244 milijonov EUR).

V zvezi s temi terjatvami so bila za globe, ki 31. decembra 2012 niso bile poravnane, prejeta jamstva v skupni vrednosti 2 513 milijonov EUR (leta 2011: 3 012 milijonov EUR). Treba je omeniti, da je 1 471 milijonov EUR teh terjatev zapadlo v plačilo po 31. decembru 2012.

2.9.2   
  Države članice

Države članice

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Terjatve v zvezi z EKJS in razvojem podeželja: |
| EKJS | 1 172 | 1 439 |
| EKSRP | 14 | 23 |
| ZIRP | 44 | 37 |
| SAPARD | 136 | 142 |
| Odpis | (814) | (771) |
| Skupaj | 552 | 870 |
| Izterljiv plačani DDV | 44 | 41 |
| Lastna sredstva: |
| Določena na računu A | 45 | 29 |
| Določena na posebnem računu | 1 294 | 1 263 |
| Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti | 3 617 | — |
| Odpis | (773) | (779) |
| Drugo | 16 | 114 |
| Skupaj | 4 199 | 627 |
| Druge terjatve do držav članic: |
| Pričakovana izterjava zneskov predhodnega financiranja | 1 220 | 963 |
| Drugo | 255 | 192 |
| Skupaj | 1 475 | 1 155 |
| Skupaj | 6 270 | 2 693 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Terjatve v zvezi z EKJS in razvojem podeželja:

Terjatve v zvezi z EKJS in razvojem podeželja:

EKJS

1 172

1 439

EKSRP

14

23

ZIRP

44

37

SAPARD

136

142

Odpis

(814)

(771)

Skupaj

552

870

Izterljiv plačani DDV

Izterljiv plačani DDV

44

44

41

41

Lastna sredstva:

Lastna sredstva:

Določena na računu A

45

29

Določena na posebnem računu

1 294

1 263

Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti

3 617

—

Odpis

(773)

(779)

Drugo

16

114

Skupaj

4 199

627

Druge terjatve do držav članic:

Druge terjatve do držav članic:

Pričakovana izterjava zneskov predhodnega financiranja

1 220

963

Drugo

255

192

Skupaj

1 475

1 155

Skupaj

6 270

2 693

Terjatve v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Terjatve v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Ta postavka zajema predvsem terjatve do držav članic na dan 31. decembra, kakor so jih te prijavile in potrdile 15. oktobra. Terjatve, nastale po tej prijavi do 31. decembra, se ocenijo. Komisija oceni tudi odpis terjatev do upravičencev, ki jih verjetno ne bo mogoče izterjati. Ta popravek vrednosti ne pomeni, da se Komisija odpoveduje prihodnji izterjavi teh zneskov. V popravek je vključeno tudi zmanjšanje za 20 %, kar ustreza znesku, ki ga države članice lahko zadržijo za kritje upravnih stroškov.

Terjatve v zvezi z lastnimi sredstvi

Terjatve v zvezi z lastnimi sredstvi

Precejšnje povečanje terjatev do držav članic je mogoče razložiti predvsem s 3 617 milijoni EUR lastnih sredstev, ki naj bi bila prejeta do 31. decembra 2012 v zvezi s spremembama proračuna št. 5/2012 in št. 6/2012. Ti spremembi proračuna sta bili sprejeti 21. novembra 2012 in 12. decembra 2012. V skladu s členom 10 Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 so bili vpisi, ki ustrezajo popravkom prispevkov iz naslova BND, opravljeni prvi delovni dan januarja 2013.

Treba je upoštevati, da lahko države članice zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sredstev za kritje stroškov zbiranja, zato so zgoraj navedeni zneski prikazani brez tega deleža. Na podlagi ocen, ki so jih poslale države članice, je bil od terjatev do držav članic odštet ustrezen odpis. Vendar to ne pomeni, da se Komisija odpoveduje izterjavi zneskov, ki jih zajema ta popravek vrednosti.

2.9.3   
  Aktivne časovne razmejitve

Aktivne časovne razmejitve

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Prehodno nezaračunani prihodki | 3 002 | 2 952 |
| Odloženi stroški | 351 | 296 |
| Drugo | 15 | 19 |
| Skupaj | 3 368 | 3 267 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Prehodno nezaračunani prihodki

3 002

2 952

Odloženi stroški

351

296

Drugo

15

19

Skupaj

3 368

3 267

Glavni znesek, vknjižen v to postavko, so prehodno nezaračunani prihodki:

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Lastna sredstva | 2 388 | 2 644 |
| Namenski prejemki za kmetijstvo za november in december | 218 | 111 |
| Kohezijski sklad, sklad za regionalni razvoj in sklad za razvoj podeželja: finančni popravki | 276 | 16 |
| Drugi prehodno nezaračunani prihodki | 120 | 181 |
| Skupaj | 3 002 | 2 952 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Lastna sredstva

2 388

2 644

Namenski prejemki za kmetijstvo za november in december

218

111

Kohezijski sklad, sklad za regionalni razvoj in sklad za razvoj podeželja: finančni popravki

276

16

Drugi prehodno nezaračunani prihodki

120

181

Skupaj

3 002

2 952

2.9.4   
  Druge terjatve in nadomestila

Druge terjatve in nadomestila

V to postavko so vključene predvsem izterjave zneskov predhodnega financiranja, izterjava stroškov ter drugi prihodki iz upravnih in operativnih dejavnosti.

2.10   KRATKOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE

KRATKOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Predhodno financiranje | 2.10.1 | 9 548 | 8 089 |
| Vnaprej plačani odhodki | 2.10.2 | 3 690 | 2 918 |
| Skupaj | | 13 238 | 11 007 |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2012

31.12.2011

Predhodno financiranje

2.10.1

2.10.1

9 548

8 089

Vnaprej plačani odhodki

2.10.2

2.10.2

3 690

2 918

Skupaj

13 238

11 007

2.10.1   
  Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta upravljanja | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Neposredno centralizirano upravljanje | 3 289 | 3 048 |
| Posredno centralizirano upravljanje | 3 908 | 3 037 |
| Decentralizirano upravljanje | 301 | 330 |
| Deljeno upravljanje | 1 008 | 761 |
| Skupno upravljanje | 844 | 803 |
| Predhodno financiranje s strani drugih institucij in agencij | 198 | 110 |
| Skupaj | 9 548 | 8 089 |

v mio. EUR

Vrsta upravljanja

31.12.2012

31.12.2011

Neposredno centralizirano upravljanje

3 289

3 048

Posredno centralizirano upravljanje

3 908

3 037

Decentralizirano upravljanje

301

330

Deljeno upravljanje

1 008

761

Skupno upravljanje

844

803

Predhodno financiranje s strani drugih institucij in agencij

198

110

Skupaj

9 548

8 089

Sedanje stanje predhodnega financiranja ima dva različna dela: bruto predhodno financiranje in časovne razmejitve, izvršene pri tem predhodnem financiranju (da odražajo s tem povezane ocenjene odhodke, ki so nastali ob koncu leta). Za pravilno analizo spreminjanja stanja čistega kratkoročnega predhodnega financiranja iz enega leta v drugo je treba upoštevati oba elementa.

Po eni strani se je v letu 2012 bruto kratkoročno predhodno financiranje v okviru deljenega upravljanja zmanjšalo za dodatne 3 milijarde EUR zaradi precejšnjega napredka pri postopkih zaključevanja programov iz predhodnega programskega obdobja 2000–2006. Po drugi strani pa so se časovne razmejitve pri tem predhodnem financiranju zmanjšale za 3,3 milijarde EUR, kar je povzročilo skupno povečanje čistega kratkoročnega predhodnega financiranja za 0,3 milijarde EUR. Razlog za ti gibanji leži v prekrivanju prejšnjega programskega obdobja 2000–2006 (ki je zdaj v fazi zaključevanja) in sedanjega programskega obdobja 2007–2013. Medtem ko je predhodno financiranje, povezano s prejšnjim programskim obdobjem, ocenjeno kot v celoti porabljeno (tj. čisto stanje nič), je predhodno financiranje v okviru tekočega programskega obdobja na dan 31. decembra 2012 ocenjeno kot samo delno porabljeno. Za preostali del se ocenjuje, da bo porabljen v letu 2013 ali pozneje.

Podobno stanje je opaženo v neposrednem centraliziranem upravljanju, kjer se je bruto predhodno financiranje zmanjšalo za 741 milijonov EUR, medtem ko se je čisto predhodno financiranje rahlo povečalo za 241 milijonov EUR.

2.10.2   
  Vnaprej plačani odhodki

Vnaprej plačani odhodki

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Instrumenti finančnega inženiringa | 1 358 | 1 126 |
| Sheme pomoči | 2 332 | 1 792 |
| Skupaj | 3 690 | 2 918 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Instrumenti finančnega inženiringa

1 358

1 126

Sheme pomoči

2 332

1 792

Skupaj

3 690

2 918

2.11   DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Denarna sredstva brez omejitev: | 2.11.1 | | |
| Računi pri zakladnicah in centralnih bankah | | 2 203 | 7 450 |
| Tekoči računi | | 967 | 1 099 |
| Računi izločenih sredstev | | 38 | 43 |
| Prerazporeditve (denarna sredstva na poti) | | (1) | (5) |
| Skupaj | | 3 207 | 8 587 |
| Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom in vezanim vlogam | 2.11.2 | 2 345 | 2 028 |
| Denarna sredstva z omejitvami | 2.11.3 | 5 122 | 8 320 |
| Skupaj | | 10 674 | 18 935 |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2012

31.12.2011

Denarna sredstva brez omejitev:

Denarna sredstva brez omejitev:

2.11.1

2.11.1

Računi pri zakladnicah in centralnih bankah

2 203

7 450

Tekoči računi

967

1 099

Računi izločenih sredstev

38

43

Prerazporeditve (denarna sredstva na poti)

(1)

(5)

Skupaj

3 207

8 587

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom in vezanim vlogam

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom in vezanim vlogam

2.11.2

2.11.2

2 345

2 345

2 028

2 028

Denarna sredstva z omejitvami

Denarna sredstva z omejitvami

2.11.3

2.11.3

5 122

5 122

8 320

8 320

Skupaj

10 674

18 935

2.11.1   
  Denarna sredstva brez omejitev

Denarna sredstva brez omejitev

Denarna sredstva brez omejitev zajemajo vsa sredstva, ki jih ima EU na svojih računih (pri zakladnici ali centralni banki) v vsaki državi članici in državi Efte ter na tekočih računih, na računih izločenih sredstev in v manjših zneskih gotovine.

Precejšnje zmanjšanje denarnih sredstev brez omejitev je bilo v glavnem posledica zmanjšanja računov pri zakladnicah in centralnih bankah. Končno stanje leta 2012 je bilo bistveno nižje od končnega stanja leta 2011 zaradi visoke stopnje izvrševanja proračuna za leto 2012. Poleg tega so bili dodatni viri denarnih sredstev, povezani s spremembama proračuna št. 5/2012 in št. 6/2012, prejeti šele v letu 2013.

2.11.2   
  Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom in vezanim vlogam

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom in vezanim vlogam

Zneski, prikazani v tej postavki, so predvsem denarni ustrezniki (1 845 milijonov EUR), ki jih v imenu Komisije upravljajo upravitelji, in sicer za namene izvajanja posebnih programov finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU, in druge vezane vloge (500 milijonov EUR). Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom, se tako lahko uporabljajo le v zadevnem programu finančnih instrumentov. Ob koncu leta so bile za finančne instrumente, ki jih upravljajo upravitelji, prevzete obveznosti za 100 milijonov EUR, ki jih druge strani še niso črpale.

Kot je pojasnjeno v pojasnilu 2.4.1, je predstavitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev ter denarnih sredstev in njihovih ustreznikov od leta 2012 drugačna. Za leto 2012 ta postavka vključuje denarna sredstva in njihove ustreznike Jamstvenega sklada, medtem ko skupni znesek za leto 2011 ne vključuje 302 milijonov EUR denarnih sredstev in njihovih ustreznikov Jamstvenega sklada za leto 2011, ki so bili prikazani v nekratkoročnih za prodajo razpoložljivih finančnih sredstvih. Če bi bila nova predstavitev, vključno s prikazom denarnih sredstev, ki pripadajo vsem finančnim instrumentom v ločeni vrstici, uporabljena pri pripravi zaključnega računa za leto 2011, bi bila primerjalna podatka 963 milijonov EUR za tekoče račune in 2 466 milijonov EUR za denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom in vezanim vlogam.

2.4.1

2.11.3   
  Denarna sredstva z omejitvami

Denarna sredstva z omejitvami

Denarna sredstva z omejitvami se nanašajo na zneske, prejete v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v še odprtih zadevah. Te globe so knjižene na posebnih depozitnih računih, ki se ne uporabljajo za nobeno drugo dejavnost. Če je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo druga stranka vložila pritožbo, je zadevni znesek prikazan kot pogojna obveznost v pojasnilu 5.2.

5.2

Zmanjšanje denarnih sredstev z omejitvami je posledica dveh glavnih razlogov: po eni strani je prišlo do številnih končnih odločitev Sodišča, ki so se nanašale na večje zneske, po drugi strani pa se je povečala uporaba posebej za globe ustanovljenega sklada (sklad BUFI). Od 1. januarja 2010 vse začasno plačane globe upravlja Komisija v tem skladu in jih vlaga v finančne instrumente, razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (glej pojasnili 2.4 in 2.8).

2.4

2.8

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

2.12   POKOJNINE IN DRUGI PREJEMKI ZAPOSLENIH

POKOJNINE IN DRUGI PREJEMKI ZAPOSLENIH

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Pokojnine – osebje | 37 528 | 30 617 |
| Pokojnine – drugi | 968 | 777 |
| Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | 4 007 | 3 441 |
| Skupaj | 42 503 | 34 835 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Pokojnine – osebje

37 528

30 617

Pokojnine – drugi

968

777

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

4 007

3 441

Skupaj

42 503

34 835

Razlog za znatno povečanje pokojninske obveznosti je precejšnje zmanjšanje uporabljene diskontne stopnje, zaradi česar se močno poveča aktuarska izguba za zadevno leto.

2.12.1   
  Pokojnine – osebje

Pokojnine – osebje

V skladu s členom 83 kadrovskih predpisov so izplačila dajatev po pokojninskem sistemu zaposlenih (PSEO – (Pension Scheme of European Officials) pokojninski sistem za evropske uradnike) odhodki proračuna EU. Sistem se ne financira, vendar države članice skupaj jamčijo za izplačilo teh dajatev v skladu z lestvico, določeno za financiranje teh odhodkov. Poleg tega uradniki s plačevanjem obveznega prispevka prispevajo eno tretjino k dolgoročnemu financiranju tega sistema.

Pension Scheme of European Officials

Obveznosti iz naslova pokojninskega sistema so bile ocenjene na podlagi števila zaposlenih in upokojenih uslužbencev na dan 31. decembra 2012 ter na ta dan veljavnih pravil iz kadrovskih predpisov. Ta ocena je bila opravljena v skladu z metodologijo MRSJS 25 (in torej računovodskim pravilom EU št. 12). Metoda, uporabljena za izračun te obveznosti, je tako imenovana metoda predvidenih kreditnih točk (projected unit credit method). Glavne aktuarske predpostavke, na razpolago na dan ocenjevanja in uporabljene pri ocenjevanju:

projected unit credit method

| Pokojnine osebja | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Nominalna diskontna stopnja | 3,6 % | 4,9 % |
| Pričakovana stopnja inflacije | 2,0 % | 1,8 % |
| Realna diskontna stopnja | 1,6 % | 3,0 % |
| Verjetnost poroke: moški/ženske | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Splošna rast plač / revalorizacija pokojnin | 0 % | 0 % |
| Tablice umrljivosti za mednarodne javne uslužbence iz leta 2008 | Sredstvo se še naprej pripoznava | Sredstvo se še naprej pripoznava |

Pokojnine osebja

31.12.2012

31.12.2011

Nominalna diskontna stopnja

3,6 %

4,9 %

Pričakovana stopnja inflacije

2,0 %

1,8 %

Realna diskontna stopnja

1,6 %

3,0 %

Verjetnost poroke: moški/ženske

84 %/38 %

84 %/38 %

Splošna rast plač / revalorizacija pokojnin

0 %

0 %

Tablice umrljivosti za mednarodne javne uslužbence iz leta 2008

Sredstvo se še naprej pripoznava

Sredstvo se še naprej pripoznava

Gibanje bruto obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Gibanje bruto obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pokojnine osebja | Zdravstveno zavarovanje |
| Bruto obveznost ob koncu prejšnjega leta | 34 233 | 3 711 |
| Stroški službovanja / običajni stroški | 1 144 | — |
| Stroški obresti | 1 043 | — |
| Izplačane dajatve | (1 243) | — |
| Aktuarske izgube | 6 691 | 567 |
| Spremembe zaradi novo zaposlenih | 93 | — |
| Bruto obveznost ob koncu zadevnega leta | 41 961 | 4 278 |
| Korekcijski koeficienti, ki se uporabljajo za pokojnine | 1 022 | se ne uporablja |
| Odbitek davkov na pokojnine | (5 455) | se ne uporablja |
| Sredstva pokojninskega načrta | se ne uporablja | (271) |
| Čista obveznost ob koncu zadevnega leta | 37 528 | 4 007 |

v mio. EUR

Pokojnine osebja

Zdravstveno zavarovanje

Bruto obveznost ob koncu prejšnjega leta

Bruto obveznost ob koncu prejšnjega leta

34 233

34 233

3 711

3 711

Stroški službovanja / običajni stroški

1 144

—

Stroški obresti

1 043

—

Izplačane dajatve

(1 243)

—

Aktuarske izgube

6 691

567

Spremembe zaradi novo zaposlenih

93

—

Bruto obveznost ob koncu zadevnega leta

Bruto obveznost ob koncu zadevnega leta

41 961

41 961

4 278

4 278

Korekcijski koeficienti, ki se uporabljajo za pokojnine

1 022

se ne uporablja

Odbitek davkov na pokojnine

(5 455)

se ne uporablja

Sredstva pokojninskega načrta

se ne uporablja

(271)

Čista obveznost ob koncu zadevnega leta

37 528

4 007

2.12.2   
  Pokojnine – drugi

Pokojnine – drugi

Ta postavka zadeva obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti do članov in nekdanjih članov Komisije, Sodišča EU (in Splošnega sodišča) ter Računskega sodišča, generalnih sekretarjev Sveta, Evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Sodišča za uslužbence Evropske unije. V to postavko je vključena tudi obveznost, ki se nanaša na pokojnine poslancev Evropskega parlamenta.

2.12.3   
  Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Izračunana je bila tudi ocena obveznosti, ki jo ima EU zaradi prispevka v skupni sistem zdravstvenega zavarovanja v zvezi s svojim upokojenim osebjem. Ta bruto obveznost je bila ocenjena na 4 278 milijonov EUR, od bruto obveznosti pa so bila odšteta sredstva pokojninskega načrta v višini 271 milijonov EUR, da bi se dobil čisti znesek. V izračunu uporabljeni diskontna stopnja in splošna rast plač sta enaki diskontni stopnji in splošni rasti plač, ki sta bili uporabljeni pri vrednotenju pokojnin osebja.

2.13   NEKRATKOROČNE REZERVACIJE

NEKRATKOROČNE REZERVACIJE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek na dan 31.12. 2011 | Dodatne rezervacije | Razveljavljeni neporabljeni zneski | Porabljeni zneski | Prerazporeditev v kratkoročne rezervacije | Sprememba ocene | Znesek na dan 31.12.2012 |
| Sodni postopki | 368 | 58 | (241) | (53) | 0 | 0 | 132 |
| Razgradnja jedrskih objektov | 1 005 | 0 | 0 | (3) | (29) | 24 | 997 |
| Finančne rezervacije | 100 | 38 | 0 | 0 | (33) | 3 | 108 |
| Drugo | 22 | 1 | (1) | (1) | 0 | 0 | 21 |
| Skupaj | 1 495 | 97 | (242) | (57) | (62) | 27 | 1 258 |

v mio. EUR

Znesek na dan 31.12. 2011

Dodatne rezervacije

Razveljavljeni neporabljeni zneski

Porabljeni zneski

Prerazporeditev v kratkoročne rezervacije

Sprememba ocene

Znesek na dan 31.12.2012

Sodni postopki

368

58

(241)

(53)

0

0

132

Razgradnja jedrskih objektov

1 005

0

0

(3)

(29)

24

997

Finančne rezervacije

100

38

0

0

(33)

3

108

Drugo

22

1

(1)

(1)

0

0

21

Skupaj

1 495

97

(242)

(57)

(62)

27

1 258

Sodni postopki

Sodni postopki

Gre za oceno zneskov, ki jih bo verjetno treba izplačati več kot 12 mesecev po koncu leta v zvezi z več tekočimi sodnimi postopki. Zmanjšanje rezervacij za sodne postopke je v glavnem posledica zaključka sodnega postopka v zadevi EKJS v letu 2012.

Razgradnja jedrskih objektov

Razgradnja jedrskih objektov

Leta 2008 je konzorcij neodvisnih strokovnjakov posodobil svojo študijo ocenjenih stroškov programa razgradnje jedrskih objektov Skupnega raziskovalnega središča in ravnanja z odpadki iz leta 2003. Njihova spremenjena ocena znaša 1 222 milijonov EUR (prej 1 145 milijonov EUR) in je osnova za rezervacije, ki se vključijo v računovodske izkaze. V skladu z računovodskimi pravili EU se ta ocena indeksira za inflacijo in potem diskontira na čisto sedanjo vrednost (z uporabo krivulje brezkuponskih donosnosti eurskih zamenjav obrestnih mer). Glede na ocenjeno trajanje tega programa (okrog 20 let) je treba poudariti, da je ta ocena nekoliko negotova in da bi bili lahko končni stroški drugačni od trenutno knjiženih zneskov.

Finančne rezervacije

Finančne rezervacije

Ta postavka se nanaša na rezervacije, ki pomenijo ocenjene izgube, ki bodo nastale zaradi jamstev, danih v okviru Jamstvenega sklada za MSP iz leta 1998, Jamstvenega sklada za MSP iz leta 2001 in Jamstvenega sklada za MSP iz leta 2007 v okviru programa za konkurenčnost in inovativnost ter evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress (jamstva), v zvezi s katerimi je Evropski investicijski sklad (EIS) pooblaščen za izdajanje jamstev na svoje ime, vendar v imenu in na odgovornost Komisije. Vendar je finančno tveganje, povezano z unovčenimi in neunovčenimi jamstvi, omejeno. Nekratkoročne finančne rezervacije se diskontirajo na čisto sedanjo vrednost (z uporabo krivulje brezkuponskih donosnosti eurskih zamenjav obrestnih mer).

2.14   NEKRATKORORČNE FINANČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKORORČNE FINANČNE OBVEZNOSTI

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Najeta nekratkoročna posojila | 57 252 | 41 200 |
| Izločitev Jamstvenega sklada (7) | (20) | (21) |
| Skupaj | 57 232 | 41 179 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Najeta nekratkoročna posojila

57 252

41 200

Izločitev Jamstvenega sklada (7)

7

(20)

(21)

Skupaj

57 232

41 179

Najeta nekratkoročna posojila

Najeta nekratkoročna posojila

| v mio. EUR |
| --- |
| | Makrofinančna pomoč | Euratom | Plačilnobilančna posojila | EFSM | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31.12.2011 | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 236 | 41 251 |
| Nova najeta posojila | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Vračila | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Tečajne razlike | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | (1) | (2) | (2) | 332 | — | 327 |
| Skupaj na dan 31.12.2012 | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 |
| Rok zapadlosti < 1 leto | 15 | — | — | — | — | 15 |
| Rok zapadlosti > 1 leto | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 252 |

v mio. EUR

Makrofinančna pomoč

Euratom

Plačilnobilančna posojila

EFSM

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31.12.2011

595

451

11 625

28 344

236

41 251

Nova najeta posojila

39

—

—

15 800

—

15 839

Vračila

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Tečajne razlike

—

—

—

—

4

4

Spremembe knjigovodske vrednosti

(1)

(2)

(2)

332

—

327

Skupaj na dan 31.12.2012

549

425

11 623

44 476

194

57 267

Rok zapadlosti < 1 leto

Rok zapadlosti < 1 leto

15

15

—

—

—

—

—

—

—

—

15

15

Rok zapadlosti > 1 leto

Rok zapadlosti > 1 leto

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

194

194

57 252

57 252

Ta postavka vključuje zneske posojil, ki jih je najela EU in zapadejo pozneje kot v enem letu. Najeta posojila vključujejo dolgove, dokazljive s potrdili, ki znašajo 57 026 milijonov EUR (leta 2011: 41 011 milijonov EUR). Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi obračunanih obresti. Za več informacij o najemanju in dajanju posojil glej pojasnilo 7.

7

2.15   DRUGE NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

DRUGE NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Dolgovi iz finančnih najemov | 2 040 | 1 603 |
| Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih | 352 | 367 |
| Drugo | 135 | 89 |
| Skupaj | 2 527 | 2 059 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Dolgovi iz finančnih najemov

2 040

1 603

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

352

367

Drugo

135

89

Skupaj

2 527

2 059

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

2.16   KRATKOROČNE REZERVACIJE

KRATKOROČNE REZERVACIJE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek na dan 31.12. 2011 | Dodatne rezervacije | Razveljavljeni neporabljeni zneski | Porabljeni zneski | Prerazporeditev iz nekratkoročnih rezervacij | Sprememba ocene | Znesek na dan 31.12.2012 |
| Sodni postopki | 17 | 218 | (2) | (9) | 0 | 0 | 224 |
| Razgradnja jedrskih objektov | 29 | 0 | 0 | (29) | 29 | 0 | 29 |
| Finančne rezervacije | 165 | 30 | 0 | (43) | 33 | 3 | 188 |
| Drugo | 59 | 342 | (32) | (5) | 1 | 0 | 365 |
| Skupaj | 270 | 590 | (34) | (86) | 63 | 3 | 806 |

v mio. EUR

Znesek na dan 31.12. 2011

Dodatne rezervacije

Razveljavljeni neporabljeni zneski

Porabljeni zneski

Prerazporeditev iz nekratkoročnih rezervacij

Sprememba ocene

Znesek na dan 31.12.2012

Sodni postopki

17

218

(2)

(9)

0

0

224

Razgradnja jedrskih objektov

29

0

0

(29)

29

0

29

Finančne rezervacije

165

30

0

(43)

33

3

188

Drugo

59

342

(32)

(5)

1

0

365

Skupaj

270

590

(34)

(86)

63

3

806

2.17   KRATKOROČNE FINANČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE FINANČNE OBVEZNOSTI

Ta postavka se nanaša na najeta posojila (glej pojasnilo 2.14), ki zapadejo v 12 mesecih po datumu bilance stanja.

2.14

2.18   OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Nekratkoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo | 2.18.1 | 89 | 81 |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.18.2 | 21 558 | 22 311 |
| Pasivne časovne razmejitve | 2.18.3 | 68 436 | 69 081 |
| Skupaj | | 90 083 | 91 473 |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2012

31.12.2011

Nekratkoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo

2.18.1

2.18.1

89

81

Obveznosti iz poslovanja

2.18.2

2.18.2

21 558

22 311

Pasivne časovne razmejitve

2.18.3

2.18.3

68 436

69 081

Skupaj

90 083

91 473

2.18.1   
  Nekratkoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo

Nekratkoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Dolgovi iz finančnih najemov | 70 | 66 |
| Drugo | 19 | 15 |
| Skupaj | 89 | 81 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Dolgovi iz finančnih najemov

70

66

Drugo

19

15

Skupaj

89

81

2.18.2   
  Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Države članice | 23 029 | 22 200 |
| Dobavitelji in drugo | 1 704 | 1 611 |
| Ocenjeni neupravičeni zneski in predvidena predplačila | (3 175) | (1 500) |
| Skupaj | 21 558 | 22 311 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Države članice

23 029

22 200

Dobavitelji in drugo

1 704

1 611

Ocenjeni neupravičeni zneski in predvidena predplačila

(3 175)

(1 500)

Skupaj

21 558

22 311

Obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih prejme Komisija v okviru dodeljevanja nepovratnih sredstev. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Če je nasprotna stranka država članica, se razvrstijo kot takšne. Enak postopek velja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so se upoštevali pri razmejitvenih postopkih ob koncu leta. Na podlagi teh razmejitvenih vpisov so bili ocenjeni upravičeni zneski tako vknjiženi kot odhodki, medtem ko je preostali del razkrit kot „ocenjeni neupravičeni zneski in predvidena predplačila“ (glej spodaj). Da ne bi precenili sredstev in obveznosti, je bilo odločeno, da se čisti znesek prikaže med kratkoročnimi obveznostmi.

Države članice

Države članice

Glavni zneski v tej postavki se nanašajo na neplačane zahtevke za povračilo stroškov za ukrepe strukturnih skladov (5,6 milijarde EUR za ESS ter 15,6 milijarde EUR za ESRR in KS).

Dobavitelji in drugo

Dobavitelji in drugo

V to postavko so vključene razne obveznosti iz poslovanja, to so zneski, dolgovani na podlagi dejavnosti dodeljevanja nepovratnih sredstev in javnega naročanja, pa tudi obveznosti iz poslovanja do javnih organov in subjektov, ki niso vključeni v konsolidacijo (npr. ERS).

Ocenjeni neupravičeni zneski in predvidena predplačila

Ocenjeni neupravičeni zneski in predvidena predplačila

Obveznosti iz poslovanja so zmanjšane za tisti del prejetih, a še nepreverjenih zahtevkov za povračila, ki je bil ocenjen kot neupravičen. Največji zneski zadevajo strukturne ukrepe generalnih direktoratov. Obveznosti iz poslovanja so zmanjšane tudi za tisti del prejetih zahtevkov za povračila, pri katerih gre za vnaprej plačane odhodke, ki jih je treba ob koncu leta še vedno plačati (2,4 milijarde EUR).

2.18.3   
  Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Vnaprej vračunani stroški | 68 216 | 68 577 |
| Odloženi prihodki | 201 | 490 |
| Drugo | 19 | 14 |
| Skupaj | 68 436 | 69 081 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Vnaprej vračunani stroški

68 216

68 577

Odloženi prihodki

201

490

Drugo

19

14

Skupaj

68 436

69 081

Razdelitev vnaprej vračunanih stroškov:

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Kmetijstvo in razvoj podeželja: |
| EKJS: obdobje neposredne pomoči 16.10.-31.12. | 33 040 | 33 774 |
| EKJS: neposredna pomoč — druge pravice | 11 492 | 10 701 |
| EKJS: prestrukturiranje sektorja sladkorja | 0 | 224 |
| EKJS: Drugo | 1 | 23 |
| EKSRP | 12 497 | 12 127 |
| Skupaj | 57 030 | 56 849 |
| Strukturni ukrepi: |
| ESR/FIUR | 66 | 56 |
| ESRR in Kohezijski sklad | 4 359 | 4 791 |
| ISPA | 382 | 172 |
| ESS | 1 378 | 1 687 |
| Skupaj | 6 185 | 6 706 |
| Drugi vnaprej vračunani stroški: |
| Raziskave in razvoj | 1 077 | 1 157 |
| Drugo | 3 924 | 3 865 |
| Skupaj | 5 001 | 5 022 |
| Skupaj | 68 216 | 68 577 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Kmetijstvo in razvoj podeželja:

Kmetijstvo in razvoj podeželja:

EKJS: obdobje neposredne pomoči 16.10.-31.12.

33 040

33 774

EKJS: neposredna pomoč — druge pravice

11 492

10 701

EKJS: prestrukturiranje sektorja sladkorja

0

224

EKJS: Drugo

1

23

EKSRP

12 497

12 127

Skupaj

57 030

56 849

Strukturni ukrepi:

Strukturni ukrepi:

ESR/FIUR

66

56

ESRR in Kohezijski sklad

4 359

4 791

ISPA

382

172

ESS

1 378

1 687

Skupaj

6 185

6 706

Drugi vnaprej vračunani stroški:

Drugi vnaprej vračunani stroški:

Raziskave in razvoj

1 077

1 157

Drugo

3 924

3 865

Skupaj

5 001

5 022

Skupaj

68 216

68 577

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

2.19   REZERVE

REZERVE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Rezerva za pošteno vrednost | 2.19.1 | 150 | (108) |
| Rezerva za Jamstveni sklad | 2.19.2 | 2 079 | 1 911 |
| Druge rezerve | 2.19.3 | 1 832 | 1 805 |
| Skupaj | | 4 061 | 3 608 |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2012

31.12.2011

Rezerva za pošteno vrednost

2.19.1

2.19.1

150

(108)

Rezerva za Jamstveni sklad

2.19.2

2.19.2

2 079

1 911

Druge rezerve

2.19.3

2.19.3

1 832

1 805

Skupaj

4 061

3 608

2.19.1   
  Rezerva za pošteno vrednost

Rezerva za pošteno vrednost

V skladu z računovodskimi pravili se popravek poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev obračuna skozi rezervo za pošteno vrednost. Leta 2012 je bilo zaradi skupnega zmanjšanja poštene vrednosti vzetih čistih 5 milijonov EUR (leta 2011: 24 milijonov EUR) iz rezerve za pošteno vrednost in pripoznanih v izkazu finančnega uspeha v zvezi z za prodajo razpoložljivimi finančnimi sredstvi.

2.19.2   
  Rezerva za Jamstveni sklad

Rezerva za Jamstveni sklad

Ta rezerva ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neodplačanih posojil, za katera jamči Sklad, in jo je treba knjižiti kot sredstva.

2.19.3   
  Druge rezerve

Druge rezerve

Ta znesek se nanaša predvsem na rezervo ESPJ v likvidaciji (1 534 milijonov EUR) za sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo, ki je bila vzpostavljena v okviru likvidacije ESPJ.

2.20   ZNESEK, KI BO VPOKLICAN OD DRŽAV ČLANIC

ZNESEK, KI BO VPOKLICAN OD DRŽAV ČLANIC

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek |
| Znesek, ki bo vpoklican od držav članic, na dan 31.12.2011 | 37 458 |
| Vračilo proračunskega presežka iz leta 2011 državam članicam | 1 497 |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | 168 |
| Drugo gibanje rezerv | 25 |
| Poslovni izid v zadevnem letu | 5 329 |
| Skupni znesek, ki bo vpoklican od držav članic, na dan 31.12.2012 | 44 477 |
| Razdeljen na: | |
| prejemke zaposlenih | 42 503 |
| druge zneske | 1 974 |

v mio. EUR

Znesek

Znesek, ki bo vpoklican od držav članic, na dan 31.12.2011

37 458

Vračilo proračunskega presežka iz leta 2011 državam članicam

1 497

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

168

Drugo gibanje rezerv

25

Poslovni izid v zadevnem letu

5 329

Skupni znesek, ki bo vpoklican od držav članic, na dan 31.12.2012

44 477

Razdeljen na:

Razdeljen na:

prejemke zaposlenih

42 503

druge zneske

1 974

Ta znesek pomeni del stroškov, ki jih je imela Komisija do 31. decembra 2012 in jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov. Veliko odhodkov je po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov pripoznanih v letu N, čeprav so morda dejansko plačani v letu N+1 iz proračuna za leto N+1. Zaradi vključitve teh obveznosti v zaključni račun ter dejstva, da se ustrezni zneski financirajo iz prihodnjih proračunov, obveznosti ob koncu leta močno presegajo sredstva. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti EKJS. Države članice večino zneskov za vpoklic dejansko plačajo prej kot v 12 mesecih po koncu zadevnega proračunskega leta v okviru proračuna za prihodnje leto.

V glavnem se daljše obdobje plačujejo le prejemki zaposlenih, ki jih je Komisija dolžna plačati za svoje osebje, ob čemer je treba pojasniti, da za financiranje pokojnin iz letnih proračunov jamčijo države članice. V spodnji razpredelnici je v informativne namene prikazana ocena razdelitve prihodnjih prejemkov zaposlenih:

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek |
| zneski, ki jih bo treba plačati leta 2013 | 1 399 |
| zneski, ki jih bo treba plačati po letu 2013 | 41 104 |
| Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih na dan 31.12.2012 skupaj | 42 503 |

v mio. EUR

Znesek

zneski, ki jih bo treba plačati leta 2013

1 399

zneski, ki jih bo treba plačati po letu 2013

41 104

Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih na dan 31.12.2012 skupaj

42 503

Treba je tudi poudariti, da zgoraj navedeno ne vpliva na proračunski rezultat – proračunski prihodki morajo biti vedno enaki ali večji kot proračunski odhodki in vsak presežek prihodkov se vrne državam članicam.

3.   POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

3.1   PRIHODKI IZ LASTNIH SREDSTEV IN PRISPEVKOV

PRIHODKI IZ LASTNIH SREDSTEV IN PRISPEVKOV

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2012 | 2011 |
| Sredstva iz naslova BND | | 98 061 | 88 442 |
| Tradicionalna lastna sredstva: Carine | | 16 087 | 16 528 |
| Prelevmani na sladkor | | 157 | 161 |
| Sredstva iz naslova DDV | | 14 871 | 14 763 |
| Prihodki iz lastnih sredstev | 3.1.1 | 129 176 | 119 894 |
| Proračunski popravki | 3.1.2 | 1 439 | 4 533 |
| Prispevki tretjih držav (vključno z državami Efte) | | 304 | 250 |
| Skupaj | | 130 919 | 124 677 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2012

2011

Sredstva iz naslova BND

98 061

88 442

Tradicionalna lastna sredstva: Carine

16 087

16 528

Prelevmani na sladkor

157

161

Sredstva iz naslova DDV

14 871

14 763

Prihodki iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev

3.1.1

3.1.1

129 176

129 176

119 894

119 894

Proračunski popravki

3.1.2

3.1.2

1 439

4 533

Prispevki tretjih držav (vključno z državami Efte)

304

250

Skupaj

130 919

124 677

3.1.1   
  Prihodki iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev

Lastna sredstva so poglavitni element prihodkov EU iz poslovanja. Večina odhodkov se tako financira iz lastnih sredstev, saj drugi prihodki pomenijo le manjši del skupnega financiranja. Lastna sredstva se delijo v tri kategorije: tradicionalna lastna sredstva, sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND. Tradicionalna lastna sredstva obsegajo prelevmane na sladkor in carine. Del sistema virov lastnih sredstev sta tudi mehanizem popravkov za proračunska neravnovesja (rabat za Združeno kraljestvo) in bruto znižanje letnih prispevkov iz naslova BND, ki se uporablja za Nizozemsko in Švedsko. Države članice za kritje stroškov zbiranja zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sredstev. Od zgoraj navedenih zneskov je bil ta delež že odštet.

Opozoriti je treba, da so belgijski organi leta 2011 vložili zahtevek za povračilo približno (čistih) 126 milijonov EUR v zvezi z zneski, ki se prenesejo v proračun EU v okviru tradicionalnih lastnih sredstev. Ker so inšpekcijski pregledi, ki jih je opravila Komisija, in revizije, ki jih je izvedlo Računsko sodišče, pokazali, da imata belgijska sistema potrjevanja obračunov in računovodstva nekaj pomanjkljivosti, kar vpliva na zanesljivost zneskov, ki se prenesejo v proračun EU v okviru tradicionalnih lastnih sredstev, je bila izvedena zunanja revizija. Službe Komisije so v prvi polovici leta 2013 opravile dodaten pregled, med katerim so ovrednotile rezultate revizije, vključno z zahtevkom za povračilo in korektivnimi ukrepi, ki so bili sprejeti po potrebi. Revizijski zaključki, potrjeni s pregledom Komisije, so potrdili, da v zahtevku za povračilo ni pomembnih napak in da je izračun zanesljiv. Zato je bila na račune Komisije 31. decembra 2012 vknjižena rezervacija za plačilo vračila, ki ga zahtevajo belgijski organi, in bo obdelana v letu 2013.

3.1.2   
  Proračunski popravki

Proračunski popravki

Proračunski popravki zajemajo proračunski presežek iz leta 2011 (1 497 milijonov EUR), ki se posredno povrne državam članicam tako, da se jim zmanjšajo zneski lastnih sredstev, ki jih morajo prenesti na EU naslednje leto – torej je to prihodek za leto 2012.

3.2   DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA

DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2012 | 2011 |
| Globe | 3.2.1 | 1 884 | 868 |
| Kmetijski prelevmani | 3.2.2 | 87 | 65 |
| Izterjava stroškov: | 3.2.3 | | |
| Neposredno centralizirano upravljanje | | 63 | 76 |
| Posredno centralizirano upravljanje | | 30 | 17 |
| Decentralizirano upravljanje | | 27 | 106 |
| Skupno upravljanje | | 8 | 3 |
| Deljeno upravljanje | | 1 376 | 845 |
| Skupaj | | 1 504 | 1 047 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja: | 3.2.4 | | |
| Osebje | | 1 209 | 1 141 |
| Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi | | 23 | 94 |
| Drugi prihodki iz upravnega poslovanja | | 59 | 119 |
| Skupaj | | 1 291 | 1 354 |
| Razni prihodki iz poslovanja: | 3.2.5 | | |
| Popravki/rezervacije | | 280 | 59 |
| Pozitivne tečajne razlike | | 335 | 476 |
| Drugo | | 1 445 | 1 507 |
| Skupaj | | 2 060 | 2 042 |
| Skupaj | | 6 826 | 5 376 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2012

2011

Globe

Globe

3.2.1

3.2.1

1 884

1 884

868

868

Kmetijski prelevmani

Kmetijski prelevmani

3.2.2

3.2.2

87

87

65

65

Izterjava stroškov:

Izterjava stroškov:

3.2.3

3.2.3

Neposredno centralizirano upravljanje

63

76

Posredno centralizirano upravljanje

30

17

Decentralizirano upravljanje

27

106

Skupno upravljanje

8

3

Deljeno upravljanje

1 376

845

Skupaj

1 504

1 047

Prihodki iz upravnega poslovanja:

Prihodki iz upravnega poslovanja:

3.2.4

3.2.4

Osebje

1 209

1 141

Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi

23

94

Drugi prihodki iz upravnega poslovanja

59

119

Skupaj

1 291

1 354

Razni prihodki iz poslovanja:

Razni prihodki iz poslovanja:

3.2.5

3.2.5

Popravki/rezervacije

280

59

Pozitivne tečajne razlike

335

476

Drugo

1 445

1 507

Skupaj

2 060

2 042

Skupaj

6 826

5 376

3.2.1   
  Globe

Globe

Ti prihodki se nanašajo na globe, ki jih je naložila Komisija za kršitve pravil konkurence. Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko je sprejet sklep Komisije o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. Povečanje prihodkov od glob v primerjavi z letom 2011 je posledica zadeve, pri kateri je šlo za visoko globo, v letu 2012 v zvezi s cevmi za televizijske in računalniške zaslone.

Microsoft je bil marca 2013 oglobljen za 561 milijonov EUR, ker uporabnikom v EU ni omogočal proste izbire spletnih brskalnikov, konkurenčnih brskalniku Internet Explorer.

3.2.2   
  Kmetijski prelevmani

Kmetijski prelevmani

Ti zneski se nanašajo predvsem na prelevmane na mleko – instrument za upravljanje trga, namenjen kaznovanju proizvajalcev mleka, ki prekoračijo svoje referenčne količine. Ker niso povezani s predhodnimi plačili Komisije, se v praksi štejejo kot prihodki za posebne namene.

3.2.3   
  Izterjava stroškov

Izterjava stroškov

Ta postavka zajema naloge za izterjavo, ki jih izda Komisija, in odbitek od poznejših plačil, ki se vknjižijo v njen računovodski sistem, za izterjavo odhodkov, predhodno plačanih iz splošnega proračuna, in sicer na podlagi kontrol, zaključenih revizij ali analiz upravičenosti, skupaj z nalogi za izterjavo, ki jih izdajo države članice upravičencem do odhodkov EKJS. Vključuje tudi spremembo ocen prehodno nezaračunanih prihodkov od konca prejšnjega leta do konca tekočega leta.

Treba je opozoriti, da te številke predstavljajo samo računovodski vpliv popravkov, ki jih naloži EU, na podlagi veljavnih računovodskih pravil EU. Zato te številke ne morejo pokazati in tudi ne kažejo vseh izterjav odhodkov EU, zlasti za bistvena področja porabe strukturnih ukrepov, pri katerih so vzpostavljeni posebni mehanizmi za zagotavljanje vračanja neupravičenih denarnih sredstev, ki večinoma ne vključujejo izdajanja nalogov za izterjavo in zato ne vplivajo na računovodski sistem EU. Poleg tega v skladu z računovodskimi pravili EU tudi izterjava zneskov predhodnega financiranja ni vključena med prihodke. Več podrobnosti o finančnih popravkih in izterjavah stroškov je v pojasnilu 6.

6

Kmetijstvo: EKJS in razvoj podeželja

Kmetijstvo: EKJS in razvoj podeželja

V okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSSRP) znašajo zneski, knjiženi kot letni prihodki v tej postavki, 1 020 milijonov EUR, in sicer so to:

| — | popravki zaradi skladnosti, ki so bili sprejeti med letom, v višini 724 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

popravki zaradi skladnosti, ki so bili sprejeti med letom, v višini 724 milijonov EUR,

| — | zneski v zvezi z goljufijami in nepravilnostmi v višini 296 milijonov EUR, in sicer gre za povračila, ki so jih prijavile države članice in so bila izterjana med letom, v višini 195 milijonov EUR plus čisto povečanje neporavnanih zneskov, ki so jih prijavile države članice in naj bi se izterjali do konca leta, zaradi goljufij in nepravilnosti v višini 101 milijona EUR. |
| --- | --- |

—

zneski v zvezi z goljufijami in nepravilnostmi v višini 296 milijonov EUR, in sicer gre za povračila, ki so jih prijavile države članice in so bila izterjana med letom, v višini 195 milijonov EUR plus čisto povečanje neporavnanih zneskov, ki so jih prijavile države članice in naj bi se izterjali do konca leta, zaradi goljufij in nepravilnosti v višini 101 milijona EUR.

Strukturni ukrepi

Strukturni ukrepi

Izterjava odhodkov v okviru strukturnih ukrepov, vključenih v to postavko, je znašala 356 milijonov EUR (leta 2011: 109 milijonov EUR). Glavni zneski v tej podpostavki se nanašajo na naloge za izterjavo, ki jih je Komisija izdala za izterjavo neupravičenih odhodkov iz prejšnjih let, v višini 95 milijonov EUR (vključno s 5 milijoni EUR v zvezi z Usmerjevalnim oddelkom EKUJS) ter na spremembo (povečanje) prehodno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta v višini 261 milijonov EUR.

Nalogi za izterjavo se izdajo samo v primeru:

| — | uradne odločitve Komisije o finančnih popravkih na podlagi odkritja nepravilnih odhodkov pri zneskih iz zahtevkov držav članic, |
| --- | --- |

—

uradne odločitve Komisije o finančnih popravkih na podlagi odkritja nepravilnih odhodkov pri zneskih iz zahtevkov držav članic,

| — | popravkov ob zaključku programa, na podlagi katerih se zmanjša prispevek EU, kadar država članica ne prijavi dovolj upravičenih odhodkov, da bi utemeljila celoten znesek že izplačanih zneskov predhodnega financiranja in vmesnih plačil; taki posli se lahko opravijo brez formalnega sklepa Komisije, če se država članica z njimi strinja, |
| --- | --- |

—

popravkov ob zaključku programa, na podlagi katerih se zmanjša prispevek EU, kadar država članica ne prijavi dovolj upravičenih odhodkov, da bi utemeljila celoten znesek že izplačanih zneskov predhodnega financiranja in vmesnih plačil; taki posli se lahko opravijo brez formalnega sklepa Komisije, če se država članica z njimi strinja,

| — | vračila izterjanih zneskov po zaključku programa na podlagi zaključenega sodnega postopka, ki je ob zaključku programa še potekal. |
| --- | --- |

—

vračila izterjanih zneskov po zaključku programa na podlagi zaključenega sodnega postopka, ki je ob zaključku programa še potekal.

Drugi nalogi za izterjavo, izdani v okviru strukturnih ukrepov, se nanašajo na izterjavo zneskov predhodnega financiranja – glej pojasnilo 6.5. Ti zneski niso prikazani kot prihodki, temveč so knjiženi v dobro postavke za predhodno financiranje v bilanci stanja.

6.5

3.2.4   
  Prihodki iz upravnega poslovanja

Prihodki iz upravnega poslovanja

Ti prihodki izhajajo iz odbitkov od plač osebja ter vključujejo predvsem dva zneska – pokojninske prispevke osebja in davke od dohodka.

3.2.5   
  Razni prihodki iz poslovanja

Razni prihodki iz poslovanja

Znesek v višini 672 milijonov EUR (leta 2011: 535 milijonov EUR) se nanaša na zneske, prejete od držav pristopnic. V to postavko so vključene tudi pozitivne tečajne razlike, razen pri finančnih dejavnostih, ki so obravnavane v pojasnilu 3.5 spodaj. Te pozitivne tečajne razlike izhajajo iz vsakodnevnih dejavnosti in z njimi povezanih poslov, opravljenih v drugih valutah kot v eurih, ter iz revalorizacije ob koncu leta, ki je potrebna za pripravo zaključnega računa. Pozitivne tečajne razlike vključujejo iztržene in neiztržene dobičke. To leto je bil ustvarjen čisti dobiček iz naslova tečajnih razlik v višini 52 milijonov EUR (leta 2011: 94 milijonov EUR).

3.5

3.3   UPRAVNI ODHODKI

UPRAVNI ODHODKI

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Odhodki za osebje | 5 708 | 5 416 |
| Amortizacija in izgube zaradi oslabitve | 451 | 412 |
| Drugi upravni odhodki | 3 161 | 3 148 |
| Skupaj | 9 320 | 8 976 |

v mio. EUR

2012

2011

Odhodki za osebje

5 708

5 416

Amortizacija in izgube zaradi oslabitve

451

412

Drugi upravni odhodki

3 161

3 148

Skupaj

9 320

8 976

V to postavko so vključeni odhodki v višini 379 milijonov EUR (leta 2011: 358 milijonov EUR), povezani s poslovnimi najemi – gre za zneske prevzetih obveznosti, ki jih je treba plačati v preostalem obdobju veljavnosti teh pogodb o najemu, in sicer:

| v mio. EUR |
| --- |
| | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Zgradbe | 340 | 947 | 575 | 1 862 |
| Informacijski materiali in druga oprema | 5 | 7 | 0 | 12 |
| Skupaj | 345 | 954 | 575 | 1 874 |

v mio. EUR

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Zgradbe

340

947

575

1 862

Informacijski materiali in druga oprema

5

7

0

12

Skupaj

345

954

575

1 874

3.4   ODHODKI IZ POSLOVANJA

ODHODKI IZ POSLOVANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2012 | 2011 |
| Poglavitni odhodki iz poslovanja: | 3.4.1 | | |
| Neposredno centralizirano upravljanje | | 9 883 | 10 356 |
| Posredno centralizirano upravljanje | | 4 151 | 4 119 |
| Decentralizirano upravljanje | | 1 019 | 766 |
| Deljeno upravljanje | | 106 378 | 104 067 |
| Skupno upravljanje | | 1 819 | 1 714 |
| Skupaj | | 123 250 | 121 022 |
| Drugi odhodki iz poslovanja: | 3.4.2 | | |
| Popravki/rezervacije | | 427 | 251 |
| Negativne tečajne razlike | | 281 | 382 |
| Drugo | | 675 | 2 123 |
| Skupaj | | 1 383 | 2 756 |
| Skupaj | | 124 633 | 123 778 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2012

2011

Poglavitni odhodki iz poslovanja:

Poglavitni odhodki iz poslovanja:

3.4.1

3.4.1

Neposredno centralizirano upravljanje

9 883

10 356

Posredno centralizirano upravljanje

4 151

4 119

Decentralizirano upravljanje

1 019

766

Deljeno upravljanje

106 378

104 067

Skupno upravljanje

1 819

1 714

Skupaj

123 250

121 022

Drugi odhodki iz poslovanja:

Drugi odhodki iz poslovanja:

3.4.2

3.4.2

Popravki/rezervacije

427

251

Negativne tečajne razlike

281

382

Drugo

675

2 123

Skupaj

1 383

2 756

Skupaj

124 633

123 778

3.4.1   
  Poglavitni odhodki iz poslovanja

Poglavitni odhodki iz poslovanja

Odhodki EU iz poslovanja zajemajo različne razdelke finančnega okvira in so v različnih oblikah, odvisno od načina izplačevanja in upravljanja denarja. Večina odhodkov je zajetih v postavki „deljeno upravljanje“, ki vključuje prenos nalog na države članice ter zajema področja, kot so poraba EKJS in ukrepi, financirani v okviru različnih strukturnih ukrepov (Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, Kohezijskega sklada in Evropskega sklada za ribištvo).

Poglavitni elementi odhodkov iz poslovanja za zgoraj navedeno zajemajo naslednja področja: kmetijstvo in razvoj podeželja (57 milijard EUR), regionalni razvoj in kohezija (39 milijard EUR), zaposlovanje in socialne zadeve (11 milijard EUR), raziskave in komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija (6 milijard EUR) ter zunanji odnosi (3 milijarde EUR).

3.4.2   
  Drugi odhodki iz poslovanja

Drugi odhodki iz poslovanja

Negativne tečajne razlike, razen pri finančnih dejavnostih, ki so obravnavane v pojasnilu 3.6 spodaj, nastanejo pri vsakodnevnih dejavnostih in z njimi povezanih poslih, opravljenih v drugih valutah kot v eurih, ter pri revalorizaciji ob koncu leta, ki je potrebna za pripravo zaključnega računa, ter so realizirane in nerealizirane.

3.6

Postavko „drugo“ za leto 2011 (pod „drugi odhodki iz poslovanja“) so sestavljali predvsem popravki glob, naloženih v prejšnjih letih, v višini 1 471 milijonov EUR.

Stroški raziskovanja in razvoja

Stroški raziskovanja in razvoja

Stroški raziskovanja in neusredstveni stroški razvoja so vključeni tako v upravne odhodke (pojasnilo 3.3) kot v odhodke iz poslovanja, in sicer kot sledi:

3.3

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Stroški raziskovanja | 331 | 327 |
| Neusredstveni stroški razvoja | 76 | 145 |
| Pripoznani odhodki | 407 | 472 |

v mio. EUR

2012

2011

Stroški raziskovanja

331

327

Neusredstveni stroški razvoja

76

145

Pripoznani odhodki

407

472

3.5   PRIHODKI IZ FINANČNIH POSLOV

PRIHODKI IZ FINANČNIH POSLOV

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Prihodki od dividend | 12 | 5 |
| Prihodki od obresti: |
| Na predhodno financiranje | 28 | 40 |
| Na zamude pri plačilu | 242 | 89 |
| Na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 100 | 113 |
| Na dana posojila | 1 559 | 921 |
| Na denarna sredstva in njihove ustreznike | 26 | 132 |
| Drugo | 2 | 5 |
| Skupaj | 1 957 | 1 300 |
| Drugi prihodki iz finančnih poslov: |
| Iztrženi dobiček od prodaje finančnih sredstev | 18 | 3 |
| Drugo | 160 | 178 |
| Skupaj | 178 | 181 |
| Popravki sedanje vrednosti | 0 | 1 |
| Pozitivne tečajne razlike | 10 | 4 |
| Skupaj | 2 157 | 1 491 |

v mio. EUR

2012

2011

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend

12

12

5

5

Prihodki od obresti:

Prihodki od obresti:

Na predhodno financiranje

28

40

Na zamude pri plačilu

242

89

Na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

100

113

Na dana posojila

1 559

921

Na denarna sredstva in njihove ustreznike

26

132

Drugo

2

5

Skupaj

1 957

1 300

Drugi prihodki iz finančnih poslov:

Drugi prihodki iz finančnih poslov:

Iztrženi dobiček od prodaje finančnih sredstev

18

3

Drugo

160

178

Skupaj

178

181

Popravki sedanje vrednosti

Popravki sedanje vrednosti

0

0

1

1

Pozitivne tečajne razlike

Pozitivne tečajne razlike

10

10

4

4

Skupaj

2 157

1 491

Povečanje prihodkov iz finančnih poslov je predvsem posledica povečanja prihodkov od obresti na dana posojila. To povečanje je v skladu s povečanim stanjem posojil ESFM (glej pojasnili 2.4.2 in 7). Ker so ta posojila vzajemna posojila, je bilo ustrezno povečanje zabeleženo tudi pri odhodkih za obresti na posojila (glej pojasnilo 3.6 spodaj). Zmanjšanje prihodkov od denarnih sredstev in njihovih ustreznikov je mogoče pojasniti s precejšnjim zmanjšanjem tržnih obrestnih mer, zabeleženim v letu 2012. To je najbolj vplivalo na obresti od začasno plačanih glob. V tej posebni kategoriji je skupni učinek zmanjšanja obrestnih mer in zaprtja pomembnega števila računov, na katerih so bili hranjeni zneski glob, v letu 2012 povzročil zmanjšanje prihodkov od obresti za približno 81 milijonov EUR.

2.4.2

7

3.6

3.6   ODHODKI ZA FINANČNE POSLE

ODHODKI ZA FINANČNE POSLE

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Odhodki od obresti: |
| Na najeme | 88 | 91 |
| Na najeta posojila | 1 545 | 903 |
| Drugo | 23 | 30 |
| Skupaj | 1 656 | 1 024 |
| Drugi odhodki za finančne posle: |
| Popravki finančnih rezervacij | 75 | 74 |
| Odhodki, povezani s finančnimi instrumenti, ki jih upravljajo upravitelji | 43 | 47 |
| Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 8 | 12 |
| Iztržena izguba pri prodaji finančnih sredstev | 4 | 5 |
| Drugo | 143 | 144 |
| Skupaj | 273 | 282 |
| Negativne tečajne razlike | 13 | 49 |
| Skupaj | 1 942 | 1 355 |

v mio. EUR

2012

2011

Odhodki od obresti:

Odhodki od obresti:

Na najeme

88

91

Na najeta posojila

1 545

903

Drugo

23

30

Skupaj

1 656

1 024

Drugi odhodki za finančne posle:

Drugi odhodki za finančne posle:

Popravki finančnih rezervacij

75

74

Odhodki, povezani s finančnimi instrumenti, ki jih upravljajo upravitelji

43

47

Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

8

12

Iztržena izguba pri prodaji finančnih sredstev

4

5

Drugo

143

144

Skupaj

273

282

Negativne tečajne razlike

Negativne tečajne razlike

13

13

49

49

Skupaj

1 942

1 355

3.7   DELEŽ ČISTEGA PRIMAJKLJAJA SKUPNIH PODJETIJ IN PRIDRUŽENIH SUBJEKTOV

DELEŽ ČISTEGA PRIMAJKLJAJA SKUPNIH PODJETIJ IN PRIDRUŽENIH SUBJEKTOV

Komisija na podlagi kapitalske metode obračunavanja v svoj izkaz finančnega uspeha vključi svoj delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov (glej tudi pojasnili 2.3.1 in 2.32).

2.3.1 in 2.32

3.8   PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

Leta 2012 je bilo v izkazu finančnega uspeha pripoznanih 137 023 milijonov EUR (leta 2011: 130 391 milijonov EUR) prihodkov iz nemenjalnih poslov.

3.9   POROČANJE PO ODSEKIH

POROČANJE PO ODSEKIH

Poročilo po odsekih vsebuje razdelitev prihodkov in odhodkov iz poslovanja znotraj Komisije po področjih na podlagi proračunske strukture po dejavnostih. Ta področja se lahko razvrstijo v tri večje skupine – „dejavnosti znotraj Evropske unije“, „dejavnosti zunaj Evropske unije“ ter „storitve in drugo“.

Največja skupina so „dejavnosti znotraj Evropske unije“, saj pokrivajo vsa številna področja znotraj Evropske unije. „Dejavnosti zunaj Evropske unije“ zadevajo politike, ki se izvajajo zunaj EU, kot sta trgovina in pomoč. „Storitve in drugo“ so notranje in horizontalne dejavnosti, potrebne za delovanje institucij in organov EU. Upoštevati je treba, da so informacije v zvezi z agencijami vključene pri ustreznih področjih. Poudariti je treba tudi, da lastna sredstva in prispevki niso razdeljeni med različne dejavnosti, saj jih obračunavajo, zbirajo in upravljajo osrednje službe Komisije.

| v mio. EUR |
| --- |
| | Dejavnosti znotraj EU | Dejavnosti zunaj EU | Storitve in drugo | ESPJ v likvidaciji | Druge institucije | Konsolidacijske izločitve | Skupaj |
| Globe | 1 884 | — | — | — | — | — | 1 884 |
| Kmetijski prelevmani | 87 | — | — | — | — | — | 87 |
| Izterjava stroškov | 1 444 | 59 | 1 | — | — | — | 1 504 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 99 | 1 | 992 | — | 664 | (465) | 1 291 |
| Razni prihodki iz poslovanja | 2 692 | 90 | 440 | 7 | 8 | (1 177) | 2 060 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 6 206 | 150 | 1 433 | 7 | 672 | (1 642) | 6 826 |
| Odhodki za osebje | (2 256) | (318) | (1 352) | — | (1 802) | 20 | (5 708) |
| Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva | (126) | 1 | (113) | — | (213) | — | (451) |
| Drugi upravni odhodki | (1 003) | (311) | (880) | — | (1 594) | 627 | (3 161) |
| Upravni odhodki | (3 385) | (628) | (2 345) | — | (3 609) | 647 | (9 320) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (6 996) | (3 572) | (159) | — | — | 844 | (9 883) |
| Posredno centralizirano upravljanje | (3 762) | (422) | (34) | — | — | 67 | (4 151) |
| Decentralizirano upravljanje | (494) | (525) | — | — | — | — | (1 019) |
| Deljeno upravljanje | (106 464) | 83 | 3 | — | — | — | (106 378) |
| Skupno upravljanje | (269) | (1 550) | — | — | — | — | (1 819) |
| Drugi odhodki iz poslovanja | (774) | (3) | (634) | (48) | (8) | 84 | (1 383) |
| Odhodki iz poslovanja | (118 759) | (5 989) | (824) | (48) | (8) | 995 | (124 633) |
| odhodki iz poslovanja Skupaj | (122 144) | (6 617) | (3 169) | (48) | (3 617) | 1 642 | (133 953) |
| Čisti odhodki iz poslovanja | (115 938) | (6 467) | (1 736) | (41) | (2 945) | 0 | (127 127) |
| Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov | | | | | | | 130 919 |
| Presežek iz poslovanja | | | | | | | 3 792 |
| Čisti prihodki iz finančnih poslov | | | | | | | 215 |
| Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih | | | | | | | (8 846) |
| Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov | | | | | | | (490) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | | | | | (5 329) |

v mio. EUR

Dejavnosti znotraj EU

Dejavnosti zunaj EU

Storitve in drugo

ESPJ v likvidaciji

Druge institucije

Konsolidacijske izločitve

Skupaj

Globe

1 884

—

—

—

—

—

1 884

Kmetijski prelevmani

87

—

—

—

—

—

87

Izterjava stroškov

1 444

59

1

—

—

—

1 504

Prihodki iz upravnega poslovanja

99

1

992

—

664

(465)

1 291

Razni prihodki iz poslovanja

2 692

90

440

7

8

(1 177)

2 060

Drugi prihodki iz poslovanja

Drugi prihodki iz poslovanja

6 206

6 206

150

150

1 433

1 433

7

7

672

672

(1 642)

(1 642)

6 826

6 826

Odhodki za osebje

(2 256)

(318)

(1 352)

—

(1 802)

20

(5 708)

Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva

(126)

1

(113)

—

(213)

—

(451)

Drugi upravni odhodki

(1 003)

(311)

(880)

—

(1 594)

627

(3 161)

Upravni odhodki

Upravni odhodki

(3 385)

(3 385)

(628)

(628)

(2 345)

(2 345)

—

(3 609)

(3 609)

647

647

(9 320)

(9 320)

Neposredno centralizirano upravljanje

(6 996)

(3 572)

(159)

—

—

844

(9 883)

Posredno centralizirano upravljanje

(3 762)

(422)

(34)

—

—

67

(4 151)

Decentralizirano upravljanje

(494)

(525)

—

—

—

—

(1 019)

Deljeno upravljanje

(106 464)

83

3

—

—

—

(106 378)

Skupno upravljanje

(269)

(1 550)

—

—

—

—

(1 819)

Drugi odhodki iz poslovanja

(774)

(3)

(634)

(48)

(8)

84

(1 383)

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

(118 759)

(118 759)

(5 989)

(5 989)

(824)

(824)

(48)

(48)

(8)

(8)

995

995

(124 633)

(124 633)

odhodki iz poslovanja Skupaj

(122 144)

(6 617)

(3 169)

(48)

(3 617)

1 642

(133 953)

Čisti odhodki iz poslovanja

Čisti odhodki iz poslovanja

(115 938)

(115 938)

(6 467)

(6 467)

(1 736)

(1 736)

(41)

(41)

(2 945)

(2 945)

0

0

(127 127)

(127 127)

Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov

130 919

Presežek iz poslovanja

Presežek iz poslovanja

3 792

3 792

Čisti prihodki iz finančnih poslov

215

Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

(8 846)

Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov

(490)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(5 329)

(5 329)

POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZNOTRAJ EU

POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZNOTRAJ EU

| v mio. EUR |
| --- |
| | Gospodarske in finančne zadeve | Podjetništvo in industrija | Konkurenca | Zaposlovanje | Kmetijstvo | Promet in energetika | Okolje | Raziskave | Informacijska družba |
| Drugi prihodki iz poslovanja: | | | | | | | | | |
| Globe | 0 | 6 | 1 878 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kmetijski prelevmani | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Izterjava stroškov | 0 | 1 | 0 | 48 | 1 025 | 10 | 3 | 21 | 18 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 0 | 18 | 0 | 0 | 0 | 16 | 0 | 7 | 0 |
| Razni prihodki iz poslovanja | 4 | 93 | 0 | 34 | 239 | 220 | 39 | 845 | 12 |
| DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA | 4 | 118 | 1 878 | 82 | 1 351 | 246 | 42 | 873 | 30 |
| Upravni odhodki: | (68) | (210) | (89) | (107) | (127) | (412) | (126) | (432) | (131) |
| Odhodki za osebje | (60) | (147) | (83) | (82) | (107) | (281) | (88) | (236) | (107) |
| Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva | 0 | (8) | 0 | (1) | 0 | (15) | (1) | (15) | 0 |
| Drugi upravni odhodki | (8) | (55) | (6) | (24) | (20) | (116) | (37) | (181) | (24) |
| Odhodki iz poslovanja: | (40) | 394 | (80) | (10 873) | (56 842) | (2 372) | (329) | (4 365) | (1 312) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (40) | 211 | 0 | (169) | (48) | (1 061) | (307) | (2 906) | (1 285) |
| Posredno centralizirano upravljanje | 0 | 352 | 0 | (3) | 0 | (1 127) | (10) | (1 408) | (22) |
| Decentralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | (61) | (38) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Deljeno upravljanje | 0 | 0 | 0 | (10 618) | (56 655) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Skupno upravljanje | 0 | (130) | 0 | (7) | 0 | (123) | 0 | 0 | 0 |
| Drugi odhodki iz poslovanja | 0 | (39) | (80) | (15) | (101) | (61) | (12) | (51) | (5) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (108) | 184 | (169) | (10 980) | (56 969) | (2 784) | (455) | (4 797) | (1 443) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (104) | 302 | 1 709 | (10 898) | (55 618) | (2 538) | (413) | (3 924) | (1 413) |

v mio. EUR

Gospodarske in finančne zadeve

Podjetništvo in industrija

Konkurenca

Zaposlovanje

Kmetijstvo

Promet in energetika

Okolje

Raziskave

Informacijska družba

Drugi prihodki iz poslovanja:

Globe

0

6

1 878

0

0

0

0

0

0

Kmetijski prelevmani

0

0

0

0

87

0

0

0

0

Izterjava stroškov

0

1

0

48

1 025

10

3

21

18

Prihodki iz upravnega poslovanja

0

18

0

0

0

16

0

7

0

Razni prihodki iz poslovanja

4

93

0

34

239

220

39

845

12

DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA

4

4

118

118

1 878

1 878

82

82

1 351

1 351

246

246

42

42

873

873

30

30

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

(68)

(68)

(210)

(210)

(89)

(89)

(107)

(107)

(127)

(127)

(412)

(412)

(126)

(126)

(432)

(432)

(131)

(131)

Odhodki za osebje

(60)

(147)

(83)

(82)

(107)

(281)

(88)

(236)

(107)

Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva

0

(8)

0

(1)

0

(15)

(1)

(15)

0

Drugi upravni odhodki

(8)

(55)

(6)

(24)

(20)

(116)

(37)

(181)

(24)

Odhodki iz poslovanja:

Odhodki iz poslovanja:

(40)

(40)

394

394

(80)

(80)

(10 873)

(10 873)

(56 842)

(56 842)

(2 372)

(2 372)

(329)

(329)

(4 365)

(4 365)

(1 312)

(1 312)

Neposredno centralizirano upravljanje

(40)

211

0

(169)

(48)

(1 061)

(307)

(2 906)

(1 285)

Posredno centralizirano upravljanje

0

352

0

(3)

0

(1 127)

(10)

(1 408)

(22)

Decentralizirano upravljanje

0

0

0

(61)

(38)

0

0

0

0

Deljeno upravljanje

0

0

0

(10 618)

(56 655)

0

0

0

0

Skupno upravljanje

0

(130)

0

(7)

0

(123)

0

0

0

Drugi odhodki iz poslovanja

0

(39)

(80)

(15)

(101)

(61)

(12)

(51)

(5)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(108)

184

(169)

(10 980)

(56 969)

(2 784)

(455)

(4 797)

(1 443)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(104)

(104)

302

302

1 709

1 709

(10 898)

(10 898)

(55 618)

(55 618)

(2 538)

(2 538)

(413)

(413)

(3 924)

(3 924)

(1 413)

(1 413)

| v mio. EUR |
| --- |
| | Skupno raziskovalno središče | Ribištvo | Notranji trg | Regionalna politika | Obdavčenje in carine | Izobraževanje in kultura | Zdravje in varstvo potrošnikov | Pravosodje, svoboda in varnost | Dejavnosti znotraj EU skupaj |
| Drugi prihodki iz poslovanja: | | | | | | | | | |
| Globe | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 884 |
| Kmetijski prelevmani | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 |
| Izterjava stroškov | 0 | 6 | 0 | 303 | 0 | 6 | 2 | 1 | 1 444 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 39 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 16 | 1 | 99 |
| Razni prihodki iz poslovanja | 78 | 9 | 225 | (3) | 1 | 287 | 363 | 246 | 2 692 |
| DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA | 117 | 15 | 227 | 300 | 1 | 293 | 381 | 248 | 6 206 |
| Upravni odhodki: | (358) | (47) | (229) | (78) | (113) | (205) | (348) | (305) | (3 385) |
| Odhodki za osebje | (249) | (39) | (150) | (66) | (43) | (110) | (234) | (174) | (2 256) |
| Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva | (27) | 0 | (8) | 0 | (10) | (1) | (25) | (15) | (126) |
| Drugi upravni odhodki | (82) | (8) | (71) | (12) | (60) | (94) | (89) | (116) | (1 003) |
| Odhodki iz poslovanja: | (82) | (807) | (69) | (38 622) | (14) | (1 808) | (661) | (877) | (118 759) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (60) | (175) | (36) | (41) | (14) | (229) | (436) | (400) | (6 996) |
| Posredno centralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 478) | (66) | 0 | (3 762) |
| Decentralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | (395) | 0 | 0 | 0 | 0 | (494) |
| Deljeno upravljanje | 0 | (629) | 0 | (38 186) | 0 | 0 | 0 | (376) | (106 464) |
| Skupno upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (2) | (7) | 0 | (269) |
| Drugi odhodki iz poslovanja | (22) | (3) | (33) | 0 | 0 | (99) | (152) | (101) | (774) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (440) | (854) | (298) | (38 700) | (127) | (2 013) | (1 009) | (1 182) | (122 144) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (323) | (839) | (71) | (38 400) | (126) | (1 720) | (628) | (934) | (115 938) |

v mio. EUR

Skupno raziskovalno središče

Ribištvo

Notranji trg

Regionalna politika

Obdavčenje in carine

Izobraževanje in kultura

Zdravje in varstvo potrošnikov

Pravosodje, svoboda in varnost

Dejavnosti znotraj EU skupaj

Drugi prihodki iz poslovanja:

Globe

0

0

0

0

0

0

0

0

1 884

Kmetijski prelevmani

0

0

0

0

0

0

0

0

87

Izterjava stroškov

0

6

0

303

0

6

2

1

1 444

Prihodki iz upravnega poslovanja

39

0

2

0

0

0

16

1

99

Razni prihodki iz poslovanja

78

9

225

(3)

1

287

363

246

2 692

DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA

117

117

15

15

227

227

300

300

1

1

293

293

381

381

248

248

6 206

6 206

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

(358)

(358)

(47)

(47)

(229)

(229)

(78)

(78)

(113)

(113)

(205)

(205)

(348)

(348)

(305)

(305)

(3 385)

(3 385)

Odhodki za osebje

(249)

(39)

(150)

(66)

(43)

(110)

(234)

(174)

(2 256)

Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva

(27)

0

(8)

0

(10)

(1)

(25)

(15)

(126)

Drugi upravni odhodki

(82)

(8)

(71)

(12)

(60)

(94)

(89)

(116)

(1 003)

Odhodki iz poslovanja:

Odhodki iz poslovanja:

(82)

(82)

(807)

(807)

(69)

(69)

(38 622)

(38 622)

(14)

(14)

(1 808)

(1 808)

(661)

(661)

(877)

(877)

(118 759)

(118 759)

Neposredno centralizirano upravljanje

(60)

(175)

(36)

(41)

(14)

(229)

(436)

(400)

(6 996)

Posredno centralizirano upravljanje

0

0

0

0

0

(1 478)

(66)

0

(3 762)

Decentralizirano upravljanje

0

0

0

(395)

0

0

0

0

(494)

Deljeno upravljanje

0

(629)

0

(38 186)

0

0

0

(376)

(106 464)

Skupno upravljanje

0

0

0

0

0

(2)

(7)

0

(269)

Drugi odhodki iz poslovanja

(22)

(3)

(33)

0

0

(99)

(152)

(101)

(774)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(440)

(854)

(298)

(38 700)

(127)

(2 013)

(1 009)

(1 182)

(122 144)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(323)

(323)

(839)

(839)

(71)

(71)

(38 400)

(38 400)

(126)

(126)

(1 720)

(1 720)

(628)

(628)

(934)

(934)

(115 938)

(115 938)

POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZUNAJ EU

POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZUNAJ EU

| v mio. EUR |
| --- |
| | Zunanje zadeve | Trgovina | Razvoj | Širitev | Humanitarna pomoč | Dejavnosti zunaj EU skupaj |
| Drugi prihodki iz poslovanja: | | | | | | |
| Izterjava stroškov | 34 | 0 | 2 | 24 | (1) | 59 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Razni prihodki iz poslovanja | 5 | 0 | 87 | (1) | (1) | 90 |
| DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA | 40 | 0 | 89 | 23 | (2) | 150 |
| Upravni odhodki: | (102) | (72) | (342) | (80) | (32) | (628) |
| Odhodki za osebje | (15) | (65) | (165) | (49) | (24) | (318) |
| Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Drugi upravni odhodki | (88) | (7) | (177) | (31) | (8) | (311) |
| Odhodki iz poslovanja: | (2 876) | (11) | (1 091) | (863) | (1 148) | (5 989) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (1 729) | (6) | (782) | (485) | (570) | (3 572) |
| Posredno centralizirano upravljanje | (350) | 0 | (19) | (53) | 0 | (422) |
| Decentralizirano upravljanje | (218) | 0 | (37) | (270) | 0 | (525) |
| Deljeno upravljanje | 83 | 0 | 0 | 0 | 0 | 83 |
| Skupno upravljanje | (662) | (5) | (252) | (54) | (577) | (1 550) |
| Drugi odhodki iz poslovanja | 0 | 0 | (1) | (1) | (1) | (3) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (2 978) | (83) | (1 433) | (943) | (1 180) | (6 617) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (2 938) | (83) | (1 344) | (920) | (1 182) | (6 467) |

v mio. EUR

Zunanje zadeve

Trgovina

Razvoj

Širitev

Humanitarna pomoč

Dejavnosti zunaj EU skupaj

Drugi prihodki iz poslovanja:

Izterjava stroškov

34

0

2

24

(1)

59

Prihodki iz upravnega poslovanja

1

0

0

0

0

1

Razni prihodki iz poslovanja

5

0

87

(1)

(1)

90

DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA

40

40

0

0

89

89

23

23

(2)

(2)

150

150

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

(102)

(102)

(72)

(72)

(342)

(342)

(80)

(80)

(32)

(32)

(628)

(628)

Odhodki za osebje

(15)

(65)

(165)

(49)

(24)

(318)

Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva

1

0

0

0

0

1

Drugi upravni odhodki

(88)

(7)

(177)

(31)

(8)

(311)

Odhodki iz poslovanja:

Odhodki iz poslovanja:

(2 876)

(2 876)

(11)

(11)

(1 091)

(1 091)

(863)

(863)

(1 148)

(1 148)

(5 989)

(5 989)

Neposredno centralizirano upravljanje

(1 729)

(6)

(782)

(485)

(570)

(3 572)

Posredno centralizirano upravljanje

(350)

0

(19)

(53)

0

(422)

Decentralizirano upravljanje

(218)

0

(37)

(270)

0

(525)

Deljeno upravljanje

83

0

0

0

0

83

Skupno upravljanje

(662)

(5)

(252)

(54)

(577)

(1 550)

Drugi odhodki iz poslovanja

0

0

(1)

(1)

(1)

(3)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(2 978)

(83)

(1 433)

(943)

(1 180)

(6 617)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(2 938)

(2 938)

(83)

(83)

(1 344)

(1 344)

(920)

(920)

(1 182)

(1 182)

(6 467)

(6 467)

POROČANJE PO ODSEKIH – STORITVE IN DRUGO

POROČANJE PO ODSEKIH – STORITVE IN DRUGO

| v mio. EUR |
| --- |
| | Tisk in komunikacije | Evropski urad za boj proti goljufijam | Usklajevanje | Osebje in uprava | Eurostat | Proračun | Revizija | Jeziki | Drugo | Storitve in drugo skupaj |
| Drugi prihodki iz poslovanja: | | | | | | | | | | |
| Izterjava stroškov | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 0 | 7 | 2 | 829 | 0 | 56 | 0 | 98 | 0 | 992 |
| Razni prihodki iz poslovanja | (2) | 5 | 1 | 53 | 0 | 9 | 0 | 47 | 327 | 440 |
| DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA | (1) | 12 | 3 | 882 | 0 | 65 | 0 | 145 | 327 | 1 433 |
| Upravni odhodki: | (124) | (51) | (184) | (1 424) | (91) | (58) | (11) | (441) | 39 | (2 345) |
| Odhodki za osebje | (79) | (38) | (159) | (632) | (70) | (45) | (10) | (358) | 39 | (1 352) |
| Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva | (2) | (1) | 0 | (109) | 0 | 0 | 0 | (1) | 0 | (113) |
| Drugi upravni odhodki | (43) | (12) | (25) | (683) | (21) | (13) | (1) | (82) | 0 | (880) |
| Odhodki iz poslovanja: | (124) | (22) | (2) | (14) | (32) | (341) | 0 | (16) | (273) | (824) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (90) | (22) | 0 | (12) | (32) | (3) | 0 | 0 | 0 | (159) |
| Posredno centralizirano upravljanje | (34) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (34) |
| Deljeno upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |
| Drugi odhodki iz poslovanja | 0 | 0 | (2) | (2) | 0 | (341) | 0 | (16) | (273) | (634) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (248) | (73) | (186) | (1 438) | (123) | (399) | (11) | (457) | (234) | (3 169) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (249) | (61) | (183) | (556) | (123) | (334) | (11) | (312) | 93 | (1 736) |

v mio. EUR

Tisk in komunikacije

Evropski urad za boj proti goljufijam

Usklajevanje

Osebje in uprava

Eurostat

Proračun

Revizija

Jeziki

Drugo

Storitve in drugo skupaj

Drugi prihodki iz poslovanja:

Izterjava stroškov

1

0

0

0

0

0

0

0

0

1

Prihodki iz upravnega poslovanja

0

7

2

829

0

56

0

98

0

992

Razni prihodki iz poslovanja

(2)

5

1

53

0

9

0

47

327

440

DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA

(1)

(1)

12

12

3

3

882

882

0

0

65

65

0

0

145

145

327

327

1 433

1 433

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

(124)

(124)

(51)

(51)

(184)

(184)

(1 424)

(1 424)

(91)

(91)

(58)

(58)

(11)

(11)

(441)

(441)

39

39

(2 345)

(2 345)

Odhodki za osebje

(79)

(38)

(159)

(632)

(70)

(45)

(10)

(358)

39

(1 352)

Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva

(2)

(1)

0

(109)

0

0

0

(1)

0

(113)

Drugi upravni odhodki

(43)

(12)

(25)

(683)

(21)

(13)

(1)

(82)

0

(880)

Odhodki iz poslovanja:

Odhodki iz poslovanja:

(124)

(124)

(22)

(22)

(2)

(2)

(14)

(14)

(32)

(32)

(341)

(341)

0

0

(16)

(16)

(273)

(273)

(824)

(824)

Neposredno centralizirano upravljanje

(90)

(22)

0

(12)

(32)

(3)

0

0

0

(159)

Posredno centralizirano upravljanje

(34)

0

0

0

0

0

0

0

0

(34)

Deljeno upravljanje

0

0

0

0

0

3

0

0

0

3

Drugi odhodki iz poslovanja

0

0

(2)

(2)

0

(341)

0

(16)

(273)

(634)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(248)

(73)

(186)

(1 438)

(123)

(399)

(11)

(457)

(234)

(3 169)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(249)

(249)

(61)

(61)

(183)

(183)

(556)

(556)

(123)

(123)

(334)

(334)

(11)

(11)

(312)

(312)

93

93

(1 736)

(1 736)

4.   POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA IZIDA

4.1   NAMEN IN PRIPRAVA IZKAZA FINANČNEGA IZIDA

NAMEN IN PRIPRAVA IZKAZA FINANČNEGA IZIDA

Podatki o denarnih tokovih se uporabljajo kot osnova za oceno sposobnosti EU, da ustvari denarna sredstva in njihove ustreznike, ter za oceno njenih potreb po uporabi teh denarnih tokov.

Izkaz finančnega izida se pripravi po posredni metodi. To pomeni, da se čisti presežek ali primanjkljaj za zadevno proračunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov, morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov ali plačil iz poslovanja in prihodkovne ali odhodkovne postavke, povezane z denarnimi tokovi pri naložbenju.

Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti EU (euro); znesek v tuji valuti se preračuna po deviznem tečaju med eurom in to tujo valuto na dan nastanka denarnega toka.

Izkaz finančnega izida prikazuje denarne tokove v zadevnem obdobju, in sicer razčlenjene na denarne tokove pri poslovanju in naložbenju (EU nima dejavnosti financiranja).

4.2   POSLOVANJE

POSLOVANJE

Poslovanje zajema dejavnosti EU, ki ne vključujejo naložbenja. To pomeni večino izvajanih dejavnosti. Posojila, odobrena upravičencem (in z njimi povezana najeta posojila, če obstajajo), ne štejejo kot naložbenje (ali financiranje), saj so del splošnih ciljev in s tem vsakodnevnih poslov EU. Poslovanje vključuje tudi naložbe, kot so EIS, EBRD in skladi tveganega kapitala. Dejansko je cilj teh dejavnosti prispevati k doseganju rezultatov, ki so cilj politik.

4.3   NALOŽBENJE

NALOŽBENJE

Naložbenje je pridobitev in odtujitev neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev ter drugih naložb, ki niso vključene med denarne ustreznike. Ne vključuje posojil, odobrenih upravičencem. Cilj tega dela je prikazati dejanske naložbe EU.

5.   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

5.1   POGOJNA SREDSTVA

POGOJNA SREDSTVA

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Prejeta jamstva: | | |
| Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti | 337 | 300 |
| Druga jamstva | 43 | 34 |
| Druga pogojna sredstva | 14 | 19 |
| Skupaj | 394 | 353 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Prejeta jamstva:

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

337

300

Druga jamstva

43

34

Druga pogojna sredstva

14

19

Skupaj

394

353

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja EU izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z EU.

5.2   POGOJNE OBVEZNOSTI

POGOJNE OBVEZNOSTI

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Dana jamstva | 5.2.1 | 22 317 | 24 394 |
| Globe | 5.2.2 | 6 378 | 8 951 |
| EKJS, razvoj podeželja in predpristopna pomoč | 5.2.3 | 1 188 | 2 345 |
| Kohezijska politika | 5.2.4 | 546 | 318 |
| Sodni postopki in drugi spori | 5.2.5 | 91 | 251 |
| Druge pogojne obveznosti | | 1 | 2 |
| Skupaj | | 30 521 | 36 261 |
| Vse pogojne obveznosti, razen tistih, ki so povezane z globami, bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun EU v prihodnjih letih. |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2012

31.12.2011

Dana jamstva

5.2.1

5.2.1

22 317

24 394

Globe

5.2.2

5.2.2

6 378

8 951

EKJS, razvoj podeželja in predpristopna pomoč

5.2.3

5.2.3

1 188

2 345

Kohezijska politika

5.2.4

5.2.4

546

318

Sodni postopki in drugi spori

5.2.5

5.2.5

91

251

Druge pogojne obveznosti

1

2

Skupaj

30 521

36 261

Vse pogojne obveznosti, razen tistih, ki so povezane z globami, bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun EU v prihodnjih letih.

Vse pogojne obveznosti, razen tistih, ki so povezane z globami, bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun EU v prihodnjih letih.

5.2.1   
  Dana jamstva

Dana jamstva

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Za posojila, ki jih je odobrila EIB iz svojih lastnih sredstev: |
| Jamstvo v višini 65 % | 18 683 | 20 362 |
| Jamstvo v višini 70 % | 1 654 | 1 992 |
| Jamstvo v višini 75 % | 383 | 534 |
| Jamstvo v višini 100 % | 594 | 724 |
| Skupaj | 21 314 | 23 612 |
| Druga dana jamstva | 1 003 | 782 |
| Skupaj | 22 317 | 24 394 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Za posojila, ki jih je odobrila EIB iz svojih lastnih sredstev:

Za posojila, ki jih je odobrila EIB iz svojih lastnih sredstev:

Jamstvo v višini 65 %

18 683

20 362

Jamstvo v višini 70 %

1 654

1 992

Jamstvo v višini 75 %

383

534

Jamstvo v višini 100 %

594

724

Skupaj

21 314

23 612

Druga dana jamstva

Druga dana jamstva

1 003

1 003

782

782

Skupaj

22 317

24 394

Proračun EU jamči za posojila, ki jih je EIB podpisala in odobrila iz svojih lastnih sredstev tretjim državam na dan 31. decembra 2012 (vključno s posojili, odobrenimi državam članicam pred pristopom). Vendar je to jamstvo EU omejeno na odstotek najvišjega zneska odobrenih kreditnih linij: 65 % (za mandat 2000–2007), 70 %, 75 % ali 100 %. Za mandat 2007–2013 je jamstvo EU omejeno na 65 % neporavnanih obveznosti in ne na odobrene kreditne linije. Kadar ta najvišji znesek ni dosežen, jamstvo EU krije celoten znesek. Na dan 31. decembra 2012 je stanje posojil skupaj znašalo 21 314 milijonov EUR, kar je torej največji možni znesek, na katerega je omejeno tveganje EU.

Zgornji znesek za leto 2011 za jamstvo v višini 65 % ne upošteva razlike v izračunu v zvezi z mandatoma 2000–2007 in 2007–2013. Če bi bil znesek za leto 2011 izračunan na podlagi tega razlikovanja, bi znesek za razkritje znašal 17 423 milijonov EUR.

Druga dana jamstva se v glavnem nanašajo na sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (948 milijonov EUR) in instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T (39 milijonov EUR). Za več informacij o teh instrumentih glej pojasnilo 2.4.

2.4

5.2.2   
  Globe

Globe

Ti zneski se nanašajo na globe, ki jih je naložila Komisija za kršitve pravil konkurence in so bile začasno plačane ter je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo pritožba vložena. Pogojna obveznost se ohrani, dokler sodba Sodišča EU o zadevi ne postane pravnomočna. Obračunane obresti na začasna plačila so vključene v poslovni izid za zadevno leto in tudi kot pogojna obveznost, da se prikaže negotovost upravičenosti Komisije do teh zneskov.

5.2.3   
  EKJS, razvoj podeželja in predpristopna pomoč

EKJS, razvoj podeželja in predpristopna pomoč

To so pogojne obveznosti do držav članic, povezane s sklepi o skladnosti pri EKJS ter s finančnimi popravki za razvoj podeželja in za predpristopno pomoč, ki so predmet postopka pred izrekom sodbe Sodišča EU. Določitev končnega zneska obveznosti in leta, v katerem bo učinek uspešnih pritožb bremenil proračun, je odvisna od trajanja postopka pred Sodiščem EU.

5.2.4   
  Kohezijska politika

Kohezijska politika

To so pogojne obveznosti do držav članic v zvezi z ukrepi v okviru kohezijske politike, ki so predmet postopka v fazi pred ustnim zaslišanjem ali pred izrekom sodbe Sodišča EU.

5.2.5   
  Sodni postopki in drugi spori

Sodni postopki in drugi spori

Ta postavka se nanaša na odškodninske tožbe, ki so trenutno vložene proti Komisiji in drugim organom EU, druge pravne spore in ocenjene pravne stroške. Treba je omeniti, da mora v odškodninski tožbi v skladu s členom 288 Pogodbe ES tožnik dokazati, da je institucija dovolj resno kršila pravno pravilo, ki podeljuje pravice posameznikom, da je tožnik utrpel dejansko škodo in da obstaja neposredna vzročna zveza med nezakonitim dejanjem in škodo.

5.3   DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

5.3.1   
  Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki | 175 853 | 165 236 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

175 853

165 236

Zgoraj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL - „reste à liquider“), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz finančnega uspeha za leto 2012. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov. Na dan 31. decembra 2012 so neporavnane proračunske obveznosti skupaj znašale 217 810 milijonov EUR (leta 2011: 207 443 milijonov EUR).

5.3.2   
  Pomembne pravne obveznosti

Pomembne pravne obveznosti

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Strukturni ukrepi | 71 775 | 142 916 |
| Protokoli s sredozemskimi državami | 264 | 264 |
| Sporazumi o ribolovu | 173 | 37 |
| Program Galileo | 143 | 320 |
| Program GMES | 233 | 400 |
| TEN-T | 1 331 | 3 416 |
| Druge pogodbene obveznosti | 3 884 | 4 493 |
| Skupaj | 77 803 | 151 846 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Strukturni ukrepi

71 775

142 916

Protokoli s sredozemskimi državami

264

264

Sporazumi o ribolovu

173

37

Program Galileo

143

320

Program GMES

233

400

TEN-T

1 331

3 416

Druge pogodbene obveznosti

3 884

4 493

Skupaj

77 803

151 846

Te obveznosti so nastale, ker je EU prevzela dolgoročne pravne obveznosti v zvezi z zneski, ki jih še niso krile odobritve za prevzem obveznosti v proračunu. Lahko so povezane z večletnimi programi, kot so strukturni ukrepi, ali pa z zneski, ki se jih je EU zavezala plačati v prihodnosti v okviru upravnih pogodb, obstoječih na datum bilance stanja (npr. pogodbe v zvezi z zagotavljanjem storitev na področju varovanja, čiščenja ipd., pa tudi pogodbene obveznosti glede posebnih projektov, kot so gradbena dela).

Strukturni ukrepi

Strukturni ukrepi

Spodnja razpredelnica prikazuje primerjavo med pravnimi obveznostmi, za katere obveznosti v breme proračuna še niso bile prevzete, in najvišjim mogočim zneskom obveznosti glede na zneske, predvidene v finančnem okviru za obdobje 2007–2013.

| v mio. EUR |
| --- |
| | Zneski finančnega okvira 2007–2013
  (A) | Sklenjene pravne obveznosti
  (B) | Proračunske obveznosti 2007–2011
  (C) | Pravne obveznosti, zmanjšane za proračunske obveznosti
  (= B - C) | Najvišji mogoči znesek obveznosti
  (= A – C) |
| Strukturni skladi | 347 552 | 347 521 | 293 050 | 54 471 | 54 502 |
| Naravni viri | 100 549 | 100 539 | 85 058 | 15 481 | 15 491 |
| Instrument za predpristopno pomoč | 11 255 | 9 895 | 9 473 | 422 | 1 782 |
| Skupaj | 459 356 | 457 955 | 387 581 | 70 374 | 71 775 |

v mio. EUR

Zneski finančnega okvira 2007–2013

(A)

Sklenjene pravne obveznosti

(B)

Proračunske obveznosti 2007–2011

(C)

Pravne obveznosti, zmanjšane za proračunske obveznosti

(= B - C)

Najvišji mogoči znesek obveznosti

(= A – C)

Strukturni skladi

347 552

347 521

293 050

54 471

54 502

Naravni viri

100 549

100 539

85 058

15 481

15 491

Instrument za predpristopno pomoč

11 255

9 895

9 473

422

1 782

Skupaj

459 356

457 955

387 581

70 374

71 775

Protokoli s sredozemskimi državami

Protokoli s sredozemskimi državami

Te obveznosti so povezane s finančnimi protokoli, ki so bili sklenjeni s sredozemskimi državami nečlanicami. Znesek, vključen v to postavko, je razlika med skupnim zneskom iz podpisanih protokolov in zneskom obveznosti v breme proračuna, vknjiženih v zaključni račun. Ti protokoli so mednarodne pogodbe, ki jih ni mogoče razveljaviti brez soglasja obeh pogodbenic, vendar postopek za razveljavitev poteka.

Sporazumi o ribolovu

Sporazumi o ribolovu

Te prevzete obveznosti so namenjene ukrepom v okviru mednarodnih sporazumov o ribolovu s tretjimi državami.

Program Galileo

Program Galileo

To so zneski prevzetih obveznosti za program Galileo, v okviru katerega se razvija evropski globalni navigacijski satelitski sistem – glej tudi pojasnilo 2.2.

2.2

Program GMES

Program GMES

Komisija je z Evropsko vesoljsko agencijo sklenila pogodbo o izvajanju vesoljske komponente v okviru globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES) za obdobje 2008–2013. Skupni okvirni znesek za navedeno obdobje znaša 728 milijonov EUR.

Prevzete obveznosti za projekte TEN-T

Prevzete obveznosti za projekte TEN-T

Ta znesek se nanaša na nepovratna sredstva na področju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) za obdobje 2007–2013. Program se uporablja za projekte, ki so bili izbrani za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, da bi se podprli infrastrukturni projekti ter projekti na področju raziskav in inovacij, s čimer bi se spodbujalo vključevanje novih tehnologij in inovativnih procesov pri uporabi nove prometne infrastrukture. Skupni okvirni znesek za ta program znaša 7 900 milijonov EUR.

Zmanjšanje pravnih obveznosti v zvezi s TEN-T je skupni učinek zmanjšanih pravnih obveznosti po spremembi sklepov in povečanih proračunskih obveznosti.

Druge pogodbene obveznosti

Druge pogodbene obveznosti

V tej postavki razkriti zneski ustrezajo prevzetim obveznostim, ki jih je treba še plačati v obdobju veljavnosti pogodb. Največja zneska v tej postavki sta povezana z ureditvijo agencije Fuzija za energijo za javna naročila v okviru projekta ITER in s pogodbami Evropskega parlamenta o nepremičninah.

6.   ZAŠČITA PRORAČUNA EU

6.1   OZADJE

OZADJE

Pomemben dejavnik pri izvajanju proračuna EU je potreba po zagotovitvi ustreznega preprečevanja ali odkrivanja in naknadnega popravljanja napak, nepravilnosti in goljufij. Cilj tega pojasnila je predstaviti: (1) pregled preventivnih in korektivnih mehanizmov, določenih v veljavni zakonodaji, v katerih je podrobno določen postopek za ugotavljanje in nato obravnavanje napak, nepravilnosti in goljufij, ki jih odkrijejo organi EU in države članice, ter (2) najboljšo oceno skupnih zadevnih zneskov tako, da stvarno ponazarjajo, kako se ščiti proračun EU.

V nadaljevanju niso predstavljene samo informacije o ukrepih na ravni EU, ampak tudi o popravkih, ki so jih izvedle države članice v okviru deljenega upravljanja po svojih kontrolah in revizijah (za programsko obdobje 2007–2013, saj so podatki za prejšnja programska obdobja, ki so jih predložile države članice, nepopolni in/ali nezanesljivi). Ti popravki niso evidentirani v računovodskem sistemu Komisije, ker lahko države članice v večini primerov te zneske ponovno uporabijo za druge upravičene odhodke. Podatki, ki so jih predložile države članice, so predstavljeni v razpredelnici 6.7.

6.7

Dodatne podrobnosti o zneskih, predstavljenih v nadaljevanju, in z njimi povezanih procesih so navedene v posebnem sporočilu, ki ga Komisija od leta 2013 vsako leto septembra pripravi in pošlje organu za razrešnico in Računskemu sodišču ter je na voljo na spletni strani GD za proračun na spletišču Europa.

6.2   PREVENTIVNI MEHANIZMI EVROPSKE KOMISIJE

PREVENTIVNI MEHANIZMI EVROPSKE KOMISIJE

Pri neposrednem upravljanju preventivni ukrepi vključujejo preglede upravičenosti odhodkov, ki so jih prijavili upravičenci; te preglede izvajajo pristojne službe. Te predhodne kontrole so del upravljanja programov in so namenjene pridobivanju razumnega zagotovila o zakonitosti in pravilnosti odhodkov, ki se plačajo. Službe Komisije lahko tudi pripravijo navodila, zlasti o pogodbenih vprašanjih, da se zagotovi dobro in učinkovito upravljanje sredstev in s tem manjše tveganje nepravilnosti.

V okviru deljenega upravljanja (tj. odhodkov kmetijske in kohezijske politike) so države članice v celotnem ciklu odhodkov odgovorne predvsem za zagotavljanje, da so odhodki, ki so bili izplačani iz proračuna EU, zakoniti in pravilni. Preventivni mehanizmi obstajajo tudi na ravni Komisije v njeni vlogi nadzornega organa. Komisija lahko:

| — | pri programih za obdobje 2007–2013 za največ šest mesecev podaljša plačilni rok, če:






  (a) | obstajajo dokazi, ki nakazujejo, da obstajajo pomembne pomanjkljivosti v delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov zadevne države članice; ali |
| --- | --- | --- |

—

pri programih za obdobje 2007–2013 za največ šest mesecev podaljša plačilni rok, če:

podaljša

(a)

obstajajo dokazi, ki nakazujejo, da obstajajo pomembne pomanjkljivosti v delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov zadevne države članice; ali

| (b) | mora Komisija izvesti dodatna preverjanja na podlagi informacij, da so odhodki iz potrjenega izkaza odhodkov povezani s hujšo nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena. |
| --- | --- |

(b)

mora Komisija izvesti dodatna preverjanja na podlagi informacij, da so odhodki iz potrjenega izkaza odhodkov povezani s hujšo nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena.

| — | pri programih za obdobje 2007–2013 odloži celotno vmesno plačilo državi članici ali njegov del, če:






  (a) | obstajajo dokazi o hujši pomanjkljivosti v upravljavskem in kontrolnem sistemu programa in država članica ni sprejela ustreznih korektivnih ukrepov; ali |
| --- | --- | --- |

—

pri programih za obdobje 2007–2013 odloži celotno vmesno plačilo državi članici ali njegov del, če:

odloži

(a)

obstajajo dokazi o hujši pomanjkljivosti v upravljavskem in kontrolnem sistemu programa in država članica ni sprejela ustreznih korektivnih ukrepov; ali

| (b) | so odhodki iz potrjenega izkaza odhodkov povezani s hujšo nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena; ali |
| --- | --- |

(b)

so odhodki iz potrjenega izkaza odhodkov povezani s hujšo nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena; ali

| (c) | je država članica huje kršila svoje upravljavske in kontrolne obveznosti. |
| --- | --- |

(c)

je država članica huje kršila svoje upravljavske in kontrolne obveznosti.

Če zadevna država članica ne sprejme potrebnih ukrepov, lahko Komisija naloži finančni popravek. Podatki o odložitvah plačil in podaljšanjih plačilnih rokov so predstavljeni v pojasnilu 6.4.1 spodaj.

6.4.1

6.3   KOREKTIVNI MEHANIZMI EVROPSKE KOMISIJE

KOREKTIVNI MEHANIZMI EVROPSKE KOMISIJE

6.3.1   
  Finančni popravki

Finančni popravki

V okviru deljenega upravljanja imajo države članice glavno odgovornost za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje napak, nepravilnosti ali goljufij, ki jih storijo upravičenci na prvi stopnji, Komisija pa ima splošno nadzorno vlogo. Kadar hude pomanjkljivosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih držav članic povzročajo ali bi lahko povzročile posamične ali sistemske napake, nepravilnosti ali goljufije, lahko Komisija uporabi finančne popravke. Postopek v zvezi s finančnimi popravki ima tri glavne faze:

finančnimi popravki

| (1) | Finančni popravki
  v obravnavi: ti popravki se lahko še spremenijo, ker jih države članice še niso uradno sprejele, na primer v primeru že končane revizije, pri kateri pa še teče kontradiktorni postopek med Komisijo in zadevno državo članico. |
| --- | --- |

(1)

Finančni popravki
  v obravnavi: ti popravki se lahko še spremenijo, ker jih države članice še niso uradno sprejele, na primer v primeru že končane revizije, pri kateri pa še teče kontradiktorni postopek med Komisijo in zadevno državo članico.

Finančni popravki

v obravnavi

| (2) | finančni popravki
  Potrjeni/sprejeti: ti zneski so dokončni, kar pomeni, da jih je zadevna država članica sprejela (tj. se je strinjala z njimi) ali pa so bili sprejeti s sklepom Komisije. Predstavljeni so v razpredelnici 6.4.2.1 spodaj. |
| --- | --- |

(2)

finančni popravki
  Potrjeni/sprejeti: ti zneski so dokončni, kar pomeni, da jih je zadevna država članica sprejela (tj. se je strinjala z njimi) ali pa so bili sprejeti s sklepom Komisije. Predstavljeni so v razpredelnici 6.4.2.1 spodaj.

finančni popravki

Potrjeni/sprejeti

6.4.2.1

| (3) | finančni popravki
  Izvedeni: ti zneski pomenijo zadnji del procesa, v katerem je ugotovljeno stanje neupravičenih odhodkov dokončno popravljeno. V sektorskih regulativnih okvirih je določenih več korektivnih mehanizmov. Te številke so predstavljene v razpredelnicah 6.4.2.2 in 6.4.3.1 spodaj. |
| --- | --- |

(3)

finančni popravki
  Izvedeni: ti zneski pomenijo zadnji del procesa, v katerem je ugotovljeno stanje neupravičenih odhodkov dokončno popravljeno. V sektorskih regulativnih okvirih je določenih več korektivnih mehanizmov. Te številke so predstavljene v razpredelnicah 6.4.2.2 in 6.4.3.1 spodaj.

finančni popravki

Izvedeni

6.4.2.2

6.4.3.1

6.3.2   
  Izterjave

Izterjave

V okviru neposrednega upravljanja in v skladu s finančno uredbo mora odredbodajalec izdati naloge za izterjavo neupravičeno plačanih zneskov. Izterjave se potem izvedejo z neposrednim bančnim nakazilom dolžnika (npr. države članice) ali s pobotom z drugimi zneski, ki jih Komisija dolguje temu dolžniku. V finančni uredbi so predvideni dodatni postopki za zagotovitev izvršbe že zapadlih nalogov za izterjavo, ki jih računovodja Komisije obravnava ločeno.

V okviru deljenega upravljanja na področju kmetijstva morajo države članice odkriti napake in nepravilnosti ter izterjati neupravičeno plačane zneske v skladu z nacionalnimi pravili in postopki. Kar zadeva EKJS, se zneski, izterjani od upravičencev, potem ko države članice od njih odbijejo (v povprečju) 20 %, knjižijo v dobro Komisiji, ki jih knjiži kot prihodke. Kar zadeva EKSRP, se izterjani zneski odštejejo od naslednjega zahtevka za plačilo, preden se ta pošlje službam Komisije, in zato se zadevna vsota lahko ponovno uporabi za program. Če država članica ne izvaja izterjav ali svojih ukrepov ne izvaja vestno, lahko Komisija sklene, da bo ukrepala in zadevni državi članici naložila finančni popravek. Na področju kohezijske politike imajo države članice (in ne Komisija) glavno odgovornost, da od upravičencev izterjajo neupravičeno plačane zneske, po potrebi povečane za zamudne obresti. Zneski, ki jih izterjajo države članice, se informativno razkrijejo v tem pojasnilu, poleg finančnih popravkov, ki jih je naložila Komisija. Za obdobje 2007–2013 so države članice pravno zavezane, da Komisiji predložijo jasne in strukturirane podatke o zneskih, umaknjenih iz sofinanciranja pred zaključkom nacionalnega postopka izterjave, in zneskih, dejansko izterjanih od upravičencev na nacionalni ravni.

6.3.3   
  Izterjava neporabljenih zneskov predhodnega financiranja

Izterjava neporabljenih zneskov predhodnega financiranja

EU na skoraj vseh področjih upravičencem plačuje predhodno financiranje ali predujme. Kot je pojasnjeno v pojasnilu 1.5.7, so to plačila, ki naj bi upravičencu zagotovila denarni predujem ali likvidna sredstva. Kadar upravičenec ne uporabi (porabi) celotnega zneska predhodnega financiranja, ki ga je prejel od EU, službe Komisije izdajo nalog za izterjavo, da zagotovijo vračilo denarja v proračun EU. Ta postopek predstavlja pomemben korak v sistemu nadzora EU pri zagotavljanju, da upravičenci ne zadržijo nobenih sredstev brez ustrezne utemeljitve odhodkov, kar prispeva k zaščiti proračuna EU. Te izterjave so predstavljene v razpredelnici 6.5 spodaj.

1.5.7

6.5

Izterjave neporabljenih zneskov predhodnega financiranja ne bi smeli zamenjevati z izterjanimi nepravilnimi odhodki. Če službe Komisije odkrijejo in izterjajo takšne odhodke v zvezi z izplačanimi zneski predhodnega financiranja, so ti vključeni v običajne postopke finančnih popravkov ali izterjav, opisane v pojasnilih 6.3.1 in 6.3.2 zgoraj.

neporabljenih

6.3.1

6.3.2

6.3.4   
  Prihodki iz lastnih sredstev — izterjave

Prihodki iz lastnih sredstev — izterjave

Pri prihodkih iz lastnih sredstev, ki so glavni vir financiranja proračuna EU, se izterjave nanašajo na ukrepanje po poročilih Evropske komisije o inšpekcijskih pregledih, revizijah Evropskega računskega sodišča, zadevah, povezanih s finančno odgovornostjo, ki so posledica upravnih napak držav članic ali pomanjkanja skrbnosti v njihovih ukrepih izterjave, postopkih za ugotavljanje kršitev, sodbah Sodišča Evropske unije ter na zneske, ki so posledica spontanih plačil držav članic, in zamudne obresti, povezane z lastnimi sredstvi. Ti zneski so predstavljeni v razpredelnici 6.6 spodaj.

6.6

6.4   FINANČNI UČINEK PREVENTIVNIH IN KOREKTIVNIH MEHANIZMOV

FINANČNI UČINEK PREVENTIVNIH IN KOREKTIVNIH MEHANIZMOV

6.4.1   
  Podaljšanje plačilnih rokov in odložitev plačil v letu 2012

Podaljšanje plačilnih rokov in odložitev plačil v letu 2012

Podaljšanje plačilnih rokov

Podaljšanje plačilnih rokov

V spodnjih razpredelnicah je prikazano gibanje števila in zneskov primerov podaljšanja plačilnih rokov za ESRR, Kohezijski sklad, ESS in ESR. Začetno stanje vključuje vse še nerazrešene primere ob koncu leta 2011, ne glede na leto, ko je bila država članica obveščena o podaljšanju plačilnega roka (zato nekateri zneski niso neposredno primerljivi s tistimi, ki so bili razkriti v zaključnem računu za leto 2011). Novi primeri se nanašajo samo na podaljšanja plačilnih rokov, o katerih so bile države članice obveščene v letu 2012. Zaključeni primeri pomenijo primere, za katere so se v letu 2012 ponovno začeli plačevati zahtevki za povračilo stroškov, ne glede na leto, v katerem je prišlo do podaljšanja plačilnih rokov. Tekoči primeri ob koncu leta 2012 predstavljajo primere podaljšanja plačilnih rokov, ki so bili 31. decembra 2012 še vedno odprti, tj. roki za plačilo zahtevkov za povračilo stroškov so še vedno podaljšani, dokler zadevna država članica ne sprejme korektivnih ukrepov.

| v mio. EUR |
| --- |
| Programsko obdobje 2007–2013 | ESRR/Kohezijski sklad |
| Tekoči primeri skupaj na dan 31.12.2011 | Novi primeri v letu 2012 | Zaključeni primeri v letu 2012 | Tekoči primeri skupaj na dan 31.12.2012 |
| Država članica | Število primerov | Znesek | Število primerov | Znesek | Število primerov | Znesek | Število primerov | Znesek |
| Nemčija | 3 | 17 | 2 | 163 | | | 5 | 180 |
| Španija | | | 49 | 1 495 | 41 | 1 319 | 8 | 176 |
| Francija | | | 6 | 51 | 5 | 24 | 1 | 27 |
| Italija (8) | 10 | 265 | 20 | 1 122 | 19 | 860 | 11 | 526 |
| Latvija | | | 5 | 94 | 5 | 94 | 0 | 0 |
| Litva | | | 4 | 164 | 4 | 164 | 0 | 0 |
| Madžarska | | | 3 | 55 | | | 3 | 55 |
| Poljska | | | 5 | 605 | | | 5 | 605 |
| Romunija | | | 1 | 41 | | | 1 | 41 |
| Slovenija | | | 1 | 6 | 1 | 6 | 0 | 0 |
| Slovaška | 2 | 71 | | | 2 | 71 | 0 | 0 |
| Združeno kraljestvo | | | 1 | 22 | | | 1 | 22 |
| Čezmejno | | | 11 | 59 | 8 | 52 | 3 | 6 |
| Skupaj | 15 | 353 | 108 | 3 878 | 85 | 2 592 | 38 | 1 639 |

v mio. EUR

Programsko obdobje 2007–2013

ESRR/Kohezijski sklad

Tekoči primeri skupaj na dan 31.12.2011

Novi primeri v letu 2012

Zaključeni primeri v letu 2012

Tekoči primeri skupaj na dan 31.12.2012

Država članica

Število primerov

Znesek

Število primerov

Znesek

Število primerov

Znesek

Število primerov

Znesek

Nemčija

3

17

2

163

5

5

180

180

Španija

49

1 495

41

1 319

8

8

176

176

Francija

6

51

5

24

1

1

27

27

Italija (8)

8

10

265

20

1 122

19

860

11

11

526

526

Latvija

5

94

5

94

0

0

0

0

Litva

4

164

4

164

0

0

0

0

Madžarska

3

55

3

3

55

55

Poljska

5

605

5

5

605

605

Romunija

1

41

1

1

41

41

Slovenija

1

6

1

6

0

0

0

0

Slovaška

2

71

2

71

0

0

0

0

Združeno kraljestvo

1

22

1

1

22

22

Čezmejno

11

59

8

52

3

3

6

6

Skupaj

15

353

108

3 878

85

2 592

38

1 639

Poleg teh postopkov v zvezi s podaljšanjem plačilnih rokov je bilo v letu 2012 za ESRR poslanih 119 opominov (v primerih, ko ni bilo nobenega zahtevka za plačilo, ki bi ga bilo treba plačati), kar je dodatno prispevalo k preprečevanju nepravilnih zneskov.

| v mio. EUR |
| --- |
| Programsko obdobje 2007–2013 | ESS |
| Tekoči primeri skupaj na dan 31.12.2011 | Novi primeri v letu 2012 | Zaključeni primeri v letu 2012 | Tekoči primeri skupaj na dan 31.12.2012 |
| Država članica | Število primerov | Znesek | Število primerov | Znesek | Število primerov | Znesek | Število primerov | Znesek |
| Češka | | | 1 | 47 | | | 1 | 47 |
| Nemčija | | | 5 | 165 | 4 | 145 | 1 | 19 |
| Španija | 2 | 10 | 8 | 159 | 9 | 160 | 1 | 9 |
| Francija | 2 | 25 | 9 | 142 | 4 | 91 | 7 | 76 |
| Italija | 4 | 53 | 7 | 207 | 6 | 231 | 5 | 30 |
| Latvija | | | 2 | 26 | 2 | 26 | 0 | 0 |
| Litva | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Romunija | | | 1 | 21 | 1 | 21 | 0 | 0 |
| Slovaška | | | 1 | 45 | 1 | 45 | 0 | 0 |
| Združeno kraljestvo | 2 | 234 | 2 | 69 | 4 | 303 | 0 | 0 |
| Skupaj | 10 | 323 | 37 | 881 | 32 | 1 023 | 15 | 181 |

v mio. EUR

Programsko obdobje 2007–2013

ESS

Tekoči primeri skupaj na dan 31.12.2011

Novi primeri v letu 2012

Zaključeni primeri v letu 2012

Tekoči primeri skupaj na dan 31.12.2012

Država članica

Število primerov

Znesek

Število primerov

Znesek

Število primerov

Znesek

Število primerov

Znesek

Češka

1

47

1

1

47

47

Nemčija

5

165

4

145

1

1

19

19

Španija

2

10

8

159

9

160

1

1

9

9

Francija

2

25

9

142

4

91

7

7

76

76

Italija

4

53

7

207

6

231

5

5

30

30

Latvija

2

26

2

26

0

0

0

0

Litva

1

1

1

1

0

0

0

0

Romunija

1

21

1

21

0

0

0

0

Slovaška

1

45

1

45

0

0

0

0

Združeno kraljestvo

2

234

2

69

4

303

0

0

0

0

Skupaj

10

323

37

881

32

1 023

15

181

| v mio. EUR |
| --- |
| Programsko obdobje 2007–2013 | ESR |
| Tekoči primeri skupaj na dan 31.12.2011 | Novi primeri v letu 2012 | Zaključeni primeri v letu 2012 | Tekoči primeri skupaj na dan 31.12.2012 |
| Država članica | Število primerov | Znesek | Število primerov | Znesek | Število primerov | Znesek | Število primerov | Znesek |
| Češka | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Danska | 1 | 0 | | | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Nemčija | 2 | 1 | | | | | 2 | 1 |
| Estonija | 1 | 0 | 3 | 0 | | | 4 | 0 |
| Španija | 1 | 62 | 2 | 32 | 2 | 84 | 1 | 9 |
| Francija | 2 | 3 | | | | | 2 | 3 |
| Italija | | | 6 | 38 | | | 6 | 38 |
| Latvija | | | 1 | 0 | | | 1 | 0 |
| Nizozemska | | | 3 | 8 | 3 | 8 | 0 | 0 |
| Poljska | | | 1 | 2 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Portugalska | | | 3 | 16 | 2 | 12 | 1 | 4 |
| Romunija | | | 5 | 35 | | | 5 | 35 |
| Slovaška | | | 2 | 2 | | | 2 | 2 |
| Finska | 2 | 0 | 3 | 0 | 5 | 1 | 0 | 0 |
| Švedska | 1 | 0 | 2 | 6 | | | 3 | 6 |
| Združeno kraljestvo | 1 | 34 | 4 | 7 | 2 | 33 | 3 | 8 |
| Skupaj | 11 | 100 | 36 | 149 | 17 | 141 | 30 | 108 |

v mio. EUR

Programsko obdobje 2007–2013

ESR

Tekoči primeri skupaj na dan 31.12.2011

Novi primeri v letu 2012

Zaključeni primeri v letu 2012

Tekoči primeri skupaj na dan 31.12.2012

Država članica

Število primerov

Znesek

Število primerov

Znesek

Število primerov

Znesek

Število primerov

Znesek

Češka

1

1

1

1

0

0

0

0

Danska

1

0

1

0

0

0

0

0

Nemčija

2

1

2

2

1

1

Estonija

1

0

3

0

4

4

0

0

Španija

1

62

2

32

2

84

1

1

9

9

Francija

2

3

2

2

3

3

Italija

6

38

6

6

38

38

Latvija

1

0

1

1

0

0

Nizozemska

3

8

3

8

0

0

0

0

Poljska

1

2

1

2

0

0

0

0

Portugalska

3

16

2

12

1

1

4

4

Romunija

5

35

5

5

35

35

Slovaška

2

2

2

2

2

2

Finska

2

0

3

0

5

1

0

0

0

0

Švedska

1

0

2

6

3

3

6

6

Združeno kraljestvo

1

34

4

7

2

33

3

3

8

8

Skupaj

11

100

36

149

17

141

30

108

Odložitve plačil

Odložitve plačil

Kar zadeva ESRR in Kohezijski sklad sta bila sklepa o odložitvi plačil sprejeta za 2 programa v Nemčiji in Italiji. Oba sklepa sta bila 31. decembra 2012 še vedno veljavna. V zvezi z ESS sta bila v letu 2012 sprejeta dva sklepa o odložitvi plačil, ki sta se nanašala na Češko in Slovaško. Sklep o odložitvi plačil za Češko je 31. decembra 2012 še vedno veljal. Za ESR ni bil v letu 2012 sprejet noben sklep o odložitvi plačil.

ESRR

Kohezijski sklad

ESS

ESR

6.4.2   
  Finančni popravki in izterjave, izvedeni v letu 2012

Finančni popravki in izterjave, izvedeni v letu 2012

6.4.2.1   Finančni popravki in izterjave, sprejeti/potrjeni v letu 2012

Finančni popravki in izterjave, sprejeti/potrjeni v letu 2012

| v mio. EUR |
| --- |
| | Finančni popravki | Izterjave | 2012 Skupaj | 2011 Skupaj |
| Kmetijstvo: |
| EKJS | 475 | 162 | 638 | 839 |
| Razvoj podeželja | 76 | 145 | 221 | 228 |
| Kohezijska politika: |
| ESRR | 958 | se ne uporablja | 958 | 424 |
| Kohezijski sklad | 203 | se ne uporablja | 203 | 17 |
| ESS | 425 | se ne uporablja | 425 | 227 |
| FIUR/ESR | 2 | se ne uporablja | 2 | 3 |
| Usmerjevalni oddelek EKUJS | 31 | 3 | 34 | 1 |
| Drugo | se ne uporablja | 19 | 19 | 50 |
| Področja notranje politike | 1 | 252 | 253 | 270 |
| Področja zunanje politike | se ne uporablja | 107 | 107 | 107 |
| Uprava (9) | se ne uporablja | 7 | 7 | 8 |
| Zneski, sprejeti/potrjeni v letu 2012, skupaj | 2 172 | 695 | 2 867 | |
| Zneski, sprejeti/potrjeni v letu 2011, skupaj | 1 406 | 768 | | 2 174 |

v mio. EUR

Finančni popravki

Izterjave

2012 Skupaj

2011 Skupaj

Kmetijstvo:

EKJS

EKJS

475

162

638

839

Razvoj podeželja

Razvoj podeželja

76

145

221

228

Kohezijska politika:

ESRR

ESRR

958

se ne uporablja

958

424

Kohezijski sklad

Kohezijski sklad

203

se ne uporablja

203

17

ESS

ESS

425

se ne uporablja

425

227

FIUR/ESR

FIUR/ESR

2

se ne uporablja

2

3

Usmerjevalni oddelek EKUJS

Usmerjevalni oddelek EKUJS

31

3

34

1

Drugo

Drugo

se ne uporablja

19

19

50

Področja notranje politike

1

252

253

270

Področja zunanje politike

se ne uporablja

107

107

107

Uprava (9)

9

se ne uporablja

7

7

8

Zneski, sprejeti/potrjeni v letu 2012, skupaj

2 172

695

2 867

Zneski, sprejeti/potrjeni v letu 2011, skupaj

1 406

768

2 174

6.4.2.2   Finančni popravki in izterjave, izvedeni v letu 2012

Finančni popravki in izterjave, izvedeni v letu 2012

| v mio. EUR |
| --- |
| | Finančni popravki | Izterjave | 2012 Skupaj | 2011 Skupaj |
| Kmetijstvo: |
| EKJS | 610 | 161 | 771 | 621 |
| Razvoj podeželja | 59 | 166 | 225 | 201 |
| Kohezijska politika: |
| ESRR | 2 416 | se ne uporablja | 2 416 | 419 |
| Kohezijski sklad | 207 | se ne uporablja | 207 | 115 |
| ESS | 430 | se ne uporablja | 430 | 178 |
| FIUR/ESR | 1 | se ne uporablja | 1 | (90) |
| Usmerjevalni oddelek EKUJS | 17 | 3 | 20 | 1 |
| Drugo | se ne uporablja | 11 | 11 | 48 |
| Področja notranje politike | 1 | 229 | 230 | 268 |
| Področja zunanje politike | se ne uporablja | 99 | 99 | 77 |
| Uprava (10) | se ne uporablja | 9 | 9 | 2 |
| Zneski, izvedeni v letu 2012, skupaj | 3 742 | 678 | 4 419 | |
| Zneski, izvedeni v letu 2011, skupaj | 1 106 | 733 | | 1 840 |

v mio. EUR

Finančni popravki

Izterjave

2012 Skupaj

2011 Skupaj

Kmetijstvo:

EKJS

EKJS

610

161

771

621

Razvoj podeželja

Razvoj podeželja

59

166

225

201

Kohezijska politika:

ESRR

ESRR

2 416

se ne uporablja

2 416

419

Kohezijski sklad

Kohezijski sklad

207

se ne uporablja

207

115

ESS

ESS

430

se ne uporablja

430

178

FIUR/ESR

FIUR/ESR

1

se ne uporablja

1

(90)

Usmerjevalni oddelek EKUJS

Usmerjevalni oddelek EKUJS

17

3

20

1

Drugo

Drugo

se ne uporablja

11

11

48

Področja notranje politike

1

229

230

268

Področja zunanje politike

se ne uporablja

99

99

77

Uprava (10)

10

se ne uporablja

9

9

2

Zneski, izvedeni v letu 2012, skupaj

3 742

678

4 419

Zneski, izvedeni v letu 2011, skupaj

1 106

733

1 840

6.4.2.3   Razčlenitev finančnih popravkov, izvedenih leta 2012 v okviru deljenega upravljanja, po državah članicah

Razčlenitev finančnih popravkov, izvedenih leta 2012 v okviru deljenega upravljanja, po državah članicah

| v mio. EUR |
| --- |
| Država članica | EKJS | Razvoj podeželja | ESRR | Kohezijski sklad | ESS | Drugo | Skupaj za leto 2012 | Skupaj za leto 2011 |
| Belgija | 0 | 3 | 0 | — | 11 | 0 | 14 | 1 |
| Bolgarija | 15 | 7 | 0 | 6 | 1 | — | 30 | 25 |
| Češka | 0 | — | 116 | 8 | — | 0 | 125 | 6 |
| Danska | 22 | — | 0 | — | — | — | 22 | 0 |
| Nemčija | (16) | 3 | 23 | — | 0 | 0 | 10 | 1 |
| Estonija | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | — | 1 | 0 |
| Irska | (1) | 10 | — | — | — | — | 9 | 2 |
| Grčija | 85 | 5 | 0 | 13 | 159 | 0 | 262 | 448 |
| Španija | 47 | 2 | 1 952 | 81 | 84 | 7 | 2 172 | 159 |
| Francija | 64 | 1 | 20 | — | 37 | 2 | 123 | 33 |
| Italija | 209 | 0 | 57 | — | 3 | 7 | 275 | 50 |
| Ciper | 8 | 0 | — | — | — | 0 | 8 | 3 |
| Latvija | — | — | 1 | 1 | 9 | 0 | 12 | 0 |
| Litva | 3 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 10 | 0 |
| Luksemburg | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Madžarska | 6 | 0 | 0 | — | — | 0 | 6 | 41 |
| Malta | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Nizozemska | 17 | 2 | 0 | — | — | 0 | 20 | 53 |
| Avstrija | 1 | — | — | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Poljska | 12 | 2 | 45 | 79 | 23 | 0 | 162 | 148 |
| Portugalska | 15 | 1 | 117 | 0 | — | 0 | 134 | 26 |
| Romunija | 24 | 12 | 22 | — | 81 | — | 139 | 53 |
| Slovenija | 0 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 4 |
| Slovaška | 0 | — | 29 | 17 | 11 | — | 57 | 5 |
| Finska | 1 | 0 | 0 | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Švedska | 72 | 2 | 0 | — | 0 | — | 74 | 3 |
| Združeno kraljestvo | 27 | 4 | 4 | — | 12 | 2 | 50 | 44 |
| Interreg/čezmejno | — | — | 24 | — | — | — | 24 | 1 |
| Izvedeni zneski skupaj | 610 | 59 | 2 416 | 207 | 430 | 19 | 3 742 | 1 106 |

v mio. EUR

Država članica

EKJS

Razvoj podeželja

ESRR

Kohezijski sklad

ESS

Drugo

Skupaj za leto 2012

Skupaj za leto 2011

Belgija

0

3

0

—

11

0

14

14

1

Bolgarija

15

7

0

6

1

—

30

30

25

Češka

0

—

116

8

—

0

125

125

6

Danska

22

—

0

—

—

—

22

22

0

Nemčija

(16)

3

23

—

0

0

10

10

1

Estonija

0

1

0

0

0

—

1

1

0

Irska

(1)

10

—

—

—

—

9

9

2

Grčija

85

5

0

13

159

0

262

262

448

Španija

47

2

1 952

81

84

7

2 172

2 172

159

Francija

64

1

20

—

37

2

123

123

33

Italija

209

0

57

—

3

7

275

275

50

Ciper

8

0

—

—

—

0

8

8

3

Latvija

—

—

1

1

9

0

12

12

0

Litva

3

4

3

1

0

0

10

10

0

Luksemburg

0

—

0

—

—

—

0

0

0

Madžarska

6

0

0

—

—

0

6

6

41

Malta

0

—

—

—

—

—

0

0

0

Nizozemska

17

2

0

—

—

0

20

20

53

Avstrija

1

—

—

—

—

0

1

1

0

Poljska

12

2

45

79

23

0

162

162

148

Portugalska

15

1

117

0

—

0

134

134

26

Romunija

24

12

22

—

81

—

139

139

53

Slovenija

0

0

—

—

—

0

0

0

4

Slovaška

0

—

29

17

11

—

57

57

5

Finska

1

0

0

—

—

0

1

1

0

Švedska

72

2

0

—

0

—

74

74

3

Združeno kraljestvo

27

4

4

—

12

2

50

50

44

Interreg/čezmejno

—

—

24

—

—

—

24

24

1

Izvedeni zneski skupaj

610

59

2 416

207

430

19

3 742

1 106

6.4.2.4   Pojasnilo o gibanju finančnih popravkov in izterjav v letu 2012

Pojasnilo o gibanju finančnih popravkov in izterjav v letu 2012

Kmetijstvo in razvoj podeželja: Potrjeni/sprejeti finančni popravki so v glavnem povezani s sklepi Komisije o skladnosti in potrditvi obračunov, sprejetimi na podlagi rezultatov revizij, ki jih izvede Komisija. Dejansko izvedeni znesek se razlikuje od zneska iz sklepa zaradi zamude pri unovčenju. Zneski izterjav so v primerjavi s podatki za lansko leto razmeroma stabilni.

Kmetijstvo in razvoj podeželja:

Kohezijska politika:

Kohezijska politika:

ESRR in Kohezijski sklad: Finančni popravki tako potrjenih/sprejetih kot izvedenih zneskov so se v primerjavi s prejšnjim letom znatno povečali:

ESRR in Kohezijski sklad:

Sprejeti/potrjeni zneski:

Sprejeti/potrjeni zneski:

| — | Obdobje 2007–2013: več kot polovica v letu 2012 potrjenih/sprejetih finančnih popravkov v višini 1 161 milijonov EUR (631 milijonov EUR) se nanaša na tekoče programsko obdobje 2007–2013 zaradi strožjega nadzora Komisije in večjega števila zaključenih revizij v tej fazi izvajanja programov. Znesek v letu 2012 sprejetih/potrjenih popravkov, povezan s programskim obdobjem 2007–2013, je predvsem posledica popravkov v zvezi s Španijo (267 milijonov EUR), Češko (111 milijonov EUR), Grčijo (82 milijonov EUR) in Poljsko (77 milijonov EUR). Ti zneski ne vključujejo popravkov odhodkov, ki jih prijavijo upravičenci na ravni držav članic in zato niso prijavljeni Komisiji kot rezultat njenih zahtevanih akcijskih načrtov. |
| --- | --- |

—

Obdobje 2007–2013: več kot polovica v letu 2012 potrjenih/sprejetih finančnih popravkov v višini 1 161 milijonov EUR (631 milijonov EUR) se nanaša na tekoče programsko obdobje 2007–2013 zaradi strožjega nadzora Komisije in večjega števila zaključenih revizij v tej fazi izvajanja programov. Znesek v letu 2012 sprejetih/potrjenih popravkov, povezan s programskim obdobjem 2007–2013, je predvsem posledica popravkov v zvezi s Španijo (267 milijonov EUR), Češko (111 milijonov EUR), Grčijo (82 milijonov EUR) in Poljsko (77 milijonov EUR). Ti zneski ne vključujejo popravkov odhodkov, ki jih prijavijo upravičenci na ravni držav članic in zato niso prijavljeni Komisiji kot rezultat njenih zahtevanih akcijskih načrtov.

Obdobje 2007–2013

| — | Obdobje 2000–2006: Preostali znesek (531 milijonov EUR) zajema popravke, povezane s tekočim postopkom zaključevanja programskega obdobja 2000–2006. Popravki ob zaključku so posledica analize izjav o zaključku pomoči ali ekstrapolacije stopnje preostale napake. Glavni popravki se nanašajo na Španijo (316 milijonov EUR), Italijo (65 milijonov EUR) in Portugalsko (53 milijonov EUR). Ti popravki bi se morali nadaljevati v letu 2013 kot posledica dokončanja zaključevanja programov, vendar z nižjimi zneski. |
| --- | --- |

—

Obdobje 2000–2006: Preostali znesek (531 milijonov EUR) zajema popravke, povezane s tekočim postopkom zaključevanja programskega obdobja 2000–2006. Popravki ob zaključku so posledica analize izjav o zaključku pomoči ali ekstrapolacije stopnje preostale napake. Glavni popravki se nanašajo na Španijo (316 milijonov EUR), Italijo (65 milijonov EUR) in Portugalsko (53 milijonov EUR). Ti popravki bi se morali nadaljevati v letu 2013 kot posledica dokončanja zaključevanja programov, vendar z nižjimi zneski.

Obdobje 2000–2006:

Izvedeni zneski:

Izvedeni zneski:

Letos prikazani zneski se nanašajo skoraj izključno na obdobje 2000–2006 in finančne popravke, ki so bili sprejeti/potrjeni v prejšnjih letih. Obsežen popravek za Španijo (1,8 milijarde EUR) je bil predstavljen kot izveden po zaključku preverjanja vseh dokumentov o zaključku programov, dokončni potrditvi vseh zahtevkov za povračilo stroškov, ki so jih predložili organi držav članic in na podlagi katerih so bili sprejeti popravki, ter po obdelavi delnega plačila preostalih sredstev Španiji. Treba je opozoriti, da službe Komisije zaradi pomanjkanja odobritev plačil v proračunu za leto 2012 ob koncu leta (ko je proračunski organ zavrnil predlog spremembe proračuna z višjimi odobritvami plačil) Španiji niso mogle v celoti izplačati preostalega dela sredstev.

ESS:

ESS:

| — | 2000–2006: večina prikazanih finančnih popravkov se nanaša bodisi na ekstrapolacijo stopnje preostale napake ob zaključku programov (po analizi izjav o zaključku pomoči) ali čiste popravke ob zaključku programa. Zaključne revizije še potekajo. |
| --- | --- |

—

2000–2006: večina prikazanih finančnih popravkov se nanaša bodisi na ekstrapolacijo stopnje preostale napake ob zaključku programov (po analizi izjav o zaključku pomoči) ali čiste popravke ob zaključku programa. Zaključne revizije še potekajo.

2000–2006

| — | 2007–2013: prikazani zneski se nanašajo na nepravilne zneske, odštete od zahtevkov za vmesna plačila, ki so jih predložile države članice v času trajanja programa. Povečanje prikazanih zneskov je posledica skupne revizijske strategije, oblikovane v tem programskem obdobju. |
| --- | --- |

—

2007–2013: prikazani zneski se nanašajo na nepravilne zneske, odštete od zahtevkov za vmesna plačila, ki so jih predložile države članice v času trajanja programa. Povečanje prikazanih zneskov je posledica skupne revizijske strategije, oblikovane v tem programskem obdobju.

2007–2013

6.4.3   
  Kumulativni zneski za izvedene finančne popravke in izterjave

Kumulativni zneski za izvedene finančne popravke in izterjave

6.4.3.1   Izvedeni finančni popravki – kumulativni zneski

Izvedeni finančni popravki – kumulativni zneski

Spodaj prikazani podatki kažejo kumulativne finančne popravke, navedene po programskih obdobjih:

| v mio. EUR |
| --- |
| Finančni popravki | Programsko obdobje | Kumulirani sklepi EKJS | Skupaj ob koncu leta 2012 | % Izvedeni / sprejeti-potrjeni | Še neizvedeni ob koncu leta 2012 | Izvedeni ob koncu leta 2011 |
| Obdobje 1994–1999 | Obdobje 2000–2006 | Obdobje 2007–2013 |
| Kmetijstvo: | — | 93 | 81 | 7 728 | 7 902 | 92,7 % | 623 | 7 139 |
| EKJS | — | — | — | 7 728 | 7 728 | 93,3 % | 558 | 7 024 |
| Razvoj podeželja (11) | — | 93 | 81 | — | 174 | 72,8 % | 65 | 115 |
| Kohezijska politika: | 2 535 | 6 359 | 779 | — | 9 673 | 89,7 % | 1 114 | |
| ESRR | 1 764 | 4 626 | 154 | — | 6 544 | 89,6 % | 761 | 4 128 |
| Kohezijski sklad | 264 | 464 | 87 | — | 815 | 82,8 % | 169 | 608 |
| ESS | 407 | 1 206 | 538 | — | 2 150 | 96,7 % | 74 | 1 720 |
| FIUR/ESR | 100 | 5 | 0 | — | 105 | 52,2 % | 96 | 104 |
| Usmerjevalni oddelek EKUJS (11) | 0 | 58 | — | — | 58 | 80,6 % | 14 | 41 |
| Drugo | — | — | — | 2 | 2 | 100,0 % | — | 0 |
| Skupaj | 2 535 | 6 452 | 861 | 7 730 | 17 577 | 91,0 % | 1 737 | 13 741 |

v mio. EUR

Finančni popravki

Programsko obdobje

Kumulirani sklepi EKJS

Skupaj ob koncu leta 2012

% Izvedeni / sprejeti-potrjeni

Še neizvedeni ob koncu leta 2012

Izvedeni ob koncu leta 2011

Obdobje 1994–1999

Obdobje 2000–2006

Obdobje 2007–2013

Kmetijstvo:

Kmetijstvo:

—

93

93

81

81

7 728

7 728

7 902

7 902

92,7 %

92,7 %

623

623

7 139

7 139

EKJS

EKJS

—

—

—

7 728

7 728

7 728

93,3 %

558

7 024

Razvoj podeželja (11)

Razvoj podeželja (11

—

93

81

—

174

174

72,8 %

65

115

Kohezijska politika:

Kohezijska politika:

2 535

2 535

6 359

6 359

779

779

—

9 673

9 673

89,7 %

89,7 %

1 114

1 114

ESRR

ESRR

1 764

4 626

154

—

6 544

6 544

89,6 %

761

4 128

Kohezijski sklad

Kohezijski sklad

264

464

87

—

815

815

82,8 %

169

608

ESS

ESS

407

1 206

538

—

2 150

2 150

96,7 %

74

1 720

FIUR/ESR

FIUR/ESR

100

5

0

—

105

105

52,2 %

96

104

Usmerjevalni oddelek EKUJS (11)

Usmerjevalni oddelek EKUJS (11

0

58

—

—

58

58

80,6 %

14

41

Drugo

Drugo

—

—

—

2

2

2

2

100,0 %

100,0 %

—

0

0

Skupaj

2 535

6 452

861

7 730

17 577

91,0 %

1 737

13 741

Zneski finančnih popravkov za kmetijstvo, razkriti v tej razpredelnici, predstavljajo bruto zneske, povezane s sklepi o potrditvi skladnosti. Vendar so pri zneskih, razkritih v pojasnilu 6.4.2.2, upoštevani tudi sklepi o finančni potrditvi.

6.4.2.2

V zvezi z EKJS zajema kumulirani znesek izvedenih popravkov v višini 7 728 milijonov EUR vse popravke, ki so bili izvedeni od sprejetja prvega sklepa leta 1999. Za razvoj podeželja zajema kumulirani znesek v višini 174 milijonov EUR vse popravke in izterjave nepravilnosti od leta 2007. Treba je opozoriti, da je bil v nekaterih primerih datum izvedbe odložen za več let, nekateri sklepi pa se tudi izvršijo s plačilom več odloženih letnih obrokov. Takšen primer so trenutno države članice, ki prejemajo finančno pomoč v skladu z Okvirnim sporazumom o Evropskem instrumentu za finančno stabilnost, ki je bil podpisan 7. junija 2010. Posledično je razlika med sprejetimi in izvedenimi kumulativnimi zneski čedalje večja.

EKJS

razvoj podeželja

Z zvezi s kohezijsko politiko:

kohezijsko politiko

| | Obdobje 2000–2006: povečanje stopnje izvrševanja za ESRR za programsko obdobje 2000–2006 leta 2012 (s 53 % leta 2011 na 92 % leta 2012), ki ga je mogoče pojasniti s tem, da so vse države članice razen sedmih do konca leta 2012 prejele zaključna pisma za operativne programe ESRR, čemur je sledila še odobritev dela zahtevkov za končna plačila za obdobje 2000–2006 za ESRR (v mejah razpoložljivih sredstev). Ta visoka stopnja izvrševanja konec leta 2012 velja tudi za ESS. Za FIUR službe Komisije še vedno obdelujejo zaključno dokumentacijo in zahtevke za končno plačilo, kar pojasnjuje nizko stopnjo izvrševanja za to programsko obdobje. |
| --- | --- |

Obdobje 2000–2006: povečanje stopnje izvrševanja za ESRR za programsko obdobje 2000–2006 leta 2012 (s 53 % leta 2011 na 92 % leta 2012), ki ga je mogoče pojasniti s tem, da so vse države članice razen sedmih do konca leta 2012 prejele zaključna pisma za operativne programe ESRR, čemur je sledila še odobritev dela zahtevkov za končna plačila za obdobje 2000–2006 za ESRR (v mejah razpoložljivih sredstev). Ta visoka stopnja izvrševanja konec leta 2012 velja tudi za ESS. Za FIUR službe Komisije še vedno obdelujejo zaključno dokumentacijo in zahtevke za končno plačilo, kar pojasnjuje nizko stopnjo izvrševanja za to programsko obdobje.

Obdobje 2000–2006:

ESS

FIUR

| | Obdobje 2007–2013: zaradi strožjega nadzora Komisije je v tej fazi izvajanja programov zaključenih čedalje več revizij. Potrjeni/sprejeti ali izvedeni popravki se bodo v naslednjih letih zaradi nadzorne vloge Komisije in revizij na ravni EU še naprej povečevali. |
| --- | --- |

Obdobje 2007–2013: zaradi strožjega nadzora Komisije je v tej fazi izvajanja programov zaključenih čedalje več revizij. Potrjeni/sprejeti ali izvedeni popravki se bodo v naslednjih letih zaradi nadzorne vloge Komisije in revizij na ravni EU še naprej povečevali.

Obdobje 2007–2013:

V zgornjo razpredelnico so vključeni tudi finančni popravki, ki jih zadevne države članice izpodbijajo (glede na pretekle izkušnje je morala v takih primerih Komisija zelo redko vračati zneske). Za več informacij glej pojasnilo 5.2.4.

5.2.4

6.4.3.2   Izvedene izterjave – kumulativni zneski

Izvedene izterjave – kumulativni zneski

Za izterjave so zanesljive kumulativne informacije na voljo samo od leta 2008, ko je bila v računovodski sistem Komisije dodana posebna funkcija za boljše spremljanje teh izterjav in poročanje o njih. V nadaljevanju je prikazana razčlenitev izterjav, izvedenih v posameznih letih:

| v mio. EUR |
| --- |
| Izterjave | Leta | Skupaj ob koncu leta 2012 | Skupaj ob koncu leta 2011 |
| 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Kmetijstvo: | | | | | | | |
| EKJS | 356 | 148 | 172 | 178 | 161 | 1 015 | 854 |
| Razvoj podeželja | 0 | 25 | 114 | 161 | 166 | 466 | 301 |
| Kohezija | 31 | 102 | 25 | 48 | 14 | 219 | 205 |
| Področja notranje politike | 40 | 100 | 162 | 268 | 229 | 799 | 570 |
| Področja zunanje politike | 32 | 81 | 136 | 77 | 99 | 425 | 326 |
| Uprava | 0 | 9 | 5 | 2 | 9 | 25 | 16 |
| Skupaj | 459 | 464 | 614 | 734 | 678 | 2 949 | 2 272 |

v mio. EUR

Izterjave

Leta

Skupaj ob koncu leta 2012

Skupaj ob koncu leta 2011

2008

2009

2010

2011

2012

Kmetijstvo:

EKJS

EKJS

356

148

172

178

161

1 015

854

Razvoj podeželja

Razvoj podeželja

0

25

114

161

166

466

301

Kohezija

31

102

25

48

14

219

205

Področja notranje politike

40

100

162

268

229

799

570

Področja zunanje politike

32

81

136

77

99

425

326

Uprava

0

9

5

2

9

25

16

Skupaj

459

464

614

734

678

2 949

2 272

6.5   IZTERJAVA NEPORABLJENIH ZNESKOV PREDHODNEGA FINANCIRANJA

IZTERJAVA NEPORABLJENIH ZNESKOV PREDHODNEGA FINANCIRANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Kmetijstvo: | | |
| EKJS | 0 | 0 |
| Razvoj podeželja | 0 | 0 |
| Kohezijska politika: | | |
| ESRR | 38 | 13 |
| Kohezijski sklad | 5 | 2 |
| ESS | 214 | 17 |
| FIUR/ESR | 0 | 0 |
| Usmerjevalni oddelek EKUJS | 5 | 10 |
| Področja notranje politike | 207 | 212 |
| Področja zunanje politike | 104 | 72 |
| Uprava | 2 | 0 |
| Izterjave skupaj | 575 | 327 |

v mio. EUR

2012

2011

Kmetijstvo:

EKJS

EKJS

0

0

Razvoj podeželja

Razvoj podeželja

0

0

Kohezijska politika:

ESRR

ESRR

38

13

Kohezijski sklad

Kohezijski sklad

5

2

ESS

ESS

214

17

FIUR/ESR

FIUR/ESR

0

0

Usmerjevalni oddelek EKUJS

Usmerjevalni oddelek EKUJS

5

10

Področja notranje politike

207

212

Področja zunanje politike

104

72

Uprava

2

0

Izterjave skupaj

575

327

Navedeni zneski so bili odšteti med izračunavanjem zneskov predhodnega financiranja, vključenih v pojasnilih 2.6 in 2.10.

2.6

2.10

6.6   IZTERJAVE V ZVEZI S PRIHODKI IZ LASTNIH SREDSTEV

IZTERJAVE V ZVEZI S PRIHODKI IZ LASTNIH SREDSTEV

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Izterjani zneski: | | |
| — | glavnica |

v mio. EUR

2012

2011

Izterjani zneski:

—

glavnica

133

63

| — | obresti |
| --- | --- |

—

obresti

160

312

Izterjave skupaj

293

375

6.7   DODATNI POPRAVKI (UMIKI IN IZTERJAVE), KI SO JIH DRŽAVE ČLANICE SPOROČILE KOT IZVEDENE ZA OBDOBJE 2007–2013

DODATNI POPRAVKI (UMIKI IN IZTERJAVE), KI SO JIH DRŽAVE ČLANICE SPOROČILE KOT IZVEDENE ZA OBDOBJE 2007–2013

| v mio. EUR |
| --- |
| Država članica | ESRR/KS | ESS | ESR | Skupaj ob koncu leta 2012 |
| Belgija | 3 | 11 | — | 14 |
| Bolgarija | 13 | 2 | 0 | 15 |
| Češka | 191 | 37 | — | 228 |
| Danska | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Nemčija | 290 | 49 | 1 | 340 |
| Estonija | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Irska | 0 | 5 | 0 | 5 |
| Grčija | 63 | — | 0 | 63 |
| Španija | 204 | 39 | 9 | 252 |
| Francija | 42 | 37 | 0 (12) | 79 |
| Italija | 141 | 27 | 0 | 168 |
| Ciper | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Latvija | 10 | — | 0 | 10 |
| Litva | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Luksemburg | — | 0 | — | 0 |
| Madžarska | 26 | — | 0 | 26 |
| Malta | 1 | 0 | — | 1 |
| Nizozemska | 1 | 2 | 0 | 3 |
| Avstrija | 4 | 1 | 0 | 5 |
| Poljska | 204 | — | 0 | 204 |
| Portugalska | 46 | 28 | 1 | 75 |
| Romunija | 43 | — | 0 | 43 |
| Slovenija | 5 | 5 | — | 10 |
| Slovaška | 33 | 4 | 0 | 37 |
| Finska | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Švedska | 2 | 1 | 1 | 4 |
| Združeno kraljestvo | 38 | 13 | 1 | 52 |
| Čezmejno | 8 | — | — | 8 |
| Izvedeni zneski skupaj | 1 377 | 261 | 14 | 1 652 |

v mio. EUR

Država članica

ESRR/KS

ESS

ESR

Skupaj ob koncu leta 2012

Belgija

3

11

—

14

14

Bolgarija

13

2

0

15

15

Češka

191

37

—

228

228

Danska

0

0

0

0

0

Nemčija

290

49

1

340

340

Estonija

4

0

0

4

4

Irska

0

5

0

5

5

Grčija

63

—

0

63

63

Španija

204

39

9

252

252

Francija

42

37

0 (12)

12

79

79

Italija

141

27

0

168

168

Ciper

0

0

0

1

1

Latvija

10

—

0

10

10

Litva

6

0

0

6

6

Luksemburg

—

0

—

0

0

Madžarska

26

—

0

26

26

Malta

1

0

—

1

1

Nizozemska

1

2

0

3

3

Avstrija

4

1

0

5

5

Poljska

204

—

0

204

204

Portugalska

46

28

1

75

75

Romunija

43

—

0

43

43

Slovenija

5

5

—

10

10

Slovaška

33

4

0

37

37

Finska

1

0

0

1

1

Švedska

2

1

1

4

4

Združeno kraljestvo

38

13

1

52

52

Čezmejno

8

—

—

8

8

Izvedeni zneski skupaj

1 377

261

14

1 652

V zgornji razpredelnici so prikazani kumulativni finančni popravki, ki so jih sporočile posamezne države članice od začetka programskega obdobja 2007–2013 do konca leta 2012. Te popravke je treba prišteti popravkom, o katerih kumulativno poroča Komisija (glej pojasnilo 6.4.3).

6.4.3

Komisija je želela pridobiti dodatno zagotovilo o celovitosti in zanesljivosti poročanja držav članic o izterjavah in umikih, zato je leta 2011 začela revizijo strukturnih ukrepov (ESRR, Kohezijski sklad, ESS, ESR), da bi zagotovila celovito in zanesljivo poročanje držav članic. Na podlagi analize tveganja je bil izbran vzorec z 12 certifikacijskimi organi v 10 državah članicah (13). V letu 2012 so zadevne službe Komisije pridobile razumno zagotovilo, da ima 11 od 12 revidiranih certifikacijskih organov vzpostavljene zadovoljive ureditve za vodenje evidence o zneskih za izterjavo in umik neupravičenih plačil in za poročanje o njih Komisiji.

13

Službe Komisije bodo to revizijo nadaljevale v letu 2013 in pozneje v drugih državah članicah po proučitvi letnih izkazov držav članic o umikih in izterjavah, ki jih je treba prejeti v letu 2013.

7.   MEHANIZMI FINANČNE PODPORE

Namen tega pojasnila je zagotoviti celovit pregled obstoječih mehanizmov finančne podpore v EU ter tako zagotoviti informacije, ki dopolnjujejo tiste iz pojasnila 2. Informacije v prvem delu tega pojasnila (7.1) se nanašajo na najemanje in dajanje posojil EU, ki jih upravlja Komisija. Informacije v drugem delu tega pojasnila (7.2) zajemajo medvladne mehanizme za finančno stabilnost, ki ne spadajo v okvir Pogodbe EU in zato ne vplivajo na proračun EU.

2

7.1

7.2

7.1   NAJEMANJE IN DAJANJE POSOJIL, KI JIH UPRAVLJA KOMISIJA

NAJEMANJE IN DAJANJE POSOJIL, KI JIH UPRAVLJA KOMISIJA

7.1.1   
  Najemanje in dajanje posojil – pregled

Najemanje in dajanje posojil – pregled

Knjigovodske vrednosti

Knjigovodske vrednosti

| v mio. EUR |
| --- |
| | Makrofinančna pomoč | Euratom | Plačilnobilančna posojila | EFSM | ESPJ v likvidaciji | Skupaj na dan 31.12.2012 | Skupaj na dan 31.12.2011 |
| Dana posojila
  (pojasnilo 2.4.2) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 | 41 281 |
| Najeta posojila
  (pojasnilo 2.14) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 | 41 251 |
| Pri zgornjih zneskih gre za knjigovodske vrednosti, v spodnjih razpredelnicah pa so navedene nominalne vrednosti. |

v mio. EUR

Makrofinančna pomoč

Euratom

Plačilnobilančna posojila

EFSM

ESPJ v likvidaciji

Skupaj na dan 31.12.2012

Skupaj na dan 31.12.2011

Dana posojila

(pojasnilo 2.4.2)

2.4.2

549

425

11 623

44 476

221

57 294

57 294

41 281

Najeta posojila

(pojasnilo 2.14)

2.14

549

425

11 623

44 476

194

57 267

57 267

41 251

Pri zgornjih zneskih gre za knjigovodske vrednosti, v spodnjih razpredelnicah pa so navedene nominalne vrednosti.

Evropska unija je na podlagi pogodbe EU pooblaščena za sprejetje programov za najemanje posojil za zagotovitev finančnih virov, potrebnih za uresničitev njenih nalog. Evropska komisija, ki deluje v imenu EU, trenutno upravlja tri glavne programe, in sicer makrofinančno pomoč, plačilnobilančna posojila in evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM), v skladu s katerimi lahko odobri posojila, ki jih financira z izdajanjem dolžniških instrumentov na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah.

Ključne točke oziroma značilnosti, na katere je treba opozoriti v zvezi s temi tremi instrumenti so:

| — | EU pridobiva posojila na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah in zanje ne uporablja sredstev iz proračuna, saj ne sme najemati posojil za financiranje običajnih proračunskih odhodkov ali proračunskega primanjkljaja, |
| --- | --- |

—

EU pridobiva posojila na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah in zanje ne uporablja sredstev iz proračuna, saj ne sme najemati posojil za financiranje običajnih proračunskih odhodkov ali proračunskega primanjkljaja,

| — | znesek najetih posojil niha od majhnih zasebnih naložb velikosti do 10 ali 100 milijonov EUR do poslov standardnega obsega v okviru plačilnobilančnih posojil in posojil EFSM, |
| --- | --- |

—

znesek najetih posojil niha od majhnih zasebnih naložb velikosti do 10 ali 100 milijonov EUR do poslov standardnega obsega v okviru plačilnobilančnih posojil in posojil EFSM,

| — | pridobljena sredstva se uporabijo za posojilo državi upravičenki v obliki vzajemnega posla (kritno posojilo), tj. z enakim kuponom, zapadlostjo in v istem znesku. Ne glede na metodologijo vzajemnosti pa je servisiranje dolga obveznice pravna obveznost EU, ki bo zagotovila, da bodo vsa izplačila obveznic izvedena pravočasno. Iz tega razloga morajo prejemnice plačilnobilančnih posojil nakazovati obroke odplačil sedem dni pred rokom zapadlosti, prejemnice sredstev iz EFSM pa 14 dni pred rokom zapadlosti, kar Komisiji omogoča, da ne glede na okoliščine zagotovi pravočasno plačilo, |
| --- | --- |

—

pridobljena sredstva se uporabijo za posojilo državi upravičenki v obliki vzajemnega posla (kritno posojilo), tj. z enakim kuponom, zapadlostjo in v istem znesku. Ne glede na metodologijo vzajemnosti pa je servisiranje dolga obveznice pravna obveznost EU, ki bo zagotovila, da bodo vsa izplačila obveznic izvedena pravočasno. Iz tega razloga morajo prejemnice plačilnobilančnih posojil nakazovati obroke odplačil sedem dni pred rokom zapadlosti, prejemnice sredstev iz EFSM pa 14 dni pred rokom zapadlosti, kar Komisiji omogoča, da ne glede na okoliščine zagotovi pravočasno plačilo,

| — | v sklepih Sveta in Komisije se za program za vsako državo določijo skupni dodeljeni znesek, obroki, ki bodo nakazani, najdaljša posamična zapadlost in najdaljša povprečna zapadlost v plačilo svežnja posojil. Nato se Komisija in država prejemnica dogovorita o parametrih posojila/financiranja, vključno z obroki in plačilom tranš. Poleg tega so vsi obroki posojila razen prvega odvisni od izpolnjevanja strogih dogovorjenih pogojev, podobnih pogojem pomoči Mednarodnega denarnega sklada v okviru skupne finančne pomoči EU/MDS, kar je še en dejavnik, ki vpliva na časovni okvir financiranja, |
| --- | --- |

—

v sklepih Sveta in Komisije se za program za vsako državo določijo skupni dodeljeni znesek, obroki, ki bodo nakazani, najdaljša posamična zapadlost in najdaljša povprečna zapadlost v plačilo svežnja posojil. Nato se Komisija in država prejemnica dogovorita o parametrih posojila/financiranja, vključno z obroki in plačilom tranš. Poleg tega so vsi obroki posojila razen prvega odvisni od izpolnjevanja strogih dogovorjenih pogojev, podobnih pogojem pomoči Mednarodnega denarnega sklada v okviru skupne finančne pomoči EU/MDS, kar je še en dejavnik, ki vpliva na časovni okvir financiranja,

| — | to pomeni, da sta časovni okvir in zapadlost izdaje posojil odvisna od s tem povezanih najetih posojil EU, |
| --- | --- |

—

to pomeni, da sta časovni okvir in zapadlost izdaje posojil odvisna od s tem povezanih najetih posojil EU,

| — | financiranje je izraženo izključno v eurih, razpon zapadlosti pa med 5 in 30 let, |
| --- | --- |

—

financiranje je izraženo izključno v eurih, razpon zapadlosti pa med 5 in 30 let,

| — | najeta posojila so neposredne in brezpogojne obveznosti EU, za katere jamči vseh 28 držav članic, |
| --- | --- |

—

najeta posojila so neposredne in brezpogojne obveznosti EU, za katere jamči vseh 28 držav članic,

| — | če bo država prejemnica postala plačilno nesposobna, se bodo za servisiranje dolga črpala razpoložljiva sredstva v zakladnici Komisije, če bo to mogoče. Če to ne bi bilo mogoče, bi Komisija vpoklicala potrebna sredstva od držav članic. Države članice EU so v skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev EU (člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000) zakonsko zavezane, da dajo na voljo zadostna sredstva za izpolnjevanje obveznosti EU. Tako so vlagatelji izpostavljeni samo kreditnemu tveganju EU, ne pa kreditnemu tveganju prejemnice financiranih posojil. |
| --- | --- |

—

če bo država prejemnica postala plačilno nesposobna, se bodo za servisiranje dolga črpala razpoložljiva sredstva v zakladnici Komisije, če bo to mogoče. Če to ne bi bilo mogoče, bi Komisija vpoklicala potrebna sredstva od držav članic. Države članice EU so v skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev EU (člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000) zakonsko zavezane, da dajo na voljo zadostna sredstva za izpolnjevanje obveznosti EU. Tako so vlagatelji izpostavljeni samo kreditnemu tveganju EU, ne pa kreditnemu tveganju prejemnice financiranih posojil.

| — | dajanje posojil v obliki vzajemnih poslov zagotavlja, da proračun EU ne prevzema nobenega obrestnega ali valutnega tveganja. |
| --- | --- |

—

dajanje posojil v obliki vzajemnih poslov zagotavlja, da proračun EU ne prevzema nobenega obrestnega ali valutnega tveganja.

Prav tako tudi Euratom kot pravni subjekt (ki ga zastopa Komisija) najema posojila, in sicer da lahko daje posojila državam članicam in državam nečlanicam za financiranje projektov v zvezi z energetskimi objekti. In nazadnje, Evropska skupnost za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji je po prestrukturiranju dolgov dolžnika, ki ni izpolnil obveznosti plačila, v letih 2002 in 2007 pridobila zadolžnice od Evropske investicijske banke (z oceno AAA). Na datum bilance stanja je knjigovodska vrednost teh zadolžnic znašala 221 milijonov EUR.

Euratom

ESPJ

Več informacij o vsakem od teh instrumentov je navedenih v nadaljevanju. Efektivne obrestne mere (izražene kot razpon obrestnih mer):

| Dana posojila | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 0,298 %–4,54 % | 1,58513 %–4,54 % |
| Euratom | 0,431 %–5,76 % | 1,067 %–5,76 % |
| Plačilnobilančna posojila | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| EFSM | 2,375 %–3,750 % | 2,375 %–3,50 % |
| ESPJ v likvidaciji | 5,2354 %–5,8103 % | 1,158 %–5,8103 % |

Dana posojila

31.12.2012

31.12.2011

Makrofinančna pomoč

0,298 %–4,54 %

1,58513 %–4,54 %

Euratom

0,431 %–5,76 %

1,067 %–5,76 %

Plačilnobilančna posojila

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

EFSM

2,375 %–3,750 %

2,375 %–3,50 %

ESPJ v likvidaciji

5,2354 %–5,8103 %

1,158 %–5,8103 %

| Najeta posojila | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 0,298 %–4,54 % | 1,58513 %–4,54 % |
| Euratom | 0,351 %–5,6775 % | 0,867 %–5,6775 % |
| Plačilnobilančna posojila | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| EFSM | 2,375 %–3,750 % | 2,375 %–3,50 % |
| ESPJ v likvidaciji | 6,92 %–9,78 % | 1,158 %–9,2714 % |

Najeta posojila

31.12.2012

31.12.2011

Makrofinančna pomoč

0,298 %–4,54 %

1,58513 %–4,54 %

Euratom

0,351 %–5,6775 %

0,867 %–5,6775 %

Plačilnobilančna posojila

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

EFSM

2,375 %–3,750 %

2,375 %–3,50 %

ESPJ v likvidaciji

6,92 %–9,78 %

1,158 %–9,2714 %

7.1.2   
  Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM)

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM)

Nominalne vrednosti zneskov iz EFSM

Nominalne vrednosti zneskov iz EFSM

| v mio. EUR |
| --- |
| | Irska | Portugalska | Skupaj |
| Odobrena posojila skupaj | 22 500 | 26 000 | 48 500 |
| Izplačana na dan 31.12.2011 | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| Izplačana leta 2012 | 7 800 | 8 000 | 15 800 |
| Izplačana posojila na dan 31.12.2012 | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| Odplačana posojila na dan 31.12.2012 (14) | 0 | 0 | 0 |
| Neodplačana posojila na 31.12.2012 | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| Nečrpani zneski na dan 31.12.2012 | 800 | 3 900 | 4 700 |

v mio. EUR

Irska

Portugalska

Skupaj

Odobrena posojila skupaj

Odobrena posojila skupaj

22 500

22 500

26 000

26 000

48 500

48 500

Izplačana na dan 31.12.2011

13 900

14 100

28 000

Izplačana leta 2012

7 800

8 000

15 800

Izplačana posojila na dan 31.12.2012

Izplačana posojila na dan 31.12.2012

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

Odplačana posojila na dan 31.12.2012 (14)

14

0

0

0

Neodplačana posojila na 31.12.2012

Neodplačana posojila na 31.12.2012

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

Nečrpani zneski na dan 31.12.2012

800

3 900

4 700

Svet je 11. maja 2010 vzpostavil EFSM za ohranitev finančne stabilnosti v Evropi (Uredba Sveta (EU) št. 407/2010). Mehanizem temelji na členu 122(2) PDEU in omogoča odobritev finančne pomoči državi članici, ki je v težavah ali ji zaradi izjemnih okoliščin, nad katerimi nima nikakršnega nadzora, resno grozijo hude težave. Pomoč je lahko v obliki posojila ali kreditne linije. Komisija najame posojila na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah v imenu EU in posodi ta sredstva državi članici prejemnici. Za vsako državo prejemnico posojila iz EFSM se pred izplačilom obroka posojila opravi četrtletna ocena izpolnjevanja sektorskih pogojev, na katere je vezano posojilo.

S sklepi Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 9. maja 2010 je bil ta mehanizem omejen na 60 milijard EUR, vendar je pravna meja določena s členom 2(2) Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010, v skladu s katerim obseg neodplačanih posojil ali kreditnih linij ne sme presegati varnostne rezerve, ki je na razpolago v okviru zgornje meje lastnih sredstev. Za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EFSM, jamči proračun EU – tako je bil 31. decembra 2012 proračun v zvezi s temi posojili izpostavljen največjemu mogočemu tveganju v višini 44 476 milijonov EUR (pri čemer je zgoraj navedenih 43,8 milijarde EUR nominalna vrednost). Ker za najeta posojila za EFSM jamči proračun EU, Evropski parlament nadzira ukrepe Komisije v okviru EFSM ter izvaja ustrezen nadzor v okviru proračunskega postopka in postopka razrešnice.

Svet je z izvedbenim sklepom decembra 2010 sklenil dati posojilo Irski v vrednosti največ 22,5 milijarde EUR, maja 2011 pa posojilo Portugalski v vrednosti največ 26 milijard EUR. V prvotnih izvedbenih sklepih je bila za obresti določena marža, da bi bili pogoji podobni pogojem pomoči Mednarodnega denarnega sklada. S sprejetjem izvedbenih sklepov 2011/682/EU in 2011/683/EU z dne 11. oktobra 2011 pa je Svet za nazaj odpravil obrestno maržo ter podaljšal največjo povprečno zapadlost posojila s 7,5 na 12,5 leta in zapadlost posameznih tranš na do 30 let. 12. aprila 2013 se je Svet ECOFIN strinjal z dodatnim podaljšanjem največje povprečne zapadlosti posojil Irski in Portugalski iz EFSM za 7 let na 19,5 leta. Podaljšanje bi olajšalo profil sposobnosti odplačevanja dolga obeh držav in zmanjšalo njune potrebe po refinanciranju v obdobju po izteku programa.

V okviru EFSM namerava EU leta v zadnjem četrtletju leta 2013 izdati dodatne obveznice v skupnem znesku 3 milijarde EUR za posojila Irski in Portugalski. EFSM ne bo več izvajal novih programov financiranja ali sklepal novih sporazumov o posojilih, vendar bo ostal dejaven pri financiranju tekočih programov za Portugalsko in Irsko (glej tudi opombo 7.2.2 spodaj).

7.2.2

7.1.3   
  Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila so na politikah temelječ finančni instrument, ki zagotavlja srednjeročno finančno pomoč državam članicam EU. Omogoča odobravanje posojil državam članicam, ki imajo težave glede plačilne bilance ali pretoka kapitala, ali pa obstaja nevarnost, da bi v tovrstne težave zašle. Ta instrument se uporablja le za države članice, ki niso sprejele eura. Neodplačani znesek odobrenih posojil iz tega instrumenta lahko znaša največ 50 milijard EUR. Za najeta posojila, povezana z danimi plačilnobilančnimi posojili, jamči proračun EU – tako je bil 31. decembra 2012 proračun v zvezi s temi posojili izpostavljen največjemu mogočemu tveganju v višini 11 623 milijonov EUR (pri čemer je spodaj navedenih 11,4 milijarde EUR nominalna vrednost).

Nominalne vrednosti zneskov plačilnobilančnih posojil

Nominalne vrednosti zneskov plačilnobilančnih posojil

| v mio. EUR |
| --- |
| | Madžarska | Latvija | Romunija | Skupaj |
| Odobrena posojila skupaj | 6 500 | 3 100 | 6 400 | 16 000 |
| Izplačano leta 2008 | 2 000 | — | — | 2 000 |
| Izplačano leta 2009 | 3 500 | 2 200 | 1 500 | 7 200 |
| Izplačano leta 2010 | — | 700 | 2 150 | 2 850 |
| Izplačano leta 2011 | — | — | 1 350 | 1 350 |
| Izplačano leta 2012 | — | — | — | — |
| Izplačana posojila na dan 31.12.2012 | 5 500 | 2 900 | 5 000 | 13 400 |
| Odplačana posojila na dan 31.12.2012 | (2 000) | — | — | (2 000) |
| Neodplačani zneski na dan 31.12.2012 | 3 500 | 2 900 | 5 000 | 11 400 |
| Nečrpani zneski na dan 31.12.2012 | 0 | 0 | 1 400 | 1 400 |
| Za odplačilne roke za ta posojila glej razpredelnico na koncu tega pojasnila. |

v mio. EUR

Madžarska

Latvija

Romunija

Skupaj

Odobrena posojila skupaj

Odobrena posojila skupaj

6 500

6 500

3 100

3 100

6 400

6 400

16 000

16 000

Izplačano leta 2008

2 000

—

—

2 000

Izplačano leta 2009

3 500

2 200

1 500

7 200

Izplačano leta 2010

—

700

2 150

2 850

Izplačano leta 2011

—

—

1 350

1 350

Izplačano leta 2012

—

—

—

—

Izplačana posojila na dan 31.12.2012

Izplačana posojila na dan 31.12.2012

5 500

5 500

2 900

2 900

5 000

5 000

13 400

13 400

Odplačana posojila na dan 31.12.2012

(2 000)

—

—

(2 000)

Neodplačani zneski na dan 31.12.2012

Neodplačani zneski na dan 31.12.2012

3 500

3 500

2 900

2 900

5 000

5 000

11 400

11 400

Nečrpani zneski na dan 31.12.2012

0

0

1 400

1 400

Za odplačilne roke za ta posojila glej razpredelnico na koncu tega pojasnila.

Med novembrom 2008 in koncem leta 2012 so bila Madžarski, Latviji in Romuniji odobrena posojila v višini 16 milijard EUR, od tega je bilo do konca leta 2012 izplačane 13,4 milijarde EUR. Pripomniti je treba, da se je program pomoči v obliki plačilnobilančnih posojil za Madžarsko iztekel novembra 2010 (1 milijarda EUR ni bila črpana), prvo odplačilo v višini 2 milijard EUR pa je bilo prejeto v skladu z odplačilnim načrtom decembra 2011. Program pomoči v obliki plačilnobilančnih posojil za Latvijo se je končal januarja 2012 (200 milijonov EUR je ostalo nečrpanih). Prvi program pomoči v obliki plačilnobilančnih posojil za Romunijo se je končal maja 2012, vsa dodeljena sredstva pa so bila tudi izplačana.

Februarja 2011 je Romunija zaprosila za nadaljevalni program preventivne finančne pomoči v okviru aranžmaja za plačilnobilančna posojila za podporo ponovnemu zagonu gospodarske rasti. Svet je 12. maja 2011 sklenil dati Romuniji na voljo preventivno plačilnobilančno pomoč EU v višini do 1,4 milijarde EUR (Sklep Sveta 2011/288/EU), ki naj bi bila zagotovljena v obliki posojila z najdaljšo zapadlostjo sedem let, če bi Romunija zaprosila zanjo. Ta preventivna pomoč se je iztekla konec marca 2013, ne da bi bila uporabljena.

V naslednji razpredelnici je prikazan pregled načrtovanih odplačilnih rokov za neporavnane zneske posojil EFSM in plačilnobilančnih posojil v nominalni vrednosti na datum podpisa tega zaključnega računa:

| v mrd. EUR |
| --- |
| Leto | Plačilnobilančna posojila | EFSM | Skupaj |
| Madžarska | Latvija | Romunija | Skupaj | Irska | Portugalska | Skupaj |
| 2014 | 2,0 | 1,0 | | 3,0 | | | | 3,0 |
| 2015 | | 1,2 | 1,5 | 2,7 | 5,0 | | 5,0 | 7,7 |
| 2016 | 1,5 | | | 1,5 | | 4,75 | 4,75 | 6,25 |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | | 1,5 |
| 2021 | | | | | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | | 0,2 |
| 2026 | | | | | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | | | | | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | | | | | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2032 | | | | | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2038 | | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Skupaj | 3,5 | 2,9 | 5,0 | 11,4 | 21,7 | 22,1 | 43,8 | 55,2 |

v mrd. EUR

Leto

Plačilnobilančna posojila

EFSM

Skupaj

Madžarska

Latvija

Romunija

Skupaj

Irska

Portugalska

Skupaj

2014

2,0

1,0

3,0

3,0

2015

1,2

1,5

2,7

5,0

5,0

7,7

2016

1,5

1,5

4,75

4,75

6,25

2017

1,15

1,15

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1,0

1,5

1,5

2021

3,0

6,75

9,75

9,75

2022

2,7

2,7

2,7

2025

0,2

0,2

0,2

2026

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

2,3

2,3

2,3

2032

3,0

3,0

3,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

1,5

1,5

3,0

3,0

Skupaj

3,5

2,9

5,0

11,4

21,7

22,1

43,8

55,2

7.1.4   
  MAKROFINANČNA POMOČ, EURATOM IN ESPJ v Likvidaciji

MAKROFINANČNA POMOČ, EURATOM IN ESPJ v Likvidaciji

Makrofinančna pomoč je na politikah temelječ finančni instrument za nevezano in nenamensko plačilnobilančno in/ali proračunsko podporo partnerskim tretjim državam, ki so geografsko blizu ozemlju EU. Daje se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil ali nepovratnih sredstev ali ustrezne kombinacije obojih in običajno dopolnjuje financiranje, zagotovljeno v okviru programa prilagajanja in reform, ki ga podpira MDS. Na dan 31. decembra 2012 je imela Komisija sklenjenih za dodatnih 100 milijonov EUR sporazumov o posojilih, ki jih upravičenec do konca leta še ni črpal. Komisija za ta posojila ni prejela jamstev tretjih oseb, vendar zanje jamči Jamstveni sklad (glej pojasnilo 2.4).

Makrofinančna pomoč

2.4

Euratom je pravni subjekt EU, ki ga zastopa Evropska komisija. Državam članicam daje posojila za financiranje nacionalnih investicijskih projektov, povezanih z industrijsko proizvodnjo električne energije v jedrskih elektrarnah ter z industrijskimi objekti in napravami v gorivnem ciklusu. Prav tako daje posojila državam nečlanicam za izboljšanje stopnje varnosti in učinkovitosti jedrskih elektrarn ter objektov in naprav v jedrskem gorivnem ciklusu, ki obratujejo ali se gradijo. Za kritje teh posojil je bilo prejetih 423 milijonov EUR (leta 2011: 447 milijonov EUR) jamstev tretjih oseb.

Euratom

Posojila ESPJ zajemajo posojila, ki jih odobri ESPJ v likvidaciji iz izposojenih finančnih sredstev v skladu s členoma 54 in 56 Pogodbe ESPJ, ter tri dolžniške vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi in jih je izdala Evropska investicijska banka (EIB) kot nadomestilo za dolžnika, ki ni odplačeval dolga. Ti trije dolžniški vrednostni papirji se bodo do svoje končne zapadlosti (leta 2017 in leta 2019) uporabljali za pokritje storitve najemanja posojil, povezanih z danimi posojili. Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi obračunanih obresti, povečani za v zadevnem letu opravljeno amortizacijo plačanih premij in stroškov posla, nastalih pri začetnem pripoznanju, pri čemer se za izračun uporabi metoda efektivnih obresti.

Posojila ESPJ

7.2   MEDVLADNI MEHANIZMI ZA FINANČNO STABILNOST ZUNAJ OKVIRA POGODBE EU

MEDVLADNI MEHANIZMI ZA FINANČNO STABILNOST ZUNAJ OKVIRA POGODBE EU

7.2.1   
  Evropski instrument za finančno stabilnost

Evropski instrument za finančno stabilnost

Evropski instrument za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EFSF – European Financial Stability Facility) so vzpostavile države članice euroobmočja na podlagi sklepov, sprejetih 9. maja 2010 v okviru Sveta za ekonomske in finančne zadeve. Njegova naloga je zaščita finančne stabilnosti v Evropi z zagotavljanjem finančne pomoči državam članicam euroobmočja. EFSF v skladu z veljavnim okvirnim sporazumom po 1. juliju 2013 (glej pojasnilo 7.2.2 v nadaljevanju) ne zagotavlja novih posojil. V skladu z dogovorom, ki so ga dosegli voditelji držav/vlad euroobmočja julija 2011, lahko EFSF uporablja naslednje instrumente, v povezavi z ustreznimi pogoji:

European Financial Stability Facility

7.2.2

| — | zagotavljanje posojil državam v finančnih težavah, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje posojil državam v finančnih težavah,

| — | posredovanje na primarnih in sekundarnih trgih dolžniških instrumentov. Posredovanje na sekundarnih trgih bo mogoče samo na podlagi analize ECB, ki bi ugotovila, da obstajajo izredne okoliščine na finančnih trgih in tveganja za finančno stabilnost, |
| --- | --- |

—

posredovanje na primarnih in sekundarnih trgih dolžniških instrumentov. Posredovanje na sekundarnih trgih bo mogoče samo na podlagi analize ECB, ki bi ugotovila, da obstajajo izredne okoliščine na finančnih trgih in tveganja za finančno stabilnost,

| — | ukrepanje na podlagi preventivnih programov, |
| --- | --- |

—

ukrepanje na podlagi preventivnih programov,

| — | financiranje dokapitalizacije finančnih institucij s posojili vladam, |
| --- | --- |

—

financiranje dokapitalizacije finančnih institucij s posojili vladam,

| — | zagotavljanje potrdil o delni zaščiti pred tveganji v kombinaciji z novimi izdajami vrednostnih papirjev ranljivih držav članic. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje potrdil o delni zaščiti pred tveganji v kombinaciji z novimi izdajami vrednostnih papirjev ranljivih držav članic.

EFSF je zavarovan z jamstvenimi obveznostmi držav članic euroobmočja v skupnem znesku 780 milijard EUR in ima zmožnost posojanja 440 milijard EUR. Zanj ne jamči proračun EU. EFSF je gospodarska družba s sedežem v Luksemburgu in je v lasti držav članic euroobmočja. Ne spada v okvir Pogodbe EU, zato ni organ EU ter je popolnoma ločen od zaključnega računa EU in ni konsolidiran v njem. Posledično ne vpliva na zaključni račun EU, razen morebitnih v nadaljevanju opisanih prihodkov iz naslova sankcij.

Za pogajanja o sektorskih pogojih, ki bodo veljali za finančno pomoč, in spremljanje njihovega izpolnjevanja je odgovorna Komisija. Uredba (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta omogoča, da se državam članicam, katerih valuta je euro, naložijo sankcije v obliki glob. Te globe, ki znašajo 0,2 % BDP države članice v predhodnem letu, se lahko uporabljajo v primerih, ko država članica ni sprejela ustreznih ukrepov za zmanjšanje čezmernega proračunskega primanjkljaja ali ko so bili statistični podatki izkrivljeni. Podobno Uredba (EU) št. 1174/2011 o makroekonomskih neravnotežjih določa letno globo za državo članico euroobmočja v višini 0,1 % BDP v primerih, ko država članica ni sprejela zahtevanih korektivnih ukrepov ali ko je predložen nezadosten načrt korektivnih ukrepov. Uredba (EU) št. 1177/2011 posodablja Uredbo (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Tudi ta posodobljena uredba predvideva možnost odreditve glob državam članicam euroobmočja (v višini 0,2 % BDP, povečano za spremenljivi del). Vse tri uredbe določajo, da se vse globe, ki jih pobere Komisija, dodelijo EFSF ali njegovemu nasledniku. Trenutno je predvideno, da se take globe najprej nakažejo v proračun EU in potem prenesejo na EFSF. To bi pomenilo, da bi se taki zneski prikazali kot proračunski prihodki in kot proračunski odhodki ter tako ne bi vplivali na splošni proračunski rezultat. Prav tako ne bi vplivali na poslovni izid, kot je predstavljen v računovodskih izkazih EU.

Nominalne vrednosti zneskov iz EFSF

Nominalne vrednosti zneskov iz EFSF

| v mio. EUR |
| --- |
| | Irska | Portugalska | Grčija (15) | Skupaj |
| Odobrena posojila skupaj | 17 700 | 26 000 | 144 600 | 188 300 |
| Izplačana posojila na dan 31.12.2012 | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |
| Odplačana posojila na dan 31.12.2012 | — | — | — | — |
| Neodplačana posojila na dan 31.12.2012 | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |

v mio. EUR

Irska

Portugalska

Grčija (15)

15

Skupaj

Odobrena posojila skupaj

Odobrena posojila skupaj

17 700

17 700

26 000

26 000

144 600

144 600

188 300

188 300

Izplačana posojila na dan 31.12.2012

12 000

18 200

108 300

138 500

Odplačana posojila na dan 31.12.2012

—

—

—

—

Neodplačana posojila na dan 31.12.2012

Neodplačana posojila na dan 31.12.2012

12 000

12 000

18 200

18 200

108 300

108 300

138 500

138 500

7.2.2   
  Evropski mehanizem za stabilnost

Evropski mehanizem za stabilnost

Evropski svet je 17. decembra 2010 sklenil, da morajo države članice euroobmočja vzpostaviti trajni mehanizem za stabilnost: evropski mehanizem za stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EMS), medvladno organizacijo po mednarodnem javnem pravu zunaj Pogodbe EU. Pogodbo o EMS je 2. februarja 2012 podpisalo vseh 17 držav članic euroobmočja in mehanizem je začel delovati oktobra 2012. EMS prevzel naloge EFSM ter od 1. julija 2013 tudi naloge EFSF, s čimer je postal edini in stalni mehanizem za odzivanje na nove prošnje za finančno pomoč državam članicam euroobmočja. Posledično EFSF in EFSM ne bosta več izvajala novih programov financiranja ali sklepala novih sporazumov o posojilih, vendar bosta ostala dejavna pri financiranju tekočih programov za Portugalsko, Irsko in Grčijo. Posojila, ki so že bila odobrena v okviru EFSM, se bodo tako še naprej izplačevala in odplačevala po pravilih EFSM, za z njimi povezana najeta posojila bo še naprej jamčil proračun EU in še naprej bodo vključena v bilanco stanja EU. Ustanovitev EMS tako ne bo vplivala na obstoječe obveznosti v okviru EFSM. Poudariti je treba tudi, da proračun EU ne bo jamčil za najeta posojila EMS.

EMS podpira trdna kapitalska struktura s skupnim vpisanim kapitalom v višini 700 milijard EUR, od tega je 80 milijard EUR v obliki vplačanega kapitala, ki ga zagotovijo države članice EU. S takim kapitalom naj bi njegova zmožnost posojanja načeloma dosegla 500 milijard EUR. Pomoč, zagotovljeno v okviru EMS, bodo spremljali pogoji, ki bodo ustrezali izbranemu instrumentu pomoči. Posojila državam članicam prejemnicam bodo pogojena z izvajanjem strogega programa ekonomske in fiskalne prilagoditve, v skladu z obstoječo ureditvijo. Ta mehanizem je samostojna pravna oseba in ga financirajo neposredno države članice euroobmočja, zato ni organ EU ter ne vpliva na zaključni račun ali na proračun EU razen morebitnih v nadaljevanju opisanih prihodkov iz naslova sankcij. Komisija je odgovorna za pogajanja o sektorskih pogojih, ki bodo veljali za finančno pomoč, in spremljanje njihovega izpolnjevanja (kot pri EFSF zgoraj). Za vsako državo, ki bo prejemala finančno pomoč iz EMS, bo pred izplačilom naslednjega obroka opravljena redna ocena izpolnjevanja sektorskih pogojev.

Kot je navedeno zgoraj, bodo globe, pobrane v skladu z uredbami (EU) št. 1173/2011, (EU) št. 1174/2011 in (EU) št. 1177/2011, nakazane v proračun EU in prenesene na EMS, ko EFSF ne bo več deloval. Poleg tega Pogodba o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju, ki jo je podpisalo 25 držav članic (podpisala je nista Združeno kraljestvo in Češka) predvideva denarne kazni za vsako „pogodbenico“, če ta država članica ni sprejela potrebnih ukrepov za odpravo kršitev merila primanjkljaja. Naložene kazni (ki ne smejo presegati 0,1 % BDP) bodo države članice euroobmočja morale plačati EMS (kar torej ne vpliva na realizacijo proračuna EU, tako kot pri EFSF zgoraj), države članice, ki niso v euroobmočju, pa v proračun EU – glej člen 8(2) Pogodbe. V tem drugem primeru bo znesek sankcij pomenil prihodek za proračun EU in bo prikazan kot tak v njenem zaključnem računu.

Nominalne vrednosti zneskov iz EMS

Nominalne vrednosti zneskov iz EMS

| v mio. EUR |
| --- |
| | Španija |
| Odobrena posojila skupaj | 100 000 |
| Izplačana posojila na dan 31.12.2012 | 39 468 |
| Odplačana posojila na dan 31.12.2012 | — |
| Neodplačana posojila na dan 31.12.2012 | 39 468 |
| Nečrpani zneski na dan 31.12.2012 | 60 532 |

v mio. EUR

Španija

Odobrena posojila skupaj

Odobrena posojila skupaj

100 000

100 000

Izplačana posojila na dan 31.12.2012

39 468

Odplačana posojila na dan 31.12.2012

—

Neodplačana posojila na dan 31.12.2012

Neodplačana posojila na dan 31.12.2012

39 468

39 468

Nečrpani zneski na dan 31.12.2012

60 532

8.   OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

V nadaljevanju opisana razkritja glede obvladovanja finančnih tveganj EU se nanašajo na:

| — | posojila, ki jih Evropska komisija daje in najema v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, plačilnobilančnih posojil, makrofinančne pomoči, dejavnosti Euratoma ter Evropske skupnosti za premog in jeklo (v likvidaciji), |
| --- | --- |

—

posojila, ki jih Evropska komisija daje in najema v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, plačilnobilančnih posojil, makrofinančne pomoči, dejavnosti Euratoma ter Evropske skupnosti za premog in jeklo (v likvidaciji),

| — | zakladniško poslovanje Evropske komisije za izvrševanje proračuna EU, vključno s pobiranjem glob, ter |
| --- | --- |

—

zakladniško poslovanje Evropske komisije za izvrševanje proračuna EU, vključno s pobiranjem glob, ter

| — | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. |
| --- | --- |

—

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe.

8.1   VRSTE TVEGANJ

VRSTE TVEGANJ

Tržno tveganje je tveganje nihanja poštene vrednosti ali prihodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta zaradi sprememb tržnih cen. Vključuje ne samo možnost izgube, temveč tudi možnost dobička. Obsega valutno tveganje, obrestno tveganje in tveganje spremembe drugih cen (EU nima pomembnih tveganj spremembe drugih cen).

Tržno tveganje

| 1. | Valutno tveganje je tveganje, da bodo na posle EU ali vrednost njenih naložb vplivale spremembe deviznih tečajev. To tveganje izhaja iz spremembe cene ene valute v razmerju do druge. |
| --- | --- |

1.

Valutno tveganje je tveganje, da bodo na posle EU ali vrednost njenih naložb vplivale spremembe deviznih tečajev. To tveganje izhaja iz spremembe cene ene valute v razmerju do druge.

Valutno tveganje

| 2. | Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, zaradi povečanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzročijo zmanjšanje cen obveznic s fiksno obrestno mero in obratno. |
| --- | --- |

2.

Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, zaradi povečanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzročijo zmanjšanje cen obveznic s fiksno obrestno mero in obratno.

Obrestno tveganje

Kreditno tveganje je tveganje izgube zaradi neodplačevanja posojila ali druge kreditne linije (glavnice ali obresti ali obojega) s strani dolžnika/posojilojemalca ali zaradi druge neizpolnitve pogodbenih obveznosti. Kot primer neizpolnitve obveznosti štejejo zamude pri odplačilu, prestrukturiranje odplačil in stečaj.

Kreditno tveganje

Likvidnostno tveganje je tveganje, ki izhaja iz težavnosti prodaje sredstva, na primer tveganje, da trgovanje z danim vrednostnim papirjem ali sredstvom na trgu ne bo dovolj hitro, da bi se preprečila izguba ali neizpolnitev obveznosti.

Likvidnostno tveganje

8.2   STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

Najemanje in dajanje posojil

Najemanje in dajanje posojil

EU izvaja posle dajanja in najemanja posojil ter s tem povezano upravljanje zakladnice v skladu z ustreznimi sklepi Sveta, če je to primerno, in notranjimi smernicami. Pisna navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot so najemanje in dajanje posojil ter upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Praviloma se ne izvajajo nobene dejavnosti za izravnavanje obrestnih ali valutnih nihanj (t. i. varovanje pred tveganji), saj se dana posojila na splošno financirajo z vzajemnimi posli najemanja posojil („back-to-back operations“), in torej ni odprtih obrestnih ali valutnih pozicij. Vzajemnost se redno preverja.

back-to-back operations

Kar zadeva ESPJ v likvidaciji, Evropska komisija upravlja likvidacijo obveznosti in za ta subjekt niso predvidena nobena nova posojila ali financiranje teh posojil. Novo najemanje posojil ESPJ je omejeno na refinanciranje za zmanjšanje stroškov sredstev. Kar zadeva zakladniško poslovanje, se uporabljajo načela skrbnega upravljanja za omejitev finančnih tveganj.

Zakladništvo

Zakladništvo

Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja Komisije so določena v Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 (spremenjeni z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2028/2004 in (ES, Euratom) št. 105/2009) ter finančni uredbi (Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, spremenjena z uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006, (ES) št. 1525/2007 in (EU, Euratom) št. 1081/2010) in njenih izvedbenih določbah (Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002, spremenjena z uredbami Komisije (ES, Euratom) št. 1261/2005, (ES, Euratom) št.1248/2006 in (ES, Euratom) št. 478/2007).

Na podlagi zgornjih uredb se uporabljajo naslednja glavna načela:

| — | države članice vplačajo lastna sredstva na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali organu, ki ga imenuje posamezna država članica. Komisija lahko črpa z zgornjih računov samo, da krije svoje denarne potrebe, |
| --- | --- |

—

države članice vplačajo lastna sredstva na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali organu, ki ga imenuje posamezna država članica. Komisija lahko črpa z zgornjih računov samo, da krije svoje denarne potrebe,

| — | države članice plačajo lastna sredstva v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih, |
| --- | --- |

—

države članice plačajo lastna sredstva v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih,

| — | stanje na bančnih računih, odprtih v imenu Komisije, ne sme biti negativno. Ta omejitev ne velja za račune lastnih sredstev Komisije v primeru neplačil v zvezi s posojili, najetimi ali zajamčenimi v skladu z uredbami ali sklepi Sveta EU in pod določenimi pogoji, če so potrebe po denarnih sredstvih večje od sredstev na računih, |
| --- | --- |

—

stanje na bančnih računih, odprtih v imenu Komisije, ne sme biti negativno. Ta omejitev ne velja za račune lastnih sredstev Komisije v primeru neplačil v zvezi s posojili, najetimi ali zajamčenimi v skladu z uredbami ali sklepi Sveta EU in pod določenimi pogoji, če so potrebe po denarnih sredstvih večje od sredstev na računih,

| — | sredstva na bančnih računih, ki so v drugih valutah kot v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično pretvorjena v eure. |
| --- | --- |

—

sredstva na bančnih računih, ki so v drugih valutah kot v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično pretvorjena v eure.

Poleg računov lastnih sredstev ima Komisija odprte tudi druge bančne račune pri centralnih in poslovnih bankah z namenom izvrševanja plačil in prejemanja prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov ter delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja Komisije je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja (na primer: izvrševanje plačil in upravljanje denarnih sredstev, napovedovanje denarnih tokov, neprekinjeno poslovanje ipd.) in njihovo upoštevanje se redno preverja. Poleg tega si GD za proračun ter GD za gospodarske in finančne zadeve izmenjujeta informacije o obvladovanju tveganj in najboljših praksah.

Globe

Globe

Začasno plačane globe: depoziti

Začasno plačane globe: depoziti

Zneski, prejeti pred letom 2010, ostanejo na bančnih računih pri bankah, ki so bile izbrane posebej za depozite začasno plačanih glob. Te banke so izbrane v skladu z razpisnimi postopki, določenimi v finančni uredbi. Nalaganje sredstev pri določenih bankah se določi na podlagi notranje strategije obvladovanja tveganj, v kateri so opredeljene bonitetne zahteve in znesek sredstev, ki jih je mogoče naložiti sorazmerno z lastniškim kapitalom nasprotne stranke. Opredelijo in ocenijo se finančna in poslovna tveganja, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja.

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Od leta 2010 se zneski začasno plačanih glob vlagajo v posebej za ta namen ustanovljen sklad BUFI. Sredstva iz naslova začasno plačanih glob upravlja Komisija v skladu z notranjimi smernicami ter smernicami za upravljanje sredstev. Navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot je upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Opredelijo in ocenijo se finančna in poslovna tveganja, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja.

Cilj dejavnosti upravljanja sredstev so take naložbe glob, plačanih Komisiji, da:

| (a) | se zagotovi, da so sredstva po potrebi zlahka na razpolago, hkrati pa |
| --- | --- |

(a)

se zagotovi, da so sredstva po potrebi zlahka na razpolago, hkrati pa

| (b) | se v normalnih razmerah dosega donos, ki je v povprečju enak referenčnemu donosu sklada BUFI, zmanjšanemu za nastale stroške. |
| --- | --- |

(b)

se v normalnih razmerah dosega donos, ki je v povprečju enak referenčnemu donosu sklada BUFI, zmanjšanemu za nastale stroške.

Naložbe so v bistvu omejene na naslednji kategoriji: vezane vloge pri centralnih bankah iz euroobmočja, agencijah za upravljanje državnega dolga iz euroobmočja, bankah, ki so v celoti v državni lasti ali zanje država v celoti jamči, ali nadnacionalnih institucijah; obveznice, zakladne menice in potrdila o vlogah, ki so jih izdale enote centralne ravni države in predstavljajo neposredno izpostavljenost enot centralne ravni držav euroobmočja, ali ki so jih izdale nadnacionalne institucije.

Bančna jamstva

Bančna jamstva

Komisija ima znatne zneske jamstev, ki so jih izdale finančne institucije, tudi v zvezi z globami, ki jih je naložila družbam za kršitve pravil EU na področju konkurence (glej pojasnilo 2.9.1). Ta jamstva zagotovijo oglobljena podjetja namesto začasnega plačila globe. Jamstva se upravljajo v skladu z notranjo strategijo obvladovanja tveganj. Opredelijo in ocenijo se finančna in poslovna tveganja, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja.

2.9.1

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

Pravila in načela za upravljanje sredstev Jamstvenega sklada (glej pojasnilo 2.4) so določena v Sporazumu med Evropsko komisijo in Evropsko investicijsko banko (EIB) z dne 25. novembra 1994 ter v poznejših spremembah z dne 17. in 23. septembra 1996, 8. maja 2002, 25. februarja 2008 ter 9. novembra 2010. Jamstveni sklad posluje zgolj v EUR. Da bi se izognil vsakršnemu valutnemu tveganju, opravlja naložbe izključno v tej valuti. Upravljanje sredstev temelji na tradicionalnih pravilih previdnosti, ki veljajo za finančne dejavnosti. Posebno pozornost je treba namenjati zmanjšanju tveganj in zagotavljanju, da se upravljana sredstva lahko odtujijo ali prenesejo brez večjega odloga, pri čemer se upoštevajo krite obveznosti.

2.4

8.3   VALUTNO TVEGANJE

VALUTNO TVEGANJE

Najemanje in dajanje posojil

Najemanje in dajanje posojil

Večina finančnih sredstev in obveznosti je izražena v eurih, zato EU v teh primerih ni izpostavljena valutnemu tveganju. Vendar pa EU v okviru finančnega instrumenta Euratom daje posojila v ameriških dolarjih, ki se financirajo z najetimi posojili v ustreznem znesku ameriških dolarjev (vzajemni posli). EU na datum bilance stanja ni bila izpostavljena valutnemu tveganju v zvezi z instrumentom Euratom. ESPJ v likvidaciji ima manjšo čisto izpostavljenost valutnemu tveganju, ki ustreza vrednosti 1,35 milijona EUR ter izhaja iz stanovanjskih posojil v protivrednosti 1,13 milijona EUR in stanj na tekočih računih v protivrednosti 0,22 milijona EUR.

Zakladništvo

Zakladništvo

Lastna sredstva, ki jih plačajo države članice v drugih valutah kot v eurih, se hranijo na računih lastnih sredstev v skladu z uredbo o virih lastnih sredstev. V eure se pretvorijo, ko se pojavi potreba po kritju izvrševanja plačil. Postopki, ki se uporabljajo za upravljanje teh sredstev, so določeni v prej navedeni uredbi. V omejenem številu primerov se ta sredstva neposredno uporabijo za izvrševanje plačil v isti valuti.

Komisija ima pri poslovnih bankah odprtih več računov v drugih valutah EU kot v eurih ter v ameriških dolarjih in švicarskih frankih za namene izvrševanja plačil, izraženih v teh valutah. Ti računi se polnijo glede na število plačil, ki jih je treba izvršiti, zato stanje na teh računih ne pomeni izpostavljenosti valutnemu tveganju.

Ko se razni prejemki (z izjemo lastnih sredstev) prejmejo v drugih valutah kot v eurih, se bodisi prenesejo na račune Komisije, ki se vodijo v isti valuti, če so potrebni za kritje izvedbe plačil, bodisi se pretvorijo v eure in prenesejo na račune, ki se vodijo v eurih. Računi izločenih sredstev, ki se jih vodi v valutah, ki niso euro, se polnijo glede na ocenjene kratkoročne lokalne plačilne potrebe v isti valuti. Stanje na teh računih se vzdržuje v okviru njihovih zgornjih meja.

Globe

Globe

Začasno plačane globe (depoziti in portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Začasno plačane globe (depoziti in portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Ker so vse globe naložene in plačane v eurih, ni nobenega valutnega tveganja.

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

Finančna sredstva Jamstvenega sklada so izražena v eurih, zato v zvezi z njim ni nobenega valutnega tveganja.

8.4   OBRESTNO TVEGANJE

OBRESTNO TVEGANJE

Najemanje in dajanje posojil

Najemanje in dajanje posojil

Najeta in dana posojila s spremenljivo obrestno mero

Najeta in dana posojila s spremenljivo obrestno mero

EU ima zaradi narave svojega najemanja in dajanja posojil veliko sredstev in obveznosti, ki se obrestujejo. Zaradi posojil s spremenljivo obrestno mero, ki so bila najeta v okviru makrofinančne pomoči in Euratoma, je izpostavljena obrestnemu tveganju. Vendar se obrestna tveganja, ki izhajajo iz najetih posojil, izravnajo z danimi posojili z enakovrednimi pogoji (vzajemni posli). Na datum bilance stanja ima EU 0,7 milijarde EUR danih posojil (v nominalni vrednosti) s spremenljivo obrestno mero (leta 2011: 0,8 milijarde EUR), pri čemer se posojila ponovno ocenijo vsakih šest mesecev.

Najeta in dana posojila s fiksno obrestno mero

Najeta in dana posojila s fiksno obrestno mero

EU ima v okviru makrofinančne pomoči in Euratoma tudi dana posojila s fiksno obrestno mero v skupni vrednosti 271 milijonov EUR leta 2012 (leta 2011: 236 milijonov EUR) ter s končno zapadlostjo od enega do pet let (25 milijonov EUR) in več kot pet let (246 milijonov EUR). Kar je še pomembneje, v okviru plačilnobilančnega finančnega instrumenta je imela EU leta 2012 deset danih posojil s fiksno obrestno mero v skupni vrednosti 11,4 milijarde EUR (leta 2011: 11,4 milijarde EUR) ter s končno zapadlostjo od enega do pet let (8,4 milijarde EUR) in več kot pet let (3,0 milijarde EUR). V okviru finančnega instrumenta EFSM ima EU 18 danih posojil s fiksno obrestno mero, ki so leta 2012 skupaj znašala 43,8 milijarde EUR, in sicer s končno zapadlostjo od enega do pet let (9,8 milijarde EUR) in več kot pet let (34 milijard EUR).

ESPJ v likvidaciji je zaradi narave svojih dejavnosti izpostavljena obrestnemu tveganju. Obrestna tveganja, ki izhajajo iz najetih posojil, se v glavnem izravnajo z danimi posojili z enakovrednimi pogoji. Kar zadeva dejavnosti upravljanja sredstev, je v portfelju ESPJ 4 % obveznic s spremenljivo obrestno mero. Na datum bilance stanja so brezkuponske obveznice sestavljale približno 8 % portfelja obveznic.

Zakladništvo

Zakladništvo

Zakladnica Komisije ne najema posojil, zato ni izpostavljena obrestnemu tveganju. Prejema pa obresti od sredstev, ki jih ima na različnih bančnih računih. Komisija je zato uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunajo na njenih bančnih računih, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Računi, odprti pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic za prejemke lastnih sredstev, se ne obrestujejo in so brez stroškov. Za vse druge račune, odprte pri nacionalnih centralnih bankah, je donos odvisen od posebnih pogojev, ki jih ponuja posamezna banka; uporabljene obrestne mere so spremenljive in se prilagajajo nihanjem na trgu.

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na obrestno mero EONIA (ponderirano povprečje vseh obrestnih mer v eurih za medbančna posojila čez noč) in sledi nihanjem te obrestne mere. Za nekatere druge račune je izračun obresti vezan na mejno obrestno mero ECB za njene operacije glavnega refinanciranja. Zato ni nobenega tveganja, da bi se sredstva Komisije obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih.

Globe

Globe

Začasno plačane globe (depoziti, portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Začasno plačane globe (depoziti, portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Depoziti in bančna jamstva niso izpostavljeni obrestnemu tveganju. Natečene obresti depozitov odražajo tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja. V portfelju sklada BUFI ni obveznic s spremenljivo obrestno mero.

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

V okviru Jamstvenega sklada izdani dolžniški vrednosti papirji s spremenljivo obrestno mero so izpostavljeni nestanovitnosti obrestne mere, medtem ko so dolžniški vrednostni papirji s fiksno obrestno mero izpostavljeni tveganju glede njihove poštene vrednosti. Na datum bilance stanja so pomenile obveznice s fiksno obrestno mero približno 67 % naložbenega portfelja (leta 2011: 83 %).

8.5   KREDITNO TVEGANJE

KREDITNO TVEGANJE

Najemanje in dajanje posojil

Najemanje in dajanje posojil

Izpostavljenost kreditnemu tveganju se najprej obvladuje s pridobitvijo državnih jamstev v primeru Euratoma, nato prek Jamstvenega sklada (makrofinančna pomoč in Euratom), potem z možnostjo črpanja potrebnih sredstev z računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah ter nazadnje prek proračuna EU. V skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev je zgornja meja lastnih sredstev za plačila določena na 1,23 % BND držav članic in leta 2012 je bilo za kritje odobritev plačil dejansko porabljenih 0,93 %. To pomeni, da je bilo na dan 31. decembra 2012 na razpolago 0,3 % za kritje teh jamstev. Jamstveni sklad za zunanje ukrepe je bil ustanovljen leta 1994, da bi pokrival tveganja neplačevanja, povezana z najetimi posojili, s katerimi se financirajo posojila državam zunaj EU. V vsakem primeru se izpostavljenost kreditnemu tveganju ublaži z možnostjo črpanja z računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah in prekoračitve stanja na teh računih, če dolžnik ne bi zmogel v celoti vrniti dolgovanih zneskov. V ta namen lahko EU zahteva sredstva od držav članic, da izpolni pravno obveznost EU do svojih posojilodajalcev.

Kar zadeva zakladniško poslovanje, je treba uporabljati smernice o izbiri nasprotnih strank. Tako lahko poslovna enota posluje le z upravičenimi bankami, ki imajo zadostne omejitve glede nasprotnih strank.

Izpostavljenost ESPJ kreditnemu tveganju se obvladuje z redno analizo sposobnosti posojilojemalcev, da izpolnjujejo obveznosti glede plačevanja obresti in odplačevanja glavnice. Izpostavljenost kreditnemu tveganju se obvladuje tudi s pridobitvijo zavarovanj s premoženjem ter državnih jamstev, jamstev podjetij in osebnih jamstev. Kar zadeva zakladniško poslovanje, je treba uporabljati smernice o izbiri nasprotnih strank. Poslovna enota lahko posluje le z upravičenimi bankami, ki imajo zadostne omejitve glede nasprotnih strank.

Zakladništvo

Zakladništvo

Večina zakladniških sredstev Komisije se v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 o virih lastnih sredstev hrani na računih, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov (lastna sredstva). Vsi taki računi so odprti pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje kreditno tveganje (ali tveganje nasprotne stranke) za Komisijo, saj ima izpostavljenost do svojih držav članic. Za tisti del zakladniških sredstev Komisije, ki se hranijo pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledično je stanje vlog čez noč na teh računih stalno nizko (na splošno med 20 in 100 milijoni EUR, porazdeljenimi med več kot 20 računov), kar zagotavlja, da je izpostavljenost Komisije tveganju omejena. Te zneske je treba obravnavati ob upoštevanju skupnega stanja zakladnice, ki niha med 1 milijardo EUR in 35 milijardami EUR, in skupnega zneska plačil, izvršenih leta 2012, ki je presegal 139,5 milijarde EUR.

Poleg tega se z namenom nadaljnjega zmanjšanja tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljena Komisija, za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice:

| — | vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja ocena, |
| --- | --- |

—

vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja ocena,

| — | kreditne bonitetne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se pregledujejo vsaj enkrat na mesec, lahko pa tudi pogosteje, če in ko se pojavi potreba. Zaradi finančne krize so bili sprejeti ukrepi okrepljenega spremljanja in dnevni pregledi ocen poslovnih bank, ki so se izvajali v letu 2012, |
| --- | --- |

—

kreditne bonitetne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se pregledujejo vsaj enkrat na mesec, lahko pa tudi pogosteje, če in ko se pojavi potreba. Zaradi finančne krize so bili sprejeti ukrepi okrepljenega spremljanja in dnevni pregledi ocen poslovnih bank, ki so se izvajali v letu 2012,

| — | v delegacijah zunaj EU so računi izločenih sredstev odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko precej razlikujejo med državami. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (z upoštevanjem potreb poslovanja); računi se redno polnijo in uporabljene zgornje meje se pregledujejo na letni osnovi, |
| --- | --- |

—

v delegacijah zunaj EU so računi izločenih sredstev odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko precej razlikujejo med državami. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (z upoštevanjem potreb poslovanja); računi se redno polnijo in uporabljene zgornje meje se pregledujejo na letni osnovi,

Globe

Globe

Začasno plačane globe: depoziti

Začasno plačane globe: depoziti

Banke, pri katerih so naložena sredstva začasno plačanih glob do leta 2010, so izbrane z razpisnim postopkom v skladu s strategijo obvladovanja tveganj, v kateri so opredeljene bonitetne zahteve in znesek sredstev, ki jih je mogoče naložiti sorazmerno z lastniškim kapitalom nasprotne stranke.

Za poslovne banke, ki so bile izbrane posebej za depozite začasno plačanih glob (denarna sredstva z omejitvami), se praviloma zahtevata minimalna dolgoročna kreditna bonitetna ocena A (Standard & Poor's) ali enakovredna ocena) pri vseh treh glavnih bonitetnih agencijah in minimalna kratkoročna bonitetna ocena A-1 (S&P ali enakovredna ocena). Pri poslabšanju ocene bank v tej skupini se uporabijo posebni ukrepi. Poleg tega je znesek, položen pri vsaki banki, omejen na določen odstotek njenih lastnih sredstev, ki je različen glede na bonitetno oceno vsake institucije. Pri izračunu te omejitve se upošteva tudi znesek še neuveljavljenih jamstev, ki jih je Komisiji izdala ista institucija. Skladnost še neuveljavljenih depozitov z veljavnimi sektorskimi zahtevami se redno pregleduje.

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Zaradi naložb začasno plačanih glob je Komisija izpostavljena kreditnemu tveganju, kar je tveganje, da nasprotna stranka ne bo mogla v celoti plačati zneskov, ko ti zapadejo v plačilo. Najvišja koncentracija izpostavljenosti je do Francije in Nemčije, ki pomenita 53 % oz. 24 % skupne vrednosti portfelja.

Bančna jamstva

Bančna jamstva

Komisija ima znatne zneske jamstev, ki so jih izdale finančne institucije, tudi v zvezi z globami, ki jih je naložila družbam za kršitve pravil EU na področju konkurence (glej pojasnilo 2.9.1). Ta jamstva zagotovijo oglobljena podjetja namesto začasnega plačila globe. Strategija obvladovanja tveganj, ki se uporablja za sprejemanje takih jamstev, je bila v letu 2012 pregledana, glede na trenutno finančno okolje v EU pa je bila opredeljena nova kombinacija zahtev v zvezi s kreditno bonitetno oceno in omejenih deležev na nasprotno stranko (sorazmernih z lastnimi sredstvi vsake nasprotne stranke). To Komisiji še naprej zagotavlja visoko kreditno kvaliteto. Skladnost še neuveljavljenih jamstev z veljavnimi sektorskimi zahtevami se redno pregleduje.

2.9.1

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

V skladu s Sporazumom med EU in EIB o upravljanju Jamstvenega sklada morajo imeti vse medbančne naložbe minimalno bonitetno oceno Moody's P-1 ali njej enakovredno oceno. Na dan 31. decembra 2012 so bile pri takih nasprotnih strankah položene vezane vloge v višini 242 milijonov EUR (leta 2011: 300 milijonov EUR).

8.6   LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Najemanje in dajanje posojil

Najemanje in dajanje posojil

Likvidnostno tveganje, ki izhaja iz najetih posojil, se v glavnem izravna z danimi posojili z enakovrednimi pogoji (vzajemni posli). Za posojila v okviru makrofinančne pomoči in posojila Euratom pomeni Jamstveni sklad likvidnostno rezervo (ali varnostno mrežo) pri neplačilu ali zamudah pri plačilu s strani posojilojemalcev. Za plačilnobilančna posojila je v Uredbi Sveta (ES) št. 431/2009 predviden postopek, ki daje dovolj časa za mobilizacijo sredstev iz računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah. Za EFSM je v Uredbi Sveta (EU) št. 407/2010 predviden podoben postopek.

Kar zadeva upravljanje sredstev in obveznosti ESPJ v likvidaciji, upravlja Komisija likvidnostne zahteve na podlagi napovedi izplačil, ki jo pridobi na podlagi posvetovanj s pristojnimi službami Komisije.

Zakladništvo

Zakladništvo

Proračunska načela EU zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano leto vedno zadostujejo za izvrševanje vseh plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko leto. Države članice vsako leto plačajo prispevke v 12 mesečnih obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki. Poleg tega so v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 (uredba o lastnih sredstvih) prispevki držav članic, povezani s proračunom (ali spremembami proračuna), odobrenim po 16. dnevu meseca (N), na voljo šele v mesecu N+2, medtem ko so povezane odobritve plačil na voljo takoj. Zaradi zagotavljanja, da zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, so vzpostavljeni postopki za redno napovedovanje denarnih sredstev in pod nekaterimi pogoji je mogoče lastna ali dodatna sredstva vnaprej vpoklicati od držav članic, če je to potrebno. Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja Komisije avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih Komisije dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

Sklad se upravlja po načelu, da morajo imeti sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in možnost mobilizacije v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Sklad mora ohranjati najmanj 100 milijonov EUR v portfelju z zapadlostjo manj kot 12 mesecev in ta sredstva se naložijo v denarne instrumente. Te naložbe so vključno z denarnimi sredstvi na dan 31. decembra 2012 znašale skupaj 250 milijonov EUR. Poleg tega vsaj 20 % nominalne vrednosti sklada obsega denarne instrumente, obveznice s fiksno obrestno mero s preostalo zapadlostjo do največ enega leta in obveznice s spremenljivo obrestno mero. Na dan 31. decembra 2012 je bilo to razmerje 52-odstotno.

9.   RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

9.1   POVEZANE STRANKE

POVEZANE STRANKE

Povezane stranke EU so drugi subjekti EU, ki so vključeni v konsolidacijo, in ključno vodstveno osebje teh subjektov. Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja EU in zato v skladu z računovodskimi pravili EU niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

9.2   UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

Za predstavitev podatkov o poslih povezanih strank v zvezi s ključnim vodstvenim osebjem EU so take osebe tukaj prikazane v okviru petih kategorij:

| | Kategorija 1: predsedniki Sveta, Komisije in Sodišča |
| --- | --- |

Kategorija 1: predsedniki Sveta, Komisije in Sodišča

Kategorija 1:

| | Kategorija 2: podpredsednik Komisije in visoki predstavnik EU za zunanje zadeve in varnostno politiko ter drugi podpredsedniki Komisije |
| --- | --- |

Kategorija 2: podpredsednik Komisije in visoki predstavnik EU za zunanje zadeve in varnostno politiko ter drugi podpredsedniki Komisije

Kategorija 2:

| | Kategorija 3: generalni sekretar Sveta, člani Komisije, sodniki in generalni pravobranilci Sodišča, predsednik in člani Splošnega sodišča, predsednik in člani Sodišča za uslužbence Evropske unije, evropski varuh človekovih pravic ter evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| --- | --- |

Kategorija 3: generalni sekretar Sveta, člani Komisije, sodniki in generalni pravobranilci Sodišča, predsednik in člani Splošnega sodišča, predsednik in člani Sodišča za uslužbence Evropske unije, evropski varuh človekovih pravic ter evropski nadzornik za varstvo podatkov

Kategorija 3:

| | Kategorija 4: predsednik in člani Računskega sodišča |
| --- | --- |

Kategorija 4: predsednik in člani Računskega sodišča

Kategorija 4:

| | Kategorija 5: najvišji javni uslužbenci institucij in agencij |
| --- | --- |

Kategorija 5: najvišji javni uslužbenci institucij in agencij

Kategorija 5:

Povzetek njihovih upravičenosti je prikazan spodaj – dodatne informacije so na voljo v Uradnem listu Evropske unije [UL 187, 8.8.1967, uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 904/2012 (UL L 269, 4.10.2012), in UL L 268, 20.10.1977, uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1293/2004 (UL L 243, 15.7.2004)]. Dodatne informacije so na voljo tudi v kadrovskih predpisih, objavljenih na spletišču Europa – gre za uradni dokument z opisom pravic in obveznosti vseh uradnikov EU. Ključno vodstveno osebje ni prejelo preferenčnih posojil od EU.

Uradnem listu Evropske unije

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

| v EUR |
| --- |
| Upravičenost (na zaposlenega) | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Osnovna plača (na mesec) | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | 11 681,17
  –18 370,84 |
| Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Družinski dodatki: |
| gospodinjski dodatek (v % plače) | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 |
| otroški dodatek | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| dodatek za predšolsko | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| izobraževanje ali | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| šolanje zunaj kraja zaposlitve | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Dodatek za predsedujoče sodnike | se ne uporablja | se ne uporablja | 500–810,74 | se ne uporablja | se ne uporablja |
| Dodatek za reprezentančne stroške | 1 418,07 | 0–911,38 | 500–607,71 | se ne uporablja | se ne uporablja |
| Letni potni stroški | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | Sredstvo se še naprej pripoznava |
| Nakazila v države članice: |
| dodatek za šolanje (16) | Sredstvo se še naprej pripoznava | Sredstvo se še naprej pripoznava | Sredstvo se še naprej pripoznava | Sredstvo se še naprej pripoznava | Sredstvo se še naprej pripoznava |
| v % plače (16) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| v % plače brez korekcijskega koeficienta | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % |
| Reprezentančni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | se ne uporablja | se ne uporablja |
| Začetek dela: |
| stroški nastanitve | 50 703,52 | 45 927,10
  –47 764,18 | 36 741,68
  –41 334,40 | 39 681,02
  –42 252,94 | povrnjeno |
| družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prenehanje dela: |
| stroški selitve ob prenehanju zaposlitve | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | povrnjeno |
| družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| prehod (v % plače) (17) | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | se ne uporablja |
| zdravstveno zavarovanje | krito | krito | krito | krito | izbirno |
| Pokojnina (% plače, pred davki) | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % |
| Odbitki: |
| davek Unije | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % |
| zdravstveno zavarovanje (v % plače) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| posebna dajatev na plačo | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % |
| odbitek za pokojnino | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | 11,6 % |
| Število oseb ob koncu leta | 3 | 8 | 91 | 27 | 109 |

v EUR

Upravičenost (na zaposlenega)

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Osnovna plača (na mesec)

Osnovna plača

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

11 681,17

–18 370,84

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Družinski dodatki:

Družinski dodatki:

gospodinjski dodatek (v % plače)

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

otroški dodatek

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

dodatek za predšolsko

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

izobraževanje ali

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

šolanje zunaj kraja zaposlitve

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Dodatek za predsedujoče sodnike

Dodatek za predsedujoče sodnike

se ne uporablja

se ne uporablja

500–810,74

se ne uporablja

se ne uporablja

Dodatek za reprezentančne stroške

Dodatek za reprezentančne stroške

1 418,07

0–911,38

500–607,71

se ne uporablja

se ne uporablja

Letni potni stroški

Letni potni stroški

se ne uporablja

se ne uporablja

se ne uporablja

se ne uporablja

Sredstvo se še naprej pripoznava

Nakazila v države članice:

Nakazila v države članice:

dodatek za šolanje (16)

16

Sredstvo se še naprej pripoznava

Sredstvo se še naprej pripoznava

Sredstvo se še naprej pripoznava

Sredstvo se še naprej pripoznava

Sredstvo se še naprej pripoznava

v % plače (16)

16

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

v % plače brez korekcijskega koeficienta

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

Reprezentančni stroški

Reprezentančni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

se ne uporablja

se ne uporablja

Začetek dela:

Začetek dela:

stroški nastanitve

50 703,52

45 927,10

–47 764,18

36 741,68

–41 334,40

39 681,02

–42 252,94

povrnjeno

družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prenehanje dela:

Prenehanje dela:

stroški selitve ob prenehanju zaposlitve

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

povrnjeno

družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

prehod (v % plače) (17)

17

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

se ne uporablja

zdravstveno zavarovanje

krito

krito

krito

krito

izbirno

Pokojnina (% plače, pred davki)

Pokojnina

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

Odbitki:

Odbitki:

davek Unije

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

zdravstveno zavarovanje (v % plače)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

posebna dajatev na plačo

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

odbitek za pokojnino

se ne uporablja

se ne uporablja

se ne uporablja

se ne uporablja

11,6 %

Število oseb ob koncu leta

Število oseb ob koncu leta

3

3

8

8

91

91

27

27

109

109

10.   DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne podpisa tega zaključnega računa računovodja Komisije ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij in to je upoštevano v predstavljenih informacijah.

11.   OBSEG KONSOLIDACIJE

11.1   SUBJEKTI, KI SO VKLJUČENI V KONSOLIDACIJO

SUBJEKTI, KI SO VKLJUČENI V KONSOLIDACIJO

A.   NADZOROVANI SUBJEKTI (51)

NADZOROVANI SUBJEKTI (51)

1.   Institucije in posvetovalni organi (11)

Institucije in posvetovalni organi (11)

| | Evropski parlament |
| --- | --- |

Evropski parlament

| | Evropski svet |
| --- | --- |

Evropski svet

| | Evropska komisija |
| --- | --- |

Evropska komisija

| | Odbor regij |
| --- | --- |

Odbor regij

| | Sodišče Evropske unije |
| --- | --- |

Sodišče Evropske unije

| | Evropska služba za zunanje delovanje |
| --- | --- |

Evropska služba za zunanje delovanje

| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| --- | --- |

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| --- | --- |

Evropski ekonomsko-socialni odbor

| | Evropski varuh človekovih pravic |
| --- | --- |

Evropski varuh človekovih pravic

| | Evropsko računsko sodišče |
| --- | --- |

Evropsko računsko sodišče

| | Svet Evropske unije |
| --- | --- |

Svet Evropske unije

2.   Agencije EU (38)

Agencije EU (38)

2.1.   Izvajalske agencije (6)

Izvajalske agencije (6)

| | Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo |
| --- | --- |

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

| | Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike |
| --- | --- |

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike

| | Izvajalska agencija za raziskave |
| --- | --- |

Izvajalska agencija za raziskave

| | Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost |
| --- | --- |

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

| | Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje |
| --- | --- |

Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje

| | Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta |
| --- | --- |

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

2.2.   Decentralizirane agencije (32)

Decentralizirane agencije (32)

| | Evropska agencija za pomorsko varnost |
| --- | --- |

Evropska agencija za pomorsko varnost

| | Evropska agencija za zdravila |
| --- | --- |

Evropska agencija za zdravila

| | Nadzorni organ za evropski GNSS |
| --- | --- |

Nadzorni organ za evropski GNSS

| | Evropska agencija za kemikalije |
| --- | --- |

Evropska agencija za kemikalije

| | Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije) |
| --- | --- |

Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije)

| | Eurojust |
| --- | --- |

Eurojust

| | Evropski inštitut za enakost spolov |
| --- | --- |

Evropski inštitut za enakost spolov

| | Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu |
| --- | --- |

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

| | Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni |
| --- | --- |

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

| | Evropska agencija za okolje |
| --- | --- |

Evropska agencija za okolje

| | Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja |
| --- | --- |

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

| | Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev |
| --- | --- |

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

| | Evropski bančni organ |
| --- | --- |

Evropski bančni organ

| | Evropski azilni podporni urad (18) |
| --- | --- |

Evropski azilni podporni urad (18)

18

| | Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (18) |
| --- | --- |

Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (18)

18

| | Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije |
| --- | --- |

Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

| | Evropska agencija za varnost hrane |
| --- | --- |

Evropska agencija za varnost hrane

| | Evropska železniška agencija |
| --- | --- |

Evropska železniška agencija

| | Urad Skupnosti za rastlinske sorte |
| --- | --- |

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

| | Evropska agencija za nadzor ribištva |
| --- | --- |

Evropska agencija za nadzor ribištva

| | Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami |
| --- | --- |

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

| | Evropska policijska akademija (CEPOL) |
| --- | --- |

Evropska policijska akademija (CEPOL)

| | Evropski policijski urad (Europol) |
| --- | --- |

Evropski policijski urad (Europol)

| | Evropska agencija za varnost v letalstvu |
| --- | --- |

Evropska agencija za varnost v letalstvu

| | Evropska agencija za varnost omrežij in informacij |
| --- | --- |

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

| | Agencija Evropske unije za temeljne pravice |
| --- | --- |

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

| | Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine |
| --- | --- |

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

| | Prevajalski center za organe Evropske unije |
| --- | --- |

Prevajalski center za organe Evropske unije

| | Evropski organ za vrednostne papirje in trge |
| --- | --- |

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

| | Evropska fundacija za usposabljanje |
| --- | --- |

Evropska fundacija za usposabljanje

| | Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer |
| --- | --- |

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

| | Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) |
| --- | --- |

Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)

3.   Drugi nadzorovani subjekti (2)

Drugi nadzorovani subjekti (2)

| | Evropska skupnost za premog in jeklo (v likvidaciji) |
| --- | --- |

Evropska skupnost za premog in jeklo (v likvidaciji)

| | Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo |
| --- | --- |

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

B.   SKUPNA PODJETJA (5)

SKUPNA PODJETJA (5)

| | Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER |
| --- | --- |

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER

| | Skupno podjetje SESAR |
| --- | --- |

Skupno podjetje SESAR

| | Skupno podjetje za GCV |
| --- | --- |

Skupno podjetje za GCV

| | Skupno podjetje Galileo v likvidaciji |
| --- | --- |

Skupno podjetje Galileo v likvidaciji

| | Skupno podjetje IMI |
| --- | --- |

Skupno podjetje IMI

C.   PRIDRUŽENI SUBJEKTI (4)

PRIDRUŽENI SUBJEKTI (4)

| | Evropski investicijski sklad |
| --- | --- |

Evropski investicijski sklad

| | Skupno podjetje Čisto nebo |
| --- | --- |

Skupno podjetje Čisto nebo

| | Skupno podjetje ARTEMIS |
| --- | --- |

Skupno podjetje ARTEMIS

| | Skupno podjetje ENIAC |
| --- | --- |

Skupno podjetje ENIAC

11.2   SUBJEKTI, KI NISO VKLJUČENI V KONSOLIDACIJO

SUBJEKTI, KI NISO VKLJUČENI V KONSOLIDACIJO

Čeprav EU upravlja sredstva spodaj omenjenih subjektov, ti ne izpolnjujejo pogojev za konsolidacijo in zato niso vključeni v zaključni račun EU.

11.2.1   
  Evropski razvojni sklad (ERS)

Evropski razvojni sklad (ERS)

Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument zagotavljanja pomoči EU za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Ustanovitev Sklada je bila predvidena že z Rimsko pogodbo iz leta 1957, in sicer za zagotavljanje tehnične in finančne podpore, sprva namenjene le afriškim državam, s katerimi so nekatere države članice povezovale zgodovinske vezi.

ERS se ne financira iz proračuna EU, ampak z neposrednimi prispevki držav članic, ki so dogovorjeni na pogajanjih na medvladni ravni. Sredstva ERS upravljata Komisija in EIB. Vsak ERS je običajno sklenjen za približno pet let. Od sklenitve prve konvencije o partnerstvu leta 1964 so programski cikli ERS na splošno sledili ciklu sporazumov oziroma konvencij o partnerstvu.

ERS ureja posebna finančna uredba (UL L 78, 19.3.2008), ki predvideva predložitev posebnih računovodskih izkazov, ločeno od računovodskih izkazov EU. Zunanji nadzor nad zaključnim računom in upravljanjem sredstev ERS izvajata Računsko sodišče in Evropski parlament. V informativne namene sta spodaj prikazani bilanca stanja in izkaz finančnega uspeha 8., 9. in 10. ERS:

Bilanca stanja – 8., 9. in 10. ERS

Bilanca stanja – 8., 9. in 10. ERS

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Nekratkoročna sredstva | 438 | 380 |
| Kratkoročna sredstva | 2 094 | 2 510 |
| Sredstva skupaj | 2 532 | 2 890 |
| Kratkoročne obveznosti | (1 057) | (1 033) |
| Nekratkoročne obveznosti | (40) | — |
| Obveznosti skupaj | (1 097) | (1 033) |
| Čista sredstva | 1 435 | 1 857 |
| SREDSTVA IN REZERVE |
| Vpoklicani kapital Sklada | 29 579 | 26 979 |
| Druge rezerve | 2 252 | 2 252 |
| Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | (27 374) | (24 674) |
| Poslovni izid v zadevnem letu | (3 023) | (2 700) |
| Čista sredstva | 1 435 | 1 857 |

v mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Nekratkoročna sredstva

438

380

Kratkoročna sredstva

2 094

2 510

Sredstva skupaj

2 532

2 890

Kratkoročne obveznosti

(1 057)

(1 033)

Nekratkoročne obveznosti

(40)

—

Obveznosti skupaj

(1 097)

(1 033)

Čista sredstva

Čista sredstva

1 435

1 435

1 857

1 857

SREDSTVA IN REZERVE

Vpoklicani kapital Sklada

29 579

26 979

Druge rezerve

2 252

2 252

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

(27 374)

(24 674)

Poslovni izid v zadevnem letu

(3 023)

(2 700)

Čista sredstva

Čista sredstva

1 435

1 435

1 857

1 857

Izkaz finančnega uspeha – 8., 9. in 10. ERS

Izkaz finančnega uspeha – 8., 9. in 10. ERS

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Prihodki iz poslovanja | 124 | 99 |
| Odhodki iz poslovanja | (3 017) | (2 702) |
| Upravni odhodki | (107) | (75) |
| PRIMANJKLJAJ IZ POSLOVANJA | (3 001) | (2 679) |
| Finančne dejavnosti | (22) | (21) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (3 023) | (2 700) |

v mio. EUR

2012

2011

Prihodki iz poslovanja

124

99

Odhodki iz poslovanja

(3 017)

(2 702)

Upravni odhodki

(107)

(75)

PRIMANJKLJAJ IZ POSLOVANJA

PRIMANJKLJAJ IZ POSLOVANJA

(3 001)

(3 001)

(2 679)

(2 679)

Finančne dejavnosti

(22)

(21)

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(3 023)

(3 023)

(2 700)

(2 700)

11.2.2   
  Sistem zdravstvenega zavarovanja

Sistem zdravstvenega zavarovanja

Sistem zdravstvenega zavarovanja je sistem, ki zagotavlja zdravstveno zavarovanje za osebje različnih organov EU. Sredstva tega sistema so lastno premoženje sistema in jih ne nadzoruje EU, čeprav finančna sredstva sistema upravlja Komisija. Sistem se financira s prispevki članov sistema (osebje) in delodajalcev (institucije/agencije/organi). Vsi presežki ostanejo znotraj sistema.

Sistem sestavljajo štirje ločeni sistemi – glavni sistem, v katerega je vključeno osebje institucij in agencij Evropske unije, ter trije manjši sistemi, v katere je vključeno osebje Evropske univerze v Firencah, osebje evropskih šol in osebje zunaj EU, kot je na primer osebje v delegacijah EU. Na dan 31. decembra 2012 so skupna sredstva sistema skupaj znašala 296 milijonov EUR (leta 2011: 294 milijonov EUR).

11.2.3   
  Jamstveni sklad za udeležence

Jamstveni sklad za udeležence

Nekateri zneski predhodnega financiranja, ki so bili plačani v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (7. OP), se krijejo iz Jamstvenega sklada za udeležence – taki zneski predhodnega financiranja, plačani leta 2012, so znašali skupno 4 milijarde EUR (leta 2011: 3,3 milijarde EUR). Ta sklad je od Evropske komisije ločen subjekt in ni konsolidiran v tem zaključnem računu.

Navedeni sklad je instrument vzajemne koristi in je bil vzpostavljen za kritje finančnih tveganj, ki so jim izpostavljeni EU in udeleženci pri izvajanju posrednih ukrepov 7. OP, saj njegov kapital in obresti pomenijo jamstvo za dobro izvedbo ukrepov. Vsi udeleženci posrednih ukrepov v obliki nepovratnih sredstev prispevajo 5 % skupnega prispevka EU v kapital Jamstvenega sklada za udeležence za čas trajanja ukrepa. Udeleženci so tako lastniki Jamstvenega sklada za udeležence, EU (ki jo zastopa Komisija) pa deluje kot njihova pooblaščenka. Ob koncu posrednega ukrepa se udeležencem v celoti povrne njihov prispevek v kapital, razen kadar ima Jamstveni sklad za udeležence izgubo zaradi upravičencev, ki ne izpolnjujejo obveznosti – v tem primeru se udeležencem povrne najmanj 80 % njihovega prispevka. Jamstveni sklad za udeležence torej jamči za finančne interese EU in tudi udeležencev.

Sredstva Jamstvenega sklada za udeležence so na dan 31. decembra 2012 znašala skupaj 1 452 milijonov EUR (leta 2011 1 171 milijonov EUR). Sredstva tega sklada so lastno premoženje sklada in jih ne nadzoruje EU, finančna sredstva sklada pa upravlja EIB.

DEL II

ZBIRNA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA
   (19)

ZBIRNA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA

19

VSEBINA

VSEBINA

1.   Rezultat izvrševanja proračuna EU in pojasnila:

Rezultat izvrševanja proračuna EU in pojasnila:

| 1.1 | Proračunski rezultat EU |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Uskladitev poslovnega izida in proračunskega rezultata |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Primerjava proračunskih napovedi in dejanskih zneskov |
| --- | --- |

1.3

Zbirna poročila o izvrševanju proračuna

Zbirna poročila o izvrševanju proračuna

| 2. | Prihodki: Povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov |
| --- | --- |

2.

Prihodki:

3.   Odhodki:

Odhodki:

| 3.1 | Razčlenitev ter spremembe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Izvrševanje odobritev plačil po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Gibanje neporavnanih obveznosti po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Razčlenitev neporavnanih obveznosti po letih nastanka in po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Razčlenitev ter spremembe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po področjih |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti po področjih |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Izvrševanje odobritev plačil po področjih |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Gibanje neporavnanih obveznosti po področjih |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Razčlenitev neporavnanih obveznosti po letih nastanka in po področjih |
| --- | --- |

3.10

4.   Institucije in agencije:

Institucije in agencije:

| 4.1 | Povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov po institucijah |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po institucijah |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Prihodki agencij: proračunske napovedi, upravičenosti in prejeti zneski |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil po agencijah |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Proračunski rezultat, vključno z agencijami |
| --- | --- |

4.5

1.   REZULTAT IZVRŠEVANJA PRORAČUNA EU

REZULTAT IZVRŠEVANJA PRORAČUNA EU

1.1   PRORAČUNSKI REZULTAT EU

PRORAČUNSKI REZULTAT EU

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Prihodki za zadevno proračunsko leto | 139 541 | 130 000 |
| Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | (137 738) | (128 043) |
| Odobritve plačil, prenesene v leto N+1 | (936) | (1 019) |
| Razveljavljene neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N–1 | 92 | 457 |
| Tečajne razlike za zadevno leto | 60 | 97 |
| Proračunski rezultat
   (20) | 1 019 | 1 492 |

v mio. EUR

2012

2011

Prihodki za zadevno proračunsko leto

139 541

130 000

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

(137 738)

(128 043)

Odobritve plačil, prenesene v leto N+1

(936)

(1 019)

Razveljavljene neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N–1

92

457

Tečajne razlike za zadevno leto

60

97

Proračunski rezultat
   (20)

Proračunski rezultat

20

1 019

1 019

1 492

1 492

Proračunski presežek EU (1 023 milijonov EUR) se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno leto.

1.2   USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (5 329) | (1 789) |
| Prihodki |
| Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane | (2 000) | (371) |
| Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu | 4 582 | 2 072 |
| Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) | (38) | (236) |
| Odhodki |
| Vnaprej vračunani odhodki (čisti) | (1 933) | 3 410 |
| Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu | (2 695) | (936) |
| Čisti učinek predhodnega financiranja | 1 210 | 1 131 |
| Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto | (4 666) | (1 211) |
| Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil | 4 768 | 2 000 |
| Gibanje rezervacij | 7 805 | (2 109) |
| Drugo | (670) | (378) |
| Poslovni izid agencij in ESPJ | (15) | (91) |
| PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO | 1 019 | 1 492 |

v mio. EUR

2012

2011

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Prihodki

Prihodki

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

(2 000)

(371)

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

4 582

2 072

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

(38)

(236)

Odhodki

Odhodki

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

(1 933)

3 410

Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu

(2 695)

(936)

Čisti učinek predhodnega financiranja

1 210

1 131

Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto

(4 666)

(1 211)

Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil

4 768

2 000

Gibanje rezervacij

7 805

(2 109)

Drugo

(670)

(378)

Poslovni izid agencij in ESPJ

Poslovni izid agencij in ESPJ

(15)

(15)

(91)

(91)

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

1 019

1 019

1 492

1 492

1.3   PRIMERJAVA PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

PRIMERJAVA PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

1.3.1   PRIHODKI

| v mio. EUR |
| --- |
| | Prvotni proračun | Končni proračun | Dejanski prihodki |
| 1. | Lastna sredstva |

v mio. EUR

Prvotni proračun

Končni proračun

Dejanski prihodki

1.

Lastna sredstva

127 512

128 655

128 886

od tega carinske dajatve

od tega carinske dajatve

19 171

19 171

16 701

16 701

16 261

16 261

od tega DDV

od tega DDV

14 499

14 499

14 546

14 546

14 648

14 648

od tega BND

od tega BND

93 719

93 719

97 284

97 284

97 856

97 856

| 3. | Presežki, neporabljena sredstva in popravki |
| --- | --- |

3.

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

0

1 994

2 041

| 4. | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije |
| --- | --- |

4.

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije

1 312

1 312

1 236

| 5. | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij |
| --- | --- |

5.

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

60

68

612

| 6. | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije |
| --- | --- |

6.

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije

50

50

2 928

| 7. | Zamudne obresti in globe |
| --- | --- |

7.

Zamudne obresti in globe

123

3 648

3 807

| 8. | Najemanje in dajanje posojil |
| --- | --- |

8.

Najemanje in dajanje posojil

0

0

0

| 9. | Razni prihodki |
| --- | --- |

9.

Razni prihodki

30

30

31

Skupaj

129 088

135 758

139 541

1.3.2   OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Prvotni proračun | Končni proračun (21) | Obveznosti |
| 1. | Trajnostna rast |

v mio. EUR

Prvotni proračun

Končni proračun (21)

21

Obveznosti

1.

Trajnostna rast

67 506

70 842

69 000

| 2. | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2.

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

59 976

62 198

60 817

| 3. | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3.

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

2 065

2 994

2 892

| 4. | EU kot globalni akter |
| --- | --- |

4.

EU kot globalni akter

9 406

9 931

9 753

| 5. | Uprava |
| --- | --- |

5.

Uprava

8 280

9 113

8 822

| 6. | Nadomestila |
| --- | --- |

6.

Nadomestila

0

0

0

Skupaj

147 232

155 077

151 284

1.3.3   OBVEZNOSTI PO PODROČJIH

| v mio. EUR |
| --- |
| | Prvotni proračun | Končni proračun (22) | Obveznosti |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve |

v mio. EUR

Prvotni proračun

Končni proračun (22)

22

Obveznosti

01

Gospodarske in finančne zadeve

611

536

535

| 02 | Podjetništvo |
| --- | --- |

02

Podjetništvo

1 148

1 276

1 236

| 03 | Konkurenca |
| --- | --- |

03

Konkurenca

92

96

94

| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve |
| --- | --- |

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

11 581

11 818

11 782

| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja |
| --- | --- |

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

58 587

60 877

59 514

| 06 | Mobilnost in promet |
| --- | --- |

06

Mobilnost in promet

1 664

1 754

1 713

| 07 | Okolje in podnebni ukrepi |
| --- | --- |

07

Okolje in podnebni ukrepi

493

508

496

| 08 | Raziskave |
| --- | --- |

08

Raziskave

5 930

7 618

7 059

| 09 | Informacijska družba in mediji |
| --- | --- |

09

Informacijska družba in mediji

1 678

1 985

1 878

| 10 | Neposredne raziskave |
| --- | --- |

10

Neposredne raziskave

411

932

494

| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo |
| --- | --- |

11

Pomorske zadeve in ribištvo

1 033

1 011

1 007

| 12 | Notranji trg |
| --- | --- |

12

Notranji trg

101

107

101

| 13 | Regionalna politika |
| --- | --- |

13

Regionalna politika

42 045

42 662

42 647

| 14 | Obdavčenje in carinska unija |
| --- | --- |

14

Obdavčenje in carinska unija

143

147

144

| 15 | Izobraževanje in kultura |
| --- | --- |

15

Izobraževanje in kultura

2 697

3 292

3 088

| 16 | Komuniciranje |
| --- | --- |

16

Komuniciranje

262

271

265

| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov |
| --- | --- |

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

687

653

639

| 18 | Notranje zadeve |
| --- | --- |

18

Notranje zadeve

1 264

1 322

1 290

| 19 | Zunanji odnosi |
| --- | --- |

19

Zunanji odnosi

4 817

4 969

4 872

| 20 | Trgovina |
| --- | --- |

20

Trgovina

104

106

104

| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP |
| --- | --- |

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1 498

1 733

1 719

| 22 | Širitev |
| --- | --- |

22

Širitev

1 088

1 166

1 135

| 23 | Humanitarna pomoč |
| --- | --- |

23

Humanitarna pomoč

900

1 299

1 294

| 24 | Boj proti goljufijam |
| --- | --- |

24

Boj proti goljufijam

79

79

79

| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje |
| --- | --- |

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

194

204

196

| 26 | Upravna služba Komisije |
| --- | --- |

26

Upravna služba Komisije

1 017

1 200

1 149

| 27 | Proračun |
| --- | --- |

27

Proračun

69

63

61

| 28 | Revizija |
| --- | --- |

28

Revizija

12

12

12

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

134

144

135

| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki |
| --- | --- |

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1 335

1 321

1 318

| 31 | Jezikovne službe |
| --- | --- |

31

Jezikovne službe

399

477

435

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

718

764

731

| 33 | Pravosodje |
| --- | --- |

33

Pravosodje

218

233

222

| 40 | Rezerve |
| --- | --- |

40

Rezerve

759

461

0

| 90 | Druge institucije |
| --- | --- |

90

Druge institucije

3 464

3 983

3 841

Skupaj

147 232

155 077

151 284

1.3.4   ODHODKI PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Prvotni proračun | Končni proračun (23) | Izvedena plačila |
| 1. | Trajnostna rast |

v mio. EUR

Prvotni proračun

Končni proračun (23)

23

Izvedena plačila

1.

Trajnostna rast

55 337

63 753

61 585

| 2. | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2.

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

57 034

60 409

59 096

| 3. | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3.

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 484

2 477

2 375

| 4. | EU kot globalni akter |
| --- | --- |

4.

EU kot globalni akter

6 955

7 182

7 064

| 5. | Uprava |
| --- | --- |

5.

Uprava

8 278

9 824

8 564

| 6. | Nadomestila |
| --- | --- |

6.

Nadomestila

0

0

0

Skupaj

129 088

143 644

138 683

1.3.5   ODHODKI PO PODROČJIH

| v mio. EUR |
| --- |
| | Prvotni proračun | Končni proračun (24) | Izvedena plačila |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve |

v mio. EUR

Prvotni proračun

Končni proračun (24)

24

Izvedena plačila

01

Gospodarske in finančne zadeve

511

493

484

| 02 | Podjetništvo |
| --- | --- |

02

Podjetništvo

1 079

1 395

1 271

| 03 | Konkurenca |
| --- | --- |

03

Konkurenca

92

103

92

| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve |
| --- | --- |

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

9 075

11 755

11 699

| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja |
| --- | --- |

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

55 880

59 242

57 948

| 06 | Mobilnost in promet |
| --- | --- |

06

Mobilnost in promet

1 079

1 156

1 105

| 07 | Okolje in podnebni ukrepi |
| --- | --- |

07

Okolje in podnebni ukrepi

393

409

382

| 08 | Raziskave |
| --- | --- |

08

Raziskave

4 218

6 245

5 307

| 09 | Informacijska družba in mediji |
| --- | --- |

09

Informacijska družba in mediji

1 357

1 776

1 501

| 10 | Neposredne raziskave |
| --- | --- |

10

Neposredne raziskave

404

893

466

| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo |
| --- | --- |

11

Pomorske zadeve in ribištvo

806

757

745

| 12 | Notranji trg |
| --- | --- |

12

Notranji trg

98

112

99

| 13 | Regionalna politika |
| --- | --- |

13

Regionalna politika

35 538

38 282

38 254

| 14 | Obdavčenje in carinska unija |
| --- | --- |

14

Obdavčenje in carinska unija

110

140

130

| 15 | Izobraževanje in kultura |
| --- | --- |

15

Izobraževanje in kultura

2 112

3 059

2 761

| 16 | Komuniciranje |
| --- | --- |

16

Komuniciranje

253

278

256

| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov |
| --- | --- |

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

592

652

635

| 18 | Notranje zadeve |
| --- | --- |

18

Notranje zadeve

756

860

835

| 19 | Zunanji odnosi |
| --- | --- |

19

Zunanji odnosi

3 276

3 271

3 233

| 20 | Trgovina |
| --- | --- |

20

Trgovina

102

111

105

| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP |
| --- | --- |

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1 310

1 475

1 429

| 22 | Širitev |
| --- | --- |

22

Širitev

921

976

943

| 23 | Humanitarna pomoč |
| --- | --- |

23

Humanitarna pomoč

842

1 141

1 128

| 24 | Boj proti goljufijam |
| --- | --- |

24

Boj proti goljufijam

74

83

71

| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje |
| --- | --- |

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

193

219

195

| 26 | Upravna služba Komisije |
| --- | --- |

26

Upravna služba Komisije

1 001

1 343

1 149

| 27 | Proračun |
| --- | --- |

27

Proračun

69

73

61

| 28 | Revizija |
| --- | --- |

28

Revizija

12

13

12

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

122

148

128

| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki |
| --- | --- |

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1 335

1 321

1 318

| 31 | Jezikovne službe |
| --- | --- |

31

Jezikovne službe

399

501

433

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

1 339

782

723

| 33 | Pravosodje |
| --- | --- |

33

Pravosodje

187

206

190

| 40 | Rezerve |
| --- | --- |

40

Rezerve

90

0

0

| 90 | Druge institucije |
| --- | --- |

90

Druge institucije

3 464

4 376

3 596

Skupaj

129 088

143 644

138 683

V prvotnem sprejetem proračunu, ki ga je podpisal predsednik Evropskega parlamenta 1. decembra 2011, so odobritve plačil znašale 129 088 milijonov EUR, z lastnimi sredstvi pa naj bi se financiralo 127 512 milijonov EUR. Ocene prihodkov in odhodkov v prvotnem proračunu se med proračunskim letom navadno spreminjajo, te prilagoditve pa so predstavljene v spremembah proračuna. Prilagoditve lastnih sredstev iz naslova BND zagotavljajo, da se v proračunu predvideni prihodki natanko ujemajo s predvidenimi odhodki. V skladu z načelom uravnoteženosti morajo biti proračunski prihodki in odhodki (odobritve plačil) namreč uravnoteženi.

Prihodki:

Prihodki:

Leta 2012 je bilo sprejetih šest sprememb proračuna. Ob upoštevanju teh sprememb proračuna so končni prihodki v proračunu za leto 2012 skupaj znašali 135 758 milijonov EUR. Ti so se financirali iz lastnih sredstev v višini 128 655 milijonov EUR (torej 1 143 milijonov EUR več od prvotne napovedi), preostanek pa se je financiral iz drugih prihodkov. Povečane potrebe po financiranju odobritev plačil so bile pokrite v glavnem s 3 525 milijoni EUR, povezanimi z globami in zamudnimi obrestmi, ki so bili vključeni v spremembo proračuna št. 6/2012 kot drugi prihodki.

Kar zadeva rezultat pri lastnih sredstvih, so zbrana tradicionalna lastna sredstva skoraj popolnoma ustrezala napovedanim zneskom, in sicer zato, ker so bile proračunske ocene, ki so bile spremenjene v času, ko je bila pripravljena sprememba proračuna št. 4/2012 (zmanjšanje ocen za 1 520 milijonov EUR v skladu z makroekonomskimi napovedmi iz pomladi 2012), ponovno spremenjene v spremembi proračuna št. 6/2012, da bi se upošteval dejanski ritem zbiranja. Zato so bile znova zmanjšane za 950 milijonov EUR.

Končna plačila držav članic iz naslova DDV in BND so bila prav tako zelo blizu končne proračunske ocene. Razlike med napovedanimi in dejansko vplačanimi zneski so posledica razlik med tečaji eura, uporabljenimi za namene proračuna, in veljavnimi tečaji v času, ko so države članice, ki niso članice EMU, dejansko izvedle plačila.

Odhodki:

Odhodki:

Leto 2012 je bilo šesto in predzadnje leto tekočega programskega obdobja 2007–2013. Vsi glavni programi so bili v polnem teku in pritok zahtevkov za plačila se je močno povečal, kot je običajno proti koncu cikla. V splošnih razmerah fiskalne konsolidacije v državah članicah je bil proračun, izglasovan za leto 2012, razmeroma konservativen. To je skupaj s precejšnjo količino neplačanih zahtevkov za plačila od leta 2011 ter naraščajočim številom zahtevkov za povračila povzročilo velik pritisk na odobritve plačil, kar je bilo treba med letom reševati s skrbnim upravljanjem proračuna in nazadnje z njegovo spremembo.

Kar zadeva obveznosti, so bili odobreni proračun in s tem politični cilji v celoti izvršeni (99,6 %). Najpomembnejša popravka, izvedena s spremembama proračuna med letom, sta se nanašala na povečanje v višini 650 milijonov EUR za reaktor ITER v skladu s sporazumom o njegovem financiranju iz decembra 2011 ter na 688 milijonov EUR za mobilizacijo Solidarnostnega sklada Evropske unije, katerega odhodki so že po njegovi naravi nepredvidljivi. Obveznosti so se v spremembi proračuna št. 6/2012 zmanjšale za 142 milijonov EUR z vračilom zneskov, ki bi lahko bili porabljeni do zgornje meje, vendar niso bili, zlasti v zvezi z rezervo za mednarodne sporazume o ribolovu ter programi za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni.

Skupna raven odobritev plačil se je konec leta prek spremembe proračuna št. 6/2012 povečala, in sicer za 6 milijard EUR, s čimer se je prvotni proračun povečal za 4,8 %. Pomanjkanje plačil je vplivalo na skoraj vse razdelke, zlasti na razdelek 1b – kohezija za rast in zaposlovanje. Treba je tudi spomniti, da je bil dogovorjeni znesek v višini 6 milijard EUR za 3 milijarde EUR nižji od zneska, ki ga je zahtevala Komisija. Nazadnje, leto 2012 se je končalo z neporavnanimi zahtevki za plačila v višini 16,2 milijarde EUR za tekoče programsko obdobje kohezijske politike (2007–2013) ter dodatnimi 1,1 milijarde EUR v zvezi z zaključevanjem programov za obdobje 2000–2006. Te zneske bo treba plačati v letu 2013. Proračunska vrstica za Solidarnostni sklad Evropske unije je bila med letom kot pri obveznostih tudi pri odobritvah plačil povečana za 688 milijonov EUR. Neporabljene sprejete odobritve plačil so znašale 1 102 milijona EUR (leta 2011: 1 582 milijonov EUR), po prenosu v leto 2013 pa zapade v plačilo skupno 166 milijonov EUR (leta 2011: 562 milijonov EUR).

Podrobnejša analiza proračunskih popravkov, njihovo ozadje in utemeljitev ter učinek so predstavljeni v poročilu Komisije o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto 2012, in sicer v delu A, ki daje splošni pregled na ravni proračuna, in delu B, ki obravnava posamezne razdelke večletnega finančnega okvira.

POJASNILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA EU

POJASNILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA EU

1.   SPLOŠNI PREGLED

SPLOŠNI PREGLED

Proračunsko računovodstvo se vodi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 (UL L 298, 26.10.2012) o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe te finančne uredbe. Splošni proračun, glavni instrument finančne politike Unije, je instrument, s katerim se vsako leto določijo in odobrijo prihodki in odhodki Unije.

Komisija vsako leto oceni vse prihodke in odhodke institucij za naslednje leto ter pripravi predlog proračuna in ga pošlje proračunskemu organu. Na podlagi tega predloga proračuna Svet pripravi stališče, o katerem se nato pogajata obe veji proračunskega organa. Ko predsednik Parlamenta izjavi, da je skupni predlog proračuna dokončno sprejet, se lahko proračun začne izvrševati. Za izvrševanje proračuna je v glavnem odgovorna Komisija.

Za Komisijo struktura proračuna vsebuje upravne odobritve in odobritve za poslovanje. Druge institucije imajo zgolj upravne odobritve. Poleg tega sta v proračunu dve vrsti odobritev: nediferencirana sredstva in diferencirana sredstva. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje poslov enoletne narave (ki so v skladu z načelom enoletnosti). Diferencirana sredstva so bila uvedena za uskladitev načela enoletnosti s potrebo po financiranju večletnih poslov. Namenjena so predvsem kritju večletnih poslov. Diferencirana sredstva se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in na odobritve plačil:

struktura proračuna

| — | odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko odobritve proračunskih sredstev za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt. |
| --- | --- |

—

odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko odobritve proračunskih sredstev za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt.

odobritve za prevzem obveznosti

| — | odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih. |
| --- | --- |

—

odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih.

odobritve plačil

Izvor odobritev

Izvor odobritev

Glavni vir odobritev je proračun Unije za tekoče leto. Vendar iz določb finančne uredbe izhajajo tudi druge vrste odobritev. Te prihajajo iz prejšnjih proračunskih let ali iz zunanjih virov:

| — | Prvotne proračunske odobritve, sprejete za tekoče leto, se lahko dopolnijo s prerazporeditvami med proračunskimi vrsticami ter s spremembami proračuna. |
| --- | --- |

—

Prvotne proračunske odobritve, sprejete za tekoče leto, se lahko dopolnijo s prerazporeditvami med proračunskimi vrsticami ter s spremembami proračuna.

Prvotne proračunske odobritve

prerazporeditvami

| — | Tekoči proračun prav tako dopolnjujejo odobritve, prenesene iz prejšnjega leta, ali ponovno razpoložljive odobritve, ki so: (i) nediferencirane odobritve plačil, ki se lahko samodejno prenesejo samo za eno proračunsko leto; (ii) odobritve, prenesene na podlagi sklepa institucij, če so bile pripravljalne faze končane ali če je bila pravna podlaga sprejeta prepozno. Odobritve, ponovno razpoložljive zaradi sprostitve prevzetih obveznosti: to pomeni, da se v proračun ponovno vključijo odobritve za prevzem obveznosti v zvezi s strukturnimi skladi, ki so bile sproščene. Zneski se lahko izjemoma ponovno vključijo v proračun v primeru napake Komisije ali če so nujno potrebni za zaključek programa. |
| --- | --- |

—

Tekoči proračun prav tako dopolnjujejo odobritve, prenesene iz prejšnjega leta, ali ponovno razpoložljive odobritve, ki so: (i) nediferencirane odobritve plačil, ki se lahko samodejno prenesejo samo za eno proračunsko leto; (ii) odobritve, prenesene na podlagi sklepa institucij, če so bile pripravljalne faze končane ali če je bila pravna podlaga sprejeta prepozno. Odobritve, ponovno razpoložljive zaradi sprostitve prevzetih obveznosti: to pomeni, da se v proračun ponovno vključijo odobritve za prevzem obveznosti v zvezi s strukturnimi skladi, ki so bile sproščene. Zneski se lahko izjemoma ponovno vključijo v proračun v primeru napake Komisije ali če so nujno potrebni za zaključek programa.

odobritve, prenesene

| — | Namenski prejemki, ki jih sestavljajo:






  (i) | povračila, katerih zneski se vključijo kot namenski prejemki v proračunsko vrstico, v kateri so nastali prvotni odhodki, in se lahko prenesejo brez omejitev; |
| --- | --- | --- |

—

Namenski prejemki, ki jih sestavljajo:

Namenski prejemki

(i)

povračila, katerih zneski se vključijo kot namenski prejemki v proračunsko vrstico, v kateri so nastali prvotni odhodki, in se lahko prenesejo brez omejitev;

| (ii) | odobritve Efte: Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) določa, da članice EGP plačajo finančne prispevke za določene dejavnosti v proračunu EU. Zadevne proračunske vrstice in predvideni zneski so objavljeni v Prilogi III k proračunu EU. Zadevne vrstice se povečajo za znesek prispevka Efte. Neporabljene odobritve ob koncu leta zapadejo in se vrnejo državam EGP; |
| --- | --- |

(ii)

odobritve Efte: Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) določa, da članice EGP plačajo finančne prispevke za določene dejavnosti v proračunu EU. Zadevne proračunske vrstice in predvideni zneski so objavljeni v Prilogi III k proračunu EU. Zadevne vrstice se povečajo za znesek prispevka Efte. Neporabljene odobritve ob koncu leta zapadejo in se vrnejo državam EGP;

| (iii) | prihodki od tretjih oseb/drugih držav, ki so z EU sklenile sporazume, v katerih so vključeni finančni prispevki za dejavnosti EU. Prejeti zneski se štejejo za prihodke od tretjih oseb, ki se dodelijo zadevnim proračunskim vrsticam (pogosto na področju raziskav) in se lahko prenesejo brez omejitev; |
| --- | --- |

(iii)

prihodki od tretjih oseb/drugih držav, ki so z EU sklenile sporazume, v katerih so vključeni finančni prispevki za dejavnosti EU. Prejeti zneski se štejejo za prihodke od tretjih oseb, ki se dodelijo zadevnim proračunskim vrsticam (pogosto na področju raziskav) in se lahko prenesejo brez omejitev;

| (iv) | delo za tretje osebe: raziskovalna središča EU lahko v okviru svojih raziskovalnih dejavnosti delajo tudi za zunanje organe. Tako kot prihodki od tretjih oseb se delo za tretje osebe dodeli posameznim proračunskim vrsticam in se lahko prenese brez omejitev; ter |
| --- | --- |

(iv)

delo za tretje osebe: raziskovalna središča EU lahko v okviru svojih raziskovalnih dejavnosti delajo tudi za zunanje organe. Tako kot prihodki od tretjih oseb se delo za tretje osebe dodeli posameznim proračunskim vrsticam in se lahko prenese brez omejitev; ter

| (v) | odobritve, ki so ponovno razpoložljive zaradi vračil predplačil: to so sredstva EU, ki so jih upravičenci vrnili in se lahko prenesejo brez omejitev. |
| --- | --- |

(v)

odobritve, ki so ponovno razpoložljive zaradi vračil predplačil: to so sredstva EU, ki so jih upravičenci vrnili in se lahko prenesejo brez omejitev.

Sestava razpoložljivih odobritev

Sestava razpoložljivih odobritev

| — | Prvotni proračun = odobritve, izglasovane decembra leta N–1; |
| --- | --- |

—

Prvotni proračun = odobritve, izglasovane decembra leta N–1;

| — | , |
| --- | --- |

—

Formula,

| — | . |
| --- | --- |

—

Formula.

1.1   PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

Vknjiženi zneski lastnih sredstev so zneski, knjiženi med letom na račune, ki so jih vlade držav članic odprle v imenu Komisije. V primeru presežka prihodki obsegajo tudi proračunski rezultat za preteklo proračunsko leto. Drugi prihodki se vknjižijo v zaključni račun na podlagi med letom dejansko prejetih zneskov.

Za namen izračuna proračunskega rezultata za zadevno leto odhodki obsegajo plačila na podlagi sredstev za plačila za zadevno leto in vse odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto. Plačila na podlagi sredstev za plačila za zadevno leto pomenijo plačila, ki jih izvede računovodja do 31. decembra zadevnega proračunskega leta. Plačila v primeru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada so plačila, ki so jih izvedle države članice med 16. oktobrom leta N–1 in 15. oktobrom leta N, pod pogojem, da je bil računovodja uradno obveščen o ustrezni obveznosti in plačilnem nalogu do 31. januarja leta N+1. Za odhodke EKJS se lahko po kontrolah v državah članicah sprejme sklep o skladnosti.

Proračunski rezultat vsebuje dva elementa: rezultat EU in rezultat udeležbe držav Efte, ki spadajo v EGP. V skladu s členom 15 Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 o virih lastnih sredstev je ta rezultat razlika med:

| — | skupnimi prihodki, prejetimi za navedeno leto, |
| --- | --- |

—

skupnimi prihodki, prejetimi za navedeno leto,

| — | ter skupnimi plačili na podlagi odobritev za navedeno leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto. |
| --- | --- |

—

ter skupnimi plačili na podlagi odobritev za navedeno leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto.

Tako dobljenemu znesku se prištejeta ali se od njega odštejeta:

| — | čisti saldo razveljavljenih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta, |
| --- | --- |

—

čisti saldo razveljavljenih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta,

| — | saldo pozitivnih in negativnih tečajnih razlik, zajetih med letom. |
| --- | --- |

—

saldo pozitivnih in negativnih tečajnih razlik, zajetih med letom.

Proračunski rezultat se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno proračunsko leto.

Proračunski rezultat se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno proračunsko leto.

Odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta, v zvezi s prispevki tretjih oseb in delom zanje, ki se po definiciji nikoli ne razveljavijo, so vključene k dodatnim odobritvam za zadevno proračunsko leto. To pojasni razliko med prenosi iz prejšnjega leta v poročilih o izvrševanju proračuna za leto 2012 in prenosi v naslednje leto v poročilih o izvrševanju proračuna za leto 2011. Odobritve plačil za ponovno uporabo in ponovno razpoložljive odobritve po vračilu predplačil se ne upoštevajo pri izračunu rezultata za zadevno leto.

Prenesene odobritve plačil vključujejo: samodejne prenose in prenose na podlagi sklepa. Pri razveljavljenih neporabljenih odobritvah plačil, prenesenih iz prejšnjega leta, so prikazane razveljavljene odobritve, ki so bile prenesene samodejno in na podlagi sklepa. Prav tako je vključeno zmanjšanje odobritev iz namenskih prejemkov, prenesenih v naslednje leto, v primerjavi z letom 2011.

1.2   USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. Proračunski rezultat pa v skladu s finančno uredbo temelji na pravilih prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke.

Uskladitvene postavke – prihodki

Uskladitvene postavke – prihodki

Dejanski proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih. Zato je treba pri uskladitvi upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

pri uskladitvi upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane

upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu,

Čisti prehodno nezaračunani prihodki obsegajo v glavnem prehodno nezaračunane prihodke za kmetijske prelevmane, lastna sredstva ter obresti in dividende. Upošteva se samo čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke iz prejšnjega leta.

Čisti prehodno nezaračunani prihodki

Uskladitvene postavke – odhodki

Uskladitvene postavke – odhodki

Čisti vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev Skupnosti, vendar jih še niso prijavili Komisiji.

Čisti vnaprej vračunani odhodki

Medtem ko se vnaprej vračunani odhodki ne štejejo med proračunske odhodke, so plačila, izvedena v tekočem letu, za račune, vknjižene v prejšnjih letih, del proračunskih odhodkov tekočega leta.

v tekočem letu, za račune, vknjižene v prejšnjih letih,

Čisti učinek predhodnega financiranja je kombinacija (1) novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter (2) obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih, s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Čisti učinek predhodnega financiranja

Poleg plačil na podlagi odobritev za zadevno leto je treba v izračunu proračunskega rezultata za navedeno leto upoštevati tudi odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto (v skladu s členom 15 Uredbe št. 1150/2000). Enako velja za proračunska plačila, izvedena v tekočem letu iz prenosov, in za razveljavljene neporabljene odobritve plačil.

ki se prenesejo v naslednje leto

prenosov, in za razveljavljene neporabljene odobritve plačil

Gibanje rezervacij se nanaša na ocene ob koncu leta v računovodstvu na podlagi nastanka poslovnih dogodkov (zlasti za prejemke zaposlenih), ki ne vplivajo na proračunsko računovodstvo. Drugi uskladitveni zneski obsegajo različne elemente, kot so amortizacija sredstev, pridobitve sredstev, plačilo kapitalskih zakupnin ali finančne udeležbe, ki se v proračunskem računovodstvu in računovodstvu na podlagi nastanka poslovnih dogodkov obravnavajo različno.

Gibanje rezervacij

Drugi uskladitveni zneski

2.   POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA: PRIHODKI

POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA: PRIHODKI

Poročila o izvrševanju proračuna so predstavljena po teh pojasnilih.

Velika večina prihodkov prihaja iz lastnih sredstev. To je določeno v členu 311 Pogodbe o delovanju EU: „Brez vpliva na druge prihodke se proračun v celoti financira iz lastnih sredstev.“ Večina proračunskih odhodkov se financira iz lastnih sredstev. Drugi prihodki pomenijo le manjši del vsega financiranja.

Lastna sredstva se delijo na naslednje kategorije:

| (1) | Tradicionalna lastna sredstva obsegajo carine in prelevmane na sladkor. Ta lastna sredstva morajo plačevati gospodarski subjekti in jih zbirajo države članice v imenu EU. Vendar države članice obdržijo 25 % teh sredstev kot nadomestilo za stroške zbiranja. Carine se zaračunavajo za uvoz proizvodov iz tretjih držav, in sicer po stopnjah, ki temeljijo na skupni carinski tarifi. Prelevmane na sladkor plačujejo proizvajalci sladkorja za financiranje izvoznih nadomestil za sladkor. Tradicionalna lastna sredstva običajno pomenijo okoli 13 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionalna lastna sredstva obsegajo carine in prelevmane na sladkor. Ta lastna sredstva morajo plačevati gospodarski subjekti in jih zbirajo države članice v imenu EU. Vendar države članice obdržijo 25 % teh sredstev kot nadomestilo za stroške zbiranja. Carine se zaračunavajo za uvoz proizvodov iz tretjih držav, in sicer po stopnjah, ki temeljijo na skupni carinski tarifi. Prelevmane na sladkor plačujejo proizvajalci sladkorja za financiranje izvoznih nadomestil za sladkor. Tradicionalna lastna sredstva običajno pomenijo okoli 13 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (2) | Lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) se zaračunavajo od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove za ta namen usklajene v skladu s pravili EU. Od usklajene osnove vsake države članice se zaračuna enak odstotek. Vendar je osnova za DDV, ki se pri tem upošteva, omejena na 50 % BND posamezne države članice. Sredstva iz naslova DDV običajno pomenijo okoli 12 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(2)

Lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) se zaračunavajo od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove za ta namen usklajene v skladu s pravili EU. Od usklajene osnove vsake države članice se zaračuna enak odstotek. Vendar je osnova za DDV, ki se pri tem upošteva, omejena na 50 % BND posamezne države članice. Sredstva iz naslova DDV običajno pomenijo okoli 12 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (3) | Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) se uporabljajo za uravnovešenje proračunskih prihodkov in odhodkov, tj. za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov. Od BND vsake države članice, ki se določi v skladu s pravili EU, se zaračuna enak odstotni delež. Sredstva iz naslova BND običajno pomenijo okoli 75 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(3)

Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) se uporabljajo za uravnovešenje proračunskih prihodkov in odhodkov, tj. za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov. Od BND vsake države članice, ki se določi v skladu s pravili EU, se zaračuna enak odstotni delež. Sredstva iz naslova BND običajno pomenijo okoli 75 % prihodkov iz lastnih sredstev.

Lastna sredstva se dodeljujejo v skladu s pravili iz Sklepa Sveta št. 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (SLS iz leta 2007). SLS iz leta 2007 je začel veljati 1. marca 2009, vendar učinkuje od 1. januarja 2007. Zato so bili v proračunskem letu 2009 upoštevani retroaktivni učinki.

2.1   TRADICIONALNA LASTNA SREDSTVA

TRADICIONALNA LASTNA SREDSTVA

Tradicionalna lastna sredstva: vsi določeni zneski tradicionalnih lastnih sredstev se morajo knjižiti na enega od računov, ki jih vodijo pristojni organi:

| — | na navadni račun iz člena 6(3)(a) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000: vsi izterjani ali zajamčeni zneski, |
| --- | --- |

—

na navadni račun iz člena 6(3)(a) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000: vsi izterjani ali zajamčeni zneski,

| — | na posebni račun iz člena 6(3)(b) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo, se lahko prav tako knjižijo na ta račun. |
| --- | --- |

—

na posebni račun iz člena 6(3)(b) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo, se lahko prav tako knjižijo na ta račun.

Za posebne račune države članice pošljejo Komisiji četrtletno poročilo, ki vključuje:

| — | saldo za izterjavo v preteklem četrtletju, |
| --- | --- |

—

saldo za izterjavo v preteklem četrtletju,

| — | ugotovljene upravičenosti v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

ugotovljene upravičenosti v zadevnem četrtletju,

| — | popravke osnove (popravki/razveljavitve) v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

popravke osnove (popravki/razveljavitve) v zadevnem četrtletju,

| — | odpisane zneske (ki jih ni mogoče dati na razpolago v skladu s členom 17(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000), |
| --- | --- |

—

odpisane zneske (ki jih ni mogoče dati na razpolago v skladu s členom 17(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000),

| — | izterjane zneske v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

izterjane zneske v zadevnem četrtletju,

| — | saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja. |
| --- | --- |

—

saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja.

Tradicionalna lastna sredstva se morajo vknjižiti na račun Komisije pri zakladnici ali organu, ki ga določi država članica, najpozneje prvi delovni dan po 19. dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bila upravičenost ugotovljena (ali izterjana, v primeru posebnega računa). Države članice za kritje stroškov zbiranja zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sredstev. Pogojne upravičenosti do lastnih sredstev se prilagodijo na osnovi verjetnosti, da bodo izterjane.

2.2   SREDSTVA IZ NASLOVA DDV IN SREDSTVA IZ NASLOVA BND

SREDSTVA IZ NASLOVA DDV IN SREDSTVA IZ NASLOVA BND

Lastna sredstva iz naslova DDV izhajajo iz uporabe enotne stopnje, ki velja za vse države članice, na usklajeni osnovi za DDV, določeni v skladu s pravili člena 2(1)(b) SLS iz leta 2007. Enotna stopnja je določena na 0,30 %, razen za obdobje 2007–2013, v katerem je vpoklicna stopnja za Avstrijo določena na 0,225 %, za Nemčijo na 0,15 % ter za Nizozemsko in Švedsko na 0,10 %. Osnova za DDV je omejena na 50 % BND za vse države članice.

Sredstva iz naslova BND so spremenljiva sredstva, namenjena zagotavljanju potrebnih prihodkov v vsakem danem letu za kritje odhodkov, ki presegajo zbrani znesek iz tradicionalnih lastnih sredstev, sredstev iz naslova DDV in raznih prihodkov. Prihodki izhajajo iz uporabe enotne stopnje na skupnem BND vseh držav članic. Sredstva iz naslova DDV in BND se določijo na podlagi napovedi osnov za DDV in BND, oblikovanih ob pripravi predloga proračuna. Te napovedi se pozneje pregledajo in spremenijo; zneski se med zadevnim proračunskim letom posodobijo s spremembo proračuna.

Dejanski zneski za osnove za DDV in BND so razpoložljivi v letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu. Komisija izračuna razlike med zneski, ki jih dolgujejo države članice glede na dejanske osnove, in zneski, dejansko plačanimi na podlagi (spremenjenih) napovedi. Te salde DDV in BND, pozitivne ali negativne, Komisija vpokliče od držav članic do prvega delovnega dne v decembru leta, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu. Popravki dejanske osnove za DDV in BND so še vedno mogoči v naslednjih štirih letih, če ni izdan pridržek. Prej izračunani saldi se prilagodijo in razlika se vpokliče hkrati s saldi DDV in BND za prejšnje proračunsko leto.

Med kontrolami poročil o prihodkih iz DDV in podatkov o BND lahko Komisija države članice obvesti o pridržkih v zvezi z nekaterimi točkami, ki bi lahko imele posledice za njihove prispevke iz lastnih sredstev. Te točke se lahko na primer nanašajo na to, da ne obstajajo sprejemljivi podatki ali da je treba razviti ustrezno metodologijo. Te pridržke je treba obravnavati kot morebitne terjatve do držav članic za negotove zneske, saj njihovega finančnega vpliva ni mogoče natančno oceniti. Ko se lahko določi natančni znesek, se vpokličejo ustrezna sredstva iz naslova DDV in BND v zvezi s saldi DDV in BND ali posameznimi zahtevki za plačilo.

2.3   POPRAVEK ZA ZDRUŽENO KRALJESTVO

POPRAVEK ZA ZDRUŽENO KRALJESTVO

Ta mehanizem zmanjšuje plačila iz lastnih sredstev Združenega kraljestva sorazmerno z njegovim tako imenovanim „proračunskim neravnovesjem“ in ustrezno poveča plačila iz lastnih sredstev drugih držav članic. Mehanizem za popravek proračunskega neravnovesja v dobro Združenega kraljestva sta uvedla Evropski svet v Fontainebleauju (junija 1984) in iz njegovega zasedanja izhajajoči Sklep z dne 7. maja 1985 o lastnih sredstvih. Namen mehanizma je bil zmanjšati proračunsko neravnovesje Združenega kraljestva z zmanjšanjem plačil Združenega kraljestva EU. Nemčija, Avstrija, Švedska in Nizozemska so upravičene do znižanja zneska za financiranje popravka (omejeno na eno četrtino njihovega običajnega deleža).

2.4   BRUTO ZNIŽANJE

BRUTO ZNIŽANJE

Evropski svet z dne 15. in 16. decembra 2005 je sklenil, da se Nizozemski in Švedski odobri bruto znižanje njunih letnih prispevkov na osnovi BND v obdobju 2007–2013. Ta mehanizem nadomestil določa, da se Nizozemski odobri bruto letno znižanje prispevka na osnovi BND v višini 605 milijonov EUR, Švedski pa v višini 150 milijonov EUR, izraženih v cenah iz leta 2004.

3.   POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA: ODHODKI

POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA: ODHODKI

Poročila o izvrševanju proračuna so predstavljena po teh pojasnilih.

3.1   Finančni okvir 2007–2013

Finančni okvir 2007–2013

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Trajnostna rast |

v mio. EUR

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Trajnostna rast

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

67 614

70 147

| 2. | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2.

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

55 143

59 193

56 333

59 955

59 888

60 810

61 289

| 3. | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3.

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | EU kot globalni akter |
| --- | --- |

4.

EU kot globalni akter

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Uprava |
| --- | --- |

5.

Uprava

7 039

7 380

7 525

7 882

8 091

8 523

9 095

| 6. | Nadomestila |
| --- | --- |

6.

Nadomestila

445

207

210

0

0

0

0

Odobritve za prevzem obveznosti:

Odobritve za prevzem obveznosti:

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 272

142 272

148 049

148 049

152 502

152 502

Odobritve plačil skupaj:

122 190

129 681

120 445

134 289

133 700

141 360

143 911

V tem oddelku so opisane glavne kategorije odhodkov EU, razčlenjene po razdelkih finančnega okvira za obdobje 2007–2013. Proračunsko leto 2012 je bilo šesto leto, zajeto v finančnem okviru za obdobje 2007–2013. Skupna zgornja meja odobritev za prevzem obveznosti za leto 2012 znaša 148 049 milijonov EUR, kar ustreza 1,13 % BND. Ustrezna zgornja meja sredstev za plačila znaša 141 360 milijonov EUR, tj. 1,08 % BND. V zgornji razpredelnici je prikazan finančni okvir v tekočih cenah.

Razdelek 1 –   Trajnostna rast

Razdelek 1 –

Trajnostna rast

Ta razdelek je razdeljen na dva ločena, a medsebojno povezana dela:

| — | 1 a. konkurenčnost za rast in zaposlovanje, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, vseevropska omrežja, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike; |
| --- | --- |

—

1 a. konkurenčnost za rast in zaposlovanje, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, vseevropska omrežja, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike;

| — | 1b. kohezija za rast in zaposlovanje, ki je namenjen povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja. |
| --- | --- |

—

1b. kohezija za rast in zaposlovanje, ki je namenjen povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja.

Razdelek 2 –   Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

Razdelek 2 –

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

Razdelek 2 vključuje skupno kmetijsko in ribiško politiko, razvoj podeželja in okoljevarstvene ukrepe, zlasti program Natura 2000. Znesek za skupno kmetijsko politiko je rezultat dogovora, doseženega na zasedanju Evropskega sveta oktobra 2002.

Razdelek 3 –   Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

Razdelek 3 –

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

Novi razdelek 3 (Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica) odraža vse večji pomen nekaterih področij, na katerih so bile EU dodeljene nove naloge – pravosodje in notranje zadeve, varovanje meja, politika priseljevanja in azila, javno zdravje in zaščita potrošnikov, kultura, mladi, informacije in dialog z državljani. Razdelek je razdeljen na dva dela:

| — | 3a. Svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

—

3a. Svoboda, varnost in pravica

| — | 3b. Državljanstvo |
| --- | --- |

—

3b. Državljanstvo

Razdelek 4 –   EU kot globalni akter

Razdelek 4 –

EU kot globalni akter

Razdelek 4 zajema vse zunanje ukrepe, vključno s predpristopnimi instrumenti. Medtem ko je Komisija predlagala, da se Evropski razvojni sklad (ERS) vključi v finančni okvir, sta se Evropski svet in Evropski parlament strinjala, da ERS ostane zunaj finančnega okvira.

Razdelek 5 –   Uprava

Razdelek 5 –

Uprava

Ta razdelek krije upravne odhodke za vse institucije, pokojnine in evropske šole. Za druge institucije razen Komisije so to edini odhodki, agencije in drugi organi pa imajo upravne odhodke in odhodke iz poslovanja.

Razdelek 6 –   Nadomestila

Razdelek 6 –

Nadomestila

V skladu s političnim dogovorom, da nove države članice ne postanejo neto plačnice v proračun ob samem začetku svojega članstva, so bila v tem razdelku predvidena nadomestila. Ta znesek je bil na razpolago za prenose tem državam, da bi se uravnovesili njihovi proračunski prejemki in prispevki.

3.2   Področja

Področja

V okviru uporabe upravljanja po dejavnostih (Activity Based Management – ABM) Komisija v svojih procesih načrtovanja in upravljanja uporablja oblikovanje proračuna po dejavnostih (Activity Based Budgeting – ABB). ABB vključuje uporabo proračunske strukture, v kateri proračunski naslovi ustrezajo področjem in proračunska poglavja dejavnostim. Namen ABB je zagotoviti jasen okvir za uresničevanje ciljev politik Komisije, in sicer z zakonodajnimi, finančnimi ali katerimi koli drugimi sredstvi javnih politik. S strukturiranjem dela Komisije po dejavnostih se pokaže jasna slika zavez Komisije, hkrati pa je vzpostavljen skupni okvir za določanje prednostnih nalog. Sredstva se dodelijo prednostnim nalogam v proračunskem postopku, pri čemer se dejavnosti uporabijo kot sestavni elementi za oblikovanje proračuna. Z vzpostavitvijo take povezave med dejavnostmi in sredstvi, ki so jim dodeljena, si ABB prizadeva povečati učinkovitost in uspešnost porabe sredstev Komisije.

Activity Based Management

Activity Based Budgeting

Področje se lahko opredeli kot enotna skupina dejavnosti, ki sestavljajo delo Komisije in so pomembne za proces odločanja. Vsako področje na splošno ustreza delu enega generalnega direktorata in zajema v povprečju okoli 6 ali 7 posameznih dejavnosti. Ta področja so večinoma operativna, saj je namen temeljnih dejavnosti na področjih koristiti upravičenim tretjim osebam na njihovem področju delovanja. Operativni proračun je dopolnjen s potrebnimi upravnimi odhodki za vsako področje.

4.   INSTITUCIJE IN AGENCIJE

INSTITUCIJE IN AGENCIJE

Poročila o izvrševanju proračuna so predstavljena po teh pojasnilih.

Konsolidirana poročila o izvrševanju splošnega proračuna EU prikazujejo, tako kot prejšnja leta, izvrševanje proračuna v vseh institucijah, saj je v proračunu EU določen ločen proračun za vsako institucijo. Agencije v proračunu EU nimajo ločenih proračunov in se delno financirajo s subvencijami iz proračuna Komisije.

Glede ESZD je treba opozoriti, da ta služba poleg lastnega proračuna prejema tudi prispevke Komisije v višini 212 milijonov EUR (leta 2011: 202 milijona EUR) in ERS v višini 53 milijonov EUR (leta 2011: 50 milijonov EUR). Ta proračunska sredstva so ESZD na voljo (kot namenski prejemki) predvsem za pokrivanje stroškov osebja Komisije v delegacijah EU, ki jih administrativno upravlja ESZD.

Za zagotovitev vseh pomembnih proračunskih podatkov za agencije proračunski del konsolidiranega zaključnega računa vključuje ločena poročila o izvrševanju posameznih proračunov tradicionalnih agencij, ki so vključene v konsolidacijo.

ZBIRNA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA
   (25)

ZBIRNA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

25

2.   POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

| v mio. EUR |
| --- |
| Naslov | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| začetne | končne | tekoče leto | prenesene odobritve | skupaj | od upravičenosti za tekoče leto | od prenesenih upravičenosti | skupaj |
| 1. | Lastna sredstva |

v mio. EUR

Naslov

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

začetne

končne

tekoče leto

prenesene odobritve

skupaj

od upravičenosti za tekoče leto

od prenesenih upravičenosti

skupaj

1.

Lastna sredstva

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

| 3. | Presežki, neporabljena sredstva in popravki |
| --- | --- |

3.

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

| 4. | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih EU |
| --- | --- |

4.

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih EU

1 312

1 312

1 235

6

1 241

1 230

6

1 236

94,15 %

5

| 5. | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij |
| --- | --- |

5.

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

60

68

619

22

641

594

18

612

896,16 %

29

| 6. | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Skupnosti |
| --- | --- |

6.

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Skupnosti

50

50

3 163

291

3 453

2 776

152

2 928

5 856,15 %

525

| 7. | Zamudne obresti in globe |
| --- | --- |

7.

Zamudne obresti in globe

123

3 648

1 821

12 761

14 582

13

3 795

3 807

104,37 %

10 775

| 8. | Najemanje in dajanje posojil |
| --- | --- |

8.

Najemanje in dajanje posojil

0

0

63

159

222

0

0

0

222

| 9. | Razni prihodki |
| --- | --- |

9.

Razni prihodki

30

30

29

10

39

26

5

31

101,61 %

9

Skupaj

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

Podrobni podatki za naslov 1:   Lastna sredstva

Podrobni podatki za naslov 1:

Lastna sredstva

| Poglavje | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| začetne | končne | tekoče leto | prenesene odobritve | skupaj | od upravičenosti za tekoče leto | od prenesenih upravičenosti | skupaj |
| 11. | Prelevmani na sladkor |

Poglavje

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

začetne

končne

tekoče leto

prenesene odobritve

skupaj

od upravičenosti za tekoče leto

od prenesenih upravičenosti

skupaj

11.

Prelevmani na sladkor

123

123

193

0

193

193

0

193

156,04 %

0

| 12. | Carine |
| --- | --- |

12.

Carine

19 171

16 701

16 277

29

16 306

16 258

2

16 261

97,37 %

45

| 13. | DDV |
| --- | --- |

13.

DDV

14 499

14 546

14 648

0

14 648

14 648

0

14 648

100,70 %

0

| 14. | BND |
| --- | --- |

14.

BND

93 719

97 284

97 856

0

97 856

97 856

0

97 856

100,59 %

0

| 15. | Popravek proračunskih neravnovesij |
| --- | --- |

15.

Popravek proračunskih neravnovesij

0

0

(74)

0

(74)

(74)

0

(74)

0

| 16. | Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za NL in S |
| --- | --- |

16.

Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za NL in S

0

0

2

0

2

2

0

2

0

Skupaj

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

Podrobni podatki za naslov 3:   Presežki, neporabljena sredstva in popravki

Podrobni podatki za naslov 3:

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

| Poglavje | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| začetne | končne | tekoče leto | prenesene odobritve | skupaj | od upravičenosti za tekoče leto | od prenesenih upravičenosti | skupaj |
| 30. | Presežek iz prejšnjega leta |

Poglavje

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

začetne

končne

tekoče leto

prenesene odobritve

skupaj

od upravičenosti za tekoče leto

od prenesenih upravičenosti

skupaj

30.

Presežek iz prejšnjega leta

0

1 497

1 497

0

1 497

1 497

0

1 497

100,00 %

0

| 31. | Saldi DDV |
| --- | --- |

31.

Saldi DDV

0

218

223

23

246

223

23

246

112,94 %

0

| 32. | Saldi BND |
| --- | --- |

32.

Saldi BND

0

280

204

80

284

204

80

284

101,42 %

0

| 34. | Popravek za neudeležbo na področju PNZ |
| --- | --- |

34.

Popravek za neudeležbo na področju PNZ

0

0

(3)

0

(3)

(3)

0

(3)

0

| 35. | Popravek za Združeno kraljestvo — popravki |
| --- | --- |

35.

Popravek za Združeno kraljestvo — popravki

0

0

3

0

3

3

0

3

0

| 36. | Popravek za združeno kraljestvo — vmesni izračun |
| --- | --- |

36.

Popravek za združeno kraljestvo — vmesni izračun

0

0

15

0

15

15

0

15

0

Skupaj

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

3.1   RAZČLENITEV TER SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

RAZČLENITEV TER SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| sprejete odobritve | spremembe (prerazporeditve in SP) | prenesene odobritve | namenski prejemki | dodatne odobritve skupaj | vse odobritve skupaj | sprejete odobritve | spremembe (prerazporeditve in SP) | prenesene odobritve | namenski prejemki | dodatne odobritve skupaj | vse odobritve skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 1 | Trajnostna rast |

v mio. EUR

Razdelek finančnega okvira

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

sprejete odobritve

spremembe (prerazporeditve in SP)

prenesene odobritve

namenski prejemki

dodatne odobritve skupaj

vse odobritve skupaj

sprejete odobritve

spremembe (prerazporeditve in SP)

prenesene odobritve

namenski prejemki

dodatne odobritve skupaj

vse odobritve skupaj

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

1

Trajnostna rast

67 506

636

36

2 664

2 700

70 842

55 337

5 137

187

3 092

3 279

63 753

| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

59 976

(126)

23

2 325

2 348

62 198

57 034

982

78

2 315

2 393

60 409

| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

2 065

688

41

199

240

2 994

1 484

729

47

216

263

2 477

| 4 | EU kot globalni akter |
| --- | --- |

4

EU kot globalni akter

9 406

(2)

178

349

527

9 931

6 955

(178)

52

354

405

7 182

| 5 | Uprava |
| --- | --- |

5

Uprava

8 280

0

22

811

833

9 113

8 278

0

711

835

1 546

9 824

| 6 | Nadomestila |
| --- | --- |

6

Nadomestila

Skupaj

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.2   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | Sprejete odobritve za prevzem plačil | Prevzete obveznosti | Prenesene odobritve | Odobritve, ki se razveljavijo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | % | namenski prejemki | prenosi na podlagi sklepa | skupaj | % | iz proračunskih odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki | skupaj | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 1 | Trajnostna rast |

v mio. EUR

Razdelek finančnega okvira

Sprejete odobritve za prevzem plačil

Prevzete obveznosti

Prenesene odobritve

Odobritve, ki se razveljavijo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

%

namenski prejemki

prenosi na podlagi sklepa

skupaj

%

iz proračunskih odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki

skupaj

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

1

Trajnostna rast

70 842

67 653

36

1 311

69 000

97,40 %

1 354

28

1 381

1,95 %

461

0

0

461

0,65 %

| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

62 198

59 825

23

969

60 817

97,78 %

1 356

2

1 357

2,18 %

24

0

0

24

0,04 %

| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

2 994

2 741

41

110

2 892

96,62 %

89

0

89

2,96 %

13

0

0

13

0,42 %

| 4 | EU kot globalni akter |
| --- | --- |

4

EU kot globalni akter

9 931

9 364

178

211

9 753

98,21 %

138

2

140

1,41 %

38

0

0

38

0,38 %

| 5 | Uprava |
| --- | --- |

5

Uprava

9 113

8 184

22

617

8 822

96,81 %

195

0

195

2,14 %

96

0

0

96

1,05 %

| 6 | Nadomestila |
| --- | --- |

6

Nadomestila

Skupaj

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.3   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | Sprejete odobritve plačil | Izvedena plačila | Prenesene odobritve | Odobritve, ki se razveljavijo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | % | samodejni prenosi | Prenosi na podlagi sklepa | Namenski prejemki | skupaj | % | iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki | skupaj | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 1 | Trajnostna rast |

v mio. EUR

Razdelek finančnega okvira

Sprejete odobritve plačil

Izvedena plačila

Prenesene odobritve

Odobritve, ki se razveljavijo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

%

samodejni prenosi

Prenosi na podlagi sklepa

Namenski prejemki

skupaj

%

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki

skupaj

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

1

Trajnostna rast

63 753

60 288

168

1 129

61 585

96,60 %

128

26

1 963

2 117

3,32 %

32

19

0

51

0,08 %

| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

60 409

57 960

72

1 064

59 096

97,83 %

32

4

1 251

1 287

2,13 %

20

5

0

26

0,04 %

| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

2 477

2 192

46

136

2 375

95,86 %

8

1

80

88

3,57 %

13

1

0

14

0,57 %

| 4 | EU kot globalni akter |
| --- | --- |

4

EU kot globalni akter

7 182

6 741

31

291

7 064

98,35 %

26

4

63

92

1,28 %

6

20

0

26

0,37 %

| 5 | Uprava |
| --- | --- |

5

Uprava

9 824

7 475

628

461

8 564

87,18 %

706

1

373

1 081

11,01 %

95

83

0

178

1,81 %

| 6 | Nadomestila |
| --- | --- |

6

Nadomestila

Skupaj

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.4   GIBANJE NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

GIBANJE NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za zadevno leto |
| obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta | sprostitev/ evalorizacija/ razveljavitev obveznosti | plačila | neporavnane obveznosti ob koncu leta | prevzete obveznosti v letu | plačila | razveljavitev obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | neporavnane obveznosti ob koncu leta | neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj |
| 1 | Trajnostna rast |

v mio. EUR

Razdelek finančnega okvira

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za zadevno leto

obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

sprostitev/ evalorizacija/ razveljavitev obveznosti

plačila

neporavnane obveznosti ob koncu leta

prevzete obveznosti v letu

plačila

razveljavitev obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

neporavnane obveznosti ob koncu leta

neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj

1

Trajnostna rast

159 707

(850)

(54 901)

103 957

69 000

(6 684)

(1)

62 314

166 271

| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

25 302

(137)

(12 983)

12 182

60 817

(46 113)

0

14 703

26 886

| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

2 130

(332)

(547)

1 251

2 892

(1 827)

0

1 065

2 316

| 4 | EU kot globalni akter |
| --- | --- |

4

EU kot globalni akter

19 567

(827)

(4 870)

13 870

9 753

(2 193)

(1)

7 558

21 429

| 5 | Uprava |
| --- | --- |

5

Uprava

737

(90)

(628)

19

8 822

(7 936)

4

890

909

| 6 | Nadomestila |
| --- | --- |

6

Nadomestila

Skupaj

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.5   RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA IN PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA IN PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | < 2006 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Skupaj |
| 1 | Trajnostna rast |

v mio. EUR

Razdelek finančnega okvira

< 2006

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Skupaj

1

Trajnostna rast

1 222

6 765

499

2 978

11 444

30 896

50 154

62 314

166 271

| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

66

739

66

144

286

1 893

8 987

14 703

26 886

| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

14

5

28

86

241

314

562

1 065

2 316

| 4 | EU kot globalni akter |
| --- | --- |

4

EU kot globalni akter

672

650

710

1 291

2 199

3 464

4 884

7 558

21 429

| 5 | Uprava |
| --- | --- |

5

Uprava

0

0

0

0

0

0

19

890

909

Skupaj

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

3.6   RAZČLENITEV TER SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO PODROČJIH

RAZČLENITEV TER SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO PODROČJIH

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| sprejete odobritve | spremembe (prerazporeditve/SP) | prenesene odobritve | namenski prejemki | dodatne odobritve skupaj | vse odobritve skupaj | sprejete odobritve | spremembe (prerazporeditve/SP) | prenesene odobritve | namenski prejemki | dodatne odobritve skupaj | vse sprejete odobritve skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve |

v mio. EUR

Področje

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

sprejete odobritve

spremembe (prerazporeditve/SP)

prenesene odobritve

namenski prejemki

dodatne odobritve skupaj

vse odobritve skupaj

sprejete odobritve

spremembe (prerazporeditve/SP)

prenesene odobritve

namenski prejemki

dodatne odobritve skupaj

vse sprejete odobritve skupaj

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

01

Gospodarske in finančne zadeve

611

(94)

0

19

19

536

511

(42)

7

17

24

493

| 02 | Podjetništvo |
| --- | --- |

02

Podjetništvo

1 148

(4)

0

132

132

1 276

1 079

121

21

174

195

1 395

| 03 | Konkurenca |
| --- | --- |

03

Konkurenca

92

(1)

0

5

5

96

92

(1)

7

5

12

103

| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve |
| --- | --- |

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

11 581

191

34

12

46

11 818

9 075

2 601

66

12

78

11 755

| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja |
| --- | --- |

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

58 587

(22)

0

2 311

2 311

60 877

55 880

989

70

2 303

2 373

59 242

| 06 | Mobilnost in promet |
| --- | --- |

06

Mobilnost in promet

1 664

(1)

0

91

91

1 754

1 079

(40)

6

110

116

1 156

| 07 | Okolje in podnebni ukrepi |
| --- | --- |

07

Okolje in podnebni ukrepi

493

(1)

0

17

17

508

393

(20)

18

17

35

409

| 08 | Raziskave |
| --- | --- |

08

Raziskave

5 930

643

0

1 045

1 045

7 618

4 218

632

30

1 366

1 396

6 245

| 09 | Informacijska družba in mediji |
| --- | --- |

09

Informacijska družba in mediji

1 678

(2)

0

309

309

1 985

1 357

33

13

373

387

1 776

| 10 | Neposredne raziskave |
| --- | --- |

10

Neposredne raziskave

411

0

0

521

521

932

404

1

44

444

488

893

| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo |
| --- | --- |

11

Pomorske zadeve in ribištvo

1 033

(48)

23

3

26

1 011

806

(56)

4

3

7

757

| 12 | Notranji trg |
| --- | --- |

12

Notranji trg

101

(2)

0

7

7

107

98

1

7

7

13

112

| 13 | Regionalna politika |
| --- | --- |

13

Regionalna politika

42 045

569

40

8

48

42 662

35 538

2 686

49

8

57

38 282

| 14 | Obdavčenje in carinska unija |
| --- | --- |

14

Obdavčenje in carinska unija

143

(1)

0

5

5

147

110

18

7

5

12

140

| 15 | Izobraževanje in kultura |
| --- | --- |

15

Izobraževanje in kultura

2 697

(8)

0

602

603

3 292

2 112

280

16

651

667

3 059

| 16 | Komuniciranje |
| --- | --- |

16

Komuniciranje

262

1

0

8

8

271

253

3

14

8

22

278

| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov |
| --- | --- |

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

687

(68)

0

34

34

653

592

16

12

33

45

652

| 18 | Notranje zadeve |
| --- | --- |

18

Notranje zadeve

1 264

(1)

3

56

59

1 322

756

29

7

68

75

860

| 19 | Zunanji odnosi |
| --- | --- |

19

Zunanji odnosi

4 817

(51)

44

158

202

4 969

3 276

(188)

17

166

183

3 271

| 20 | Trgovina |
| --- | --- |

20

Trgovina

104

(1)

0

3

3

106

102

0

6

3

9

111

| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP |
| --- | --- |

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1 498

(2)

127

110

237

1 733

1 310

21

33

111

144

1 475

| 22 | Širitev |
| --- | --- |

22

Širitev

1 088

3

8

68

75

1 166

921

(1)

4

51

55

976

| 23 | Humanitarna pomoč |
| --- | --- |

23

Humanitarna pomoč

900

378

0

21

21

1 299

842

259

7

34

40

1 141

| 24 | Boj proti goljufijam |
| --- | --- |

24

Boj proti goljufijam

79

0

0

0

0

79

74

2

7

0

7

83

| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje |
| --- | --- |

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

194

(1)

0

11

11

204

193

(1)

16

11

27

219

| 26 | Upravna služba Komisije |
| --- | --- |

26

Upravna služba Komisije

1 017

62

0

120

120

1 200

1 001

74

146

122

268

1 343

| 27 | Proračun |
| --- | --- |

27

Proračun

69

(12)

0

7

7

63

69

(12)

9

7

16

73

| 28 | Revizija |
| --- | --- |

28

Revizija

12

0

0

1

1

12

12

0

1

1

1

13

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

134

(6)

0

16

16

144

122

(1)

6

22

27

148

| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki |
| --- | --- |

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1 335

(14)

0

0

0

1 321

1 335

(14)

0

0

0

1 321

| 31 | Jezikovne službe |
| --- | --- |

31

Jezikovne službe

399

(9)

0

87

87

477

399

(9)

24

87

111

501

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

718

(1)

0

47

47

764

1 339

(622)

6

60

66

782

| 33 | Pravosodje |
| --- | --- |

33

Pravosodje

218

0

0

15

15

233

187

2

3

14

17

206

| 40 | Rezerve |
| --- | --- |

40

Rezerve

759

(298)

0

0

0

461

90

(90)

0

0

0

0

| 90 | Druge institucije |
| --- | --- |

90

Druge institucije

3 464

0

22

498

519

3 983

3 464

0

393

519

912

4 376

Skupaj

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.7   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI PO PODROČJIH

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI PO PODROČJIH

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | Odobrene odobritve za prevzem obveznosti | Prevzete obveznosti | Prenesene odobritve | Odobritve, ki se razveljavijo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki | skupaj | % | namenski prejemki | prenosi na podlagi sklepa | skupaj | % | iz proračunskih odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki | skupaj | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve |

v mio. EUR

Področje

Odobrene odobritve za prevzem obveznosti

Prevzete obveznosti

Prenesene odobritve

Odobritve, ki se razveljavijo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki

skupaj

%

namenski prejemki

prenosi na podlagi sklepa

skupaj

%

iz proračunskih odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki

skupaj

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

01

Gospodarske in finančne zadeve

536

517

0

18

535

99,66 %

2

0

2

0,33 %

0

0

0

0

0,01 %

| 02 | Podjetništvo |
| --- | --- |

02

Podjetništvo

1 276

1 144

0

92

1 236

96,84 %

40

0

40

3,13 %

0

0

0

0

0,03 %

| 03 | Konkurenca |
| --- | --- |

03

Konkurenca

96

91

0

3

94

97,42 %

2

0

2

2,43 %

0

0

0

0

0,15 %

| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve |
| --- | --- |

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

11 818

11 742

34

7

11 782

99,70 %

6

24

30

0,25 %

6

0

0

6

0,05 %

| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja |
| --- | --- |

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

60 877

58 550

0

964

59 514

97,76 %

1 347

2

1 349

2,22 %

13

0

0

13

0,02 %

| 06 | Mobilnost in promet |
| --- | --- |

06

Mobilnost in promet

1 754

1 651

0

61

1 713

97,65 %

29

0

29

1,67 %

12

0

0

12

0,68 %

| 07 | Okolje in podnebni ukrepi |
| --- | --- |

07

Okolje in podnebni ukrepi

508

486

0

10

496

97,58 %

7

0

7

1,47 %

5

0

0

5

0,95 %

| 08 | Raziskave |
| --- | --- |

08

Raziskave

7 618

6 573

0

486

7 059

92,66 %

559

0

559

7,34 %

0

0

0

0

0,00 %

| 09 | Informacijska družba in mediji |
| --- | --- |

09

Informacijska družba in mediji

1 985

1 675

0

203

1 878

94,60 %

106

0

107

5,37 %

1

0

0

1

0,03 %

| 10 | Neposredne raziskave |
| --- | --- |

10

Neposredne raziskave

932

411

0

83

494

53,04 %

438

0

438

46,95 %

0

0

0

0

0,01 %

| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo |
| --- | --- |

11

Pomorske zadeve in ribištvo

1 011

982

23

1

1 007

99,60 %

1

0

1

0,12 %

3

0

0

3

0,28 %

| 12 | Notranji trg |
| --- | --- |

12

Notranji trg

107

99

0

2

101

94,46 %

5

0

5

4,72 %

1

0

0

1

0,82 %

| 13 | Regionalna politika |
| --- | --- |

13

Regionalna politika

42 662

42 601

40

6

42 647

99,96 %

2

3

5

0,01 %

10

0

0

10

0,02 %

| 14 | Obdavčenje in carinska unija |
| --- | --- |

14

Obdavčenje in carinska unija

147

142

0

2

144

97,76 %

3

0

3

2,20 %

0

0

0

0

0,04 %

| 15 | Izobraževanje in kultura |
| --- | --- |

15

Izobraževanje in kultura

3 292

2 689

0

399

3 088

93,79 %

204

0

204

6,19 %

1

0

0

1

0,02 %

| 16 | Komuniciranje |
| --- | --- |

16

Komuniciranje

271

262

0

4

265

97,92 %

4

0

4

1,60 %

1

0

0

1

0,48 %

| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov |
| --- | --- |

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

653

616

0

24

639

97,96 %

10

0

10

1,53 %

3

0

0

3

0,51 %

| 18 | Notranje zadeve |
| --- | --- |

18

Notranje zadeve

1 322

1 253

3

35

1 290

97,57 %

21

0

21

1,62 %

11

0

0

11

0,80 %

| 19 | Zunanji odnosi |
| --- | --- |

19

Zunanji odnosi

4 969

4 765

44

63

4 872

98,06 %

95

0

95

1,91 %

1

0

0

1

0,02 %

| 20 | Trgovina |
| --- | --- |

20

Trgovina

106

103

0

2

104

98,26 %

1

0

2

1,58 %

0

0

0

0

0,16 %

| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP |
| --- | --- |

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1 733

1 494

127

99

1 719

99,19 %

12

2

14

0,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 22 | Širitev |
| --- | --- |

22

Širitev

1 166

1 090

8

37

1 135

97,38 %

30

0

30

2,61 %

0

0

0

0

0,01 %

| 23 | Humanitarna pomoč |
| --- | --- |

23

Humanitarna pomoč

1 299

1 277

0

17

1 294

99,61 %

4

0

4

0,34 %

1

0

0

1

0,05 %

| 24 | Boj proti goljufijam |
| --- | --- |

24

Boj proti goljufijam

79

79

0

0

79

99,81 %

0

0

0

0,03 %

0

0

0

0

0,16 %

| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje |
| --- | --- |

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

204

191

0

5

196

96,51 %

5

0

5

2,51 %

2

0

0

2

0,98 %

| 26 | Upravna služba Komisije |
| --- | --- |

26

Upravna služba Komisije

1 200

1 078

0

71

1 149

95,78 %

50

0

50

4,15 %

1

0

0

1

0,08 %

| 27 | Proračun |
| --- | --- |

27

Proračun

63

56

0

4

61

95,47 %

3

0

3

4,42 %

0

0

0

0

0,11 %

| 28 | Revizija |
| --- | --- |

28

Revizija

12

11

0

0

12

96,23 %

0

0

0

3,04 %

0

0

0

0

0,73 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

144

124

0

11

135

93,94 %

5

0

5

3,38 %

4

0

0

4

2,68 %

| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki |
| --- | --- |

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31 | Jezikovne službe |
| --- | --- |

31

Jezikovne službe

477

390

0

45

435

91,20 %

42

0

42

8,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

764

716

0

16

731

95,67 %

32

0

32

4,15 %

1

0

0

1

0,17 %

| 33 | Pravosodje |
| --- | --- |

33

Pravosodje

233

216

0

6

222

95,30 %

10

0

10

4,12 %

1

0

0

1

0,58 %

| 40 | Rezerve |
| --- | --- |

40

Rezerve

461

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

461

0

0

461

100,00 %

| 90 | Druge institucije |
| --- | --- |

90

Druge institucije

3 983

3 376

22

444

3 841

96,43 %

54

0

54

1,36 %

88

0

0

88

2,21 %

Skupaj

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.8   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL PO PODROČJIH

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL PO PODROČJIH

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | Sprejete odobritve plačil | Izvedena plačila | Prenesene odobritve | Odobritve, ki se razveljavijo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki | skupaj | % | samodejni prenosi | prenosi na podlagi sklepa | namenski prejemki | Skupaj | % | iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki | skupaj | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve |

v mio. EUR

Področje

Sprejete odobritve plačil

Izvedena plačila

Prenesene odobritve

Odobritve, ki se razveljavijo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki

skupaj

%

samodejni prenosi

prenosi na podlagi sklepa

namenski prejemki

Skupaj

%

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki

skupaj

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

01

Gospodarske in finančne zadeve

493

463

6

15

484

98,13 %

6

0

2

8

1,64 %

0

1

0

1

0,23 %

| 02 | Podjetništvo |
| --- | --- |

02

Podjetništvo

1 395

1 180

19

72

1 271

91,12 %

19

0

103

121

8,70 %

1

2

0

3

0,18 %

| 03 | Konkurenca |
| --- | --- |

03

Konkurenca

103

83

6

2

92

89,72 %

7

0

3

10

9,78 %

0

0

0

1

0,50 %

| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve |
| --- | --- |

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

11 755

11 629

63

7

11 699

99,53 %

13

24

5

43

0,36 %

9

4

0

13

0,11 %

| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja |
| --- | --- |

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

59 242

56 829

66

1 053

57 948

97,82 %

23

4

1 250

1 276

2,15 %

13

4

0

18

0,03 %

| 06 | Mobilnost in promet |
| --- | --- |

06

Mobilnost in promet

1 156

1 031

5

69

1 105

95,57 %

6

0

41

47

4,03 %

3

1

0

5

0,40 %

| 07 | Okolje in podnebni ukrepi |
| --- | --- |

07

Okolje in podnebni ukrepi

409

355

17

10

382

93,39 %

17

1

6

24

5,89 %

1

2

0

3

0,72 %

| 08 | Raziskave |
| --- | --- |

08

Raziskave

6 245

4 827

25

455

5 307

84,97 %

23

0

911

934

14,95 %

0

5

0

5

0,08 %

| 09 | Informacijska družba in mediji |
| --- | --- |

09

Informacijska družba in mediji

1 776

1 375

12

114

1 501

84,54 %

14

0

259

273

15,36 %

1

1

0

2

0,10 %

| 10 | Neposredne raziskave |
| --- | --- |

10

Neposredne raziskave

893

357

40

69

466

52,13 %

48

0

375

423

47,35 %

0

5

0

5

0,52 %

| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo |
| --- | --- |

11

Pomorske zadeve in ribištvo

757

742

2

1

745

98,45 %

3

0

1

5

0,64 %

5

2

0

7

0,91 %

| 12 | Notranji trg |
| --- | --- |

12

Notranji trg

112

92

6

2

99

88,71 %

5

0

5

11

9,47 %

1

1

0

2

1,82 %

| 13 | Regionalna politika |
| --- | --- |

13

Regionalna politika

38 282

38 200

48

6

38 254

99,93 %

12

0

2

14

0,04 %

12

1

0

14

0,04 %

| 14 | Obdavčenje in carinska unija |
| --- | --- |

14

Obdavčenje in carinska unija

140

121

7

2

130

92,66 %

7

0

3

10

7,04 %

0

0

0

0

0,30 %

| 15 | Izobraževanje in kultura |
| --- | --- |

15

Izobraževanje in kultura

3 059

2 379

14

368

2 761

90,23 %

13

0

284

296

9,69 %

1

2

0

2

0,08 %

| 16 | Komuniciranje |
| --- | --- |

16

Komuniciranje

278

240

13

3

256

92,16 %

14

0

5

19

6,84 %

1

1

0

3

1,00 %

| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov |
| --- | --- |

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

652

596

11

28

635

97,34 %

11

0

5

16

2,48 %

0

1

0

1

0,18 %

| 18 | Notranje zadeve |
| --- | --- |

18

Notranje zadeve

860

769

6

61

835

97,15 %

4

1

7

12

1,44 %

11

2

0

12

1,41 %

| 19 | Zunanji odnosi |
| --- | --- |

19

Zunanji odnosi

3 271

3 073

10

150

3 233

98,83 %

13

0

16

30

0,90 %

2

7

0

9

0,27 %

| 20 | Trgovina |
| --- | --- |

20

Trgovina

111

98

6

1

105

94,79 %

4

0

2

5

4,86 %

0

0

0

0

0,34 %

| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP |
| --- | --- |

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1 475

1 319

19

90

1 429

96,87 %

10

0

21

31

2,11 %

1

14

0

15

1,03 %

| 22 | Širitev |
| --- | --- |

22

Širitev

976

914

3

27

943

96,68 %

3

3

25

31

3,21 %

0

1

0

1

0,12 %

| 23 | Humanitarna pomoč |
| --- | --- |

23

Humanitarna pomoč

1 141

1 093

6

29

1 128

98,84 %

7

0

5

12

1,01 %

1

0

0

2

0,15 %

| 24 | Boj proti goljufijam |
| --- | --- |

24

Boj proti goljufijam

83

66

5

0

71

85,23 %

8

2

0

10

11,95 %

0

2

0

2

2,82 %

| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje |
| --- | --- |

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

219

176

14

5

195

88,73 %

15

1

6

21

9,62 %

1

2

0

4

1,64 %

| 26 | Upravna služba Komisije |
| --- | --- |

26

Upravna služba Komisije

1 343

963

136

51

1 149

85,59 %

111

0

72

183

13,60 %

1

10

0

11

0,81 %

| 27 | Proračun |
| --- | --- |

27

Proračun

73

49

9

3

61

83,74 %

7

0

4

11

15,45 %

0

1

0

1

0,80 %

| 28 | Revizija |
| --- | --- |

28

Revizija

13

11

1

0

12

91,60 %

0

0

0

1

7,06 %

0

0

0

0

1,34 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

148

115

5

8

128

86,27 %

5

0

13

19

12,64 %

1

1

0

2

1,08 %

| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki |
| --- | --- |

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31 | Jezikovne službe |
| --- | --- |

31

Jezikovne službe

501

370

22

41

433

86,56 %

20

0

46

66

13,17 %

0

1

0

1

0,27 %

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

782

706

5

12

723

92,51 %

6

0

48

53

6,82 %

4

1

0

5

0,66 %

| 33 | Pravosodje |
| --- | --- |

33

Pravosodje

206

183

1

6

190

92,16 %

4

1

8

13

6,13 %

2

2

0

4

1,71 %

| 40 | Rezerve |
| --- | --- |

40

Rezerve

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

| 90 | Druge institucije |
| --- | --- |

90

Druge institucije

4 376

2 934

340

322

3 596

82,19 %

442

0

197

638

14,59 %

88

53

0

141

3,22 %

Skupaj

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.9   GIBANJE NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO PODROČJIH

GIBANJE NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO PODROČJIH

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za zadevno leto | neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj |
| obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta | sprostitev/revalorizacija/razveljavitev obveznosti | plačila | neporavnane obveznosti ob koncu leta | prevzete obveznosti v zadevnem letu | plačila | razveljavitev obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | neporavnane obveznosti ob koncu leta |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve |

v mio. EUR

Področje

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za zadevno leto

neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj

obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

sprostitev/revalorizacija/razveljavitev obveznosti

plačila

neporavnane obveznosti ob koncu leta

prevzete obveznosti v zadevnem letu

plačila

razveljavitev obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

neporavnane obveznosti ob koncu leta

01

Gospodarske in finančne zadeve

582

(9)

(143)

429

535

(341)

0

194

623

| 02 | Podjetništvo |
| --- | --- |

02

Podjetništvo

2 155

(31)

(850)

1 274

1 236

(421)

0

814

2 088

| 03 | Konkurenca |
| --- | --- |

03

Konkurenca

7

0

(6)

0

94

(86)

0

8

8

| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve |
| --- | --- |

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

29 625

(40)

(11 226)

18 359

11 782

(473)

0

11 309

29 668

| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja |
| --- | --- |

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

22 357

(76)

(11 972)

10 308

59 514

(45 975)

0

13 539

23 847

| 06 | Mobilnost in promet |
| --- | --- |

06

Mobilnost in promet

2 809

(100)

(879)

1 830

1 713

(226)

0

1 487

3 317

| 07 | Okolje in podnebni ukrepi |
| --- | --- |

07

Okolje in podnebni ukrepi

898

(11)

(243)

645

496

(138)

0

358

1 003

| 08 | Raziskave |
| --- | --- |

08

Raziskave

9 200

(170)

(2 983)

6 047

7 059

(2 324)

0

4 734

10 781

| 09 | Informacijska družba in mediji |
| --- | --- |

09

Informacijska družba in mediji

2 269

(51)

(782)

1 436

1 878

(720)

0

1 158

2 594

| 10 | Neposredne raziskave |
| --- | --- |

10

Neposredne raziskave

184

(13)

(114)

57

494

(352)

0

142

199

| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo |
| --- | --- |

11

Pomorske zadeve in ribištvo

2 062

(33)

(538)

1 490

1 007

(207)

0

800

2 290

| 12 | Notranji trg |
| --- | --- |

12

Notranji trg

22

(2)

(16)

4

101

(83)

0

18

21

| 13 | Regionalna politika |
| --- | --- |

13

Regionalna politika

108 413

(498)

(36 781)

71 133

42 647

(1 473)

(1)

41 174

112 307

| 14 | Obdavčenje in carinska unija |
| --- | --- |

14

Obdavčenje in carinska unija

92

(13)

(55)

24

144

(75)

0

69

93

| 15 | Izobraževanje in kultura |
| --- | --- |

15

Izobraževanje in kultura

1 921

(53)

(839)

1 028

3 088

(1 921)

0

1 167

2 195

| 16 | Komuniciranje |
| --- | --- |

16

Komuniciranje

122

(13)

(86)

24

265

(170)

0

95

119

| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov |
| --- | --- |

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

719

(81)

(317)

321

639

(318)

0

321

642

| 18 | Notranje zadeve |
| --- | --- |

18

Notranje zadeve

1 458

(235)

(268)

954

1 290

(567)

0

723

1 677

| 19 | Zunanji odnosi |
| --- | --- |

19

Zunanji odnosi

10 232

(528)

(2 379)

7 324

4 872

(854)

0

4 018

11 343

| 20 | Trgovina |
| --- | --- |

20

Trgovina

20

(1)

(13)

6

104

(93)

0

12

18

| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP |
| --- | --- |

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

3 281

(119)

(970)

2 192

1 719

(459)

0

1 260

3 453

| 22 | Širitev |
| --- | --- |

22

Širitev

2 864

(16)

(769)

2 079

1 135

(175)

(1)

960

3 039

| 23 | Humanitarna pomoč |
| --- | --- |

23

Humanitarna pomoč

670

(4)

(417)

248

1 294

(711)

0

583

831

| 24 | Boj proti goljufijam |
| --- | --- |

24

Boj proti goljufijam

34

(7)

(15)

12

79

(56)

0

23

35

| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje |
| --- | --- |

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

19

(3)

(15)

0

196

(179)

0

17

17

| 26 | Upravna služba Komisije |
| --- | --- |

26

Upravna služba Komisije

184

(12)

(161)

11

1 149

(988)

0

160

171

| 27 | Proračun |
| --- | --- |

27

Proračun

9

(1)

(9)

0

61

(52)

0

8

8

| 28 | Revizija |
| --- | --- |

28

Revizija

1

0

(1)

0

12

(11)

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

115

(9)

(45)

61

135

(82)

0

53

114

| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki |
| --- | --- |

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

0

0

0

0

1 318

(1 318)

0

0

0

| 31 | Jezikovne službe |
| --- | --- |

31

Jezikovne službe

24

(1)

(22)

0

435

(411)

0

24

24

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

4 522

(12)

(622)

3 888

731

(102)

0

629

4 518

| 33 | Pravosodje |
| --- | --- |

33

Pravosodje

181

(34)

(67)

80

222

(122)

0

99

179

| 90 | Druge institucije |
| --- | --- |

90

Druge institucije

397

(57)

(325)

15

3 841

(3 272)

4

573

588

Skupaj

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.10   RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA IN PO PODROČJIH

RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA IN PO PODROČJIH

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | < 2006 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Skupaj |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve |

v mio. EUR

Področje

< 2006

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Skupaj

01

Gospodarske in finančne zadeve

11

35

10

0

20

167

185

194

623

| 02 | Podjetništvo |
| --- | --- |

02

Podjetništvo

10

5

17

97

101

546

498

814

2 088

| 03 | Konkurenca |
| --- | --- |

03

Konkurenca

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve |
| --- | --- |

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

384

1 507

57

267

1 241

5 457

9 446

11 309

29 668

| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja |
| --- | --- |

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

7

456

0

2

152

1 437

8 254

13 539

23 847

| 06 | Mobilnost in promet |
| --- | --- |

06

Mobilnost in promet

15

27

124

103

271

494

797

1 487

3 317

| 07 | Okolje in podnebni ukrepi |
| --- | --- |

07

Okolje in podnebni ukrepi

9

12

57

88

138

151

189

358

1 003

| 08 | Raziskave |
| --- | --- |

08

Raziskave

114

73

177

381

814

1 728

2 760

4 734

10 781

| 09 | Informacijska družba in mediji |
| --- | --- |

09

Informacijska družba in mediji

12

8

31

83

207

372

724

1 158

2 594

| 10 | Neposredne raziskave |
| --- | --- |

10

Neposredne raziskave

0

3

1

10

10

11

21

142

199

| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo |
| --- | --- |

11

Pomorske zadeve in ribištvo

51

271

5

18

71

411

663

800

2 290

| 12 | Notranji trg |
| --- | --- |

12

Notranji trg

0

0

0

0

0

1

3

18

21

| 13 | Regionalna politika |
| --- | --- |

13

Regionalna politika

836

5 328

21

1 875

7 437

20 613

35 024

41 174

112 307

| 14 | Obdavčenje in carinska unija |
| --- | --- |

14

Obdavčenje in carinska unija

0

0

0

0

0

4

20

69

93

| 15 | Izobraževanje in kultura |
| --- | --- |

15

Izobraževanje in kultura

2

0

47

77

150

255

497

1 167

2 195

| 16 | Komuniciranje |
| --- | --- |

16

Komuniciranje

0

0

0

0

1

6

17

95

119

| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov |
| --- | --- |

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

9

3

7

43

42

83

133

321

642

| 18 | Notranje zadeve |
| --- | --- |

18

Notranje zadeve

4

0

17

64

208

249

412

723

1 677

| 19 | Zunanji odnosi |
| --- | --- |

19

Zunanji odnosi

266

235

498

846

1 236

1 725

2 518

4 018

11 343

| 20 | Trgovina |
| --- | --- |

20

Trgovina

0

0

0

0

0

2

4

12

18

| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP |
| --- | --- |

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

113

63

71

193

365

578

810

1 260

3 453

| 22 | Širitev |
| --- | --- |

22

Širitev

69

86

129

236

310

513

735

960

3 039

| 23 | Humanitarna pomoč |
| --- | --- |

23

Humanitarna pomoč

0

1

1

9

16

58

163

583

831

| 24 | Boj proti goljufijam |
| --- | --- |

24

Boj proti goljufijam

0

0

1

1

2

2

6

23

35

| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje |
| --- | --- |

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

0

0

0

0

0

0

0

17

17

| 26 | Upravna služba Komisije |
| --- | --- |

26

Upravna služba Komisije

0

0

0

0

0

0

11

160

171

| 27 | Proračun |
| --- | --- |

27

Proračun

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 28 | Revizija |
| --- | --- |

28

Revizija

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

2

2

1

1

3

17

36

53

114

| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki |
| --- | --- |

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Jezikovne službe |
| --- | --- |

31

Jezikovne službe

0

0

0

0

0

0

0

24

24

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

60

43

28

101

1 365

1 671

621

629

4 518

| 33 | Pravosodje |
| --- | --- |

33

Pravosodje

0

0

1

4

12

18

45

99

179

| 90 | Druge institucije |
| --- | --- |

90

Druge institucije

0

0

0

0

0

0

15

573

588

Skupaj

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

4.1   POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV PO INSTITUCIJAH

POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV PO INSTITUCIJAH

| v mio. EUR |
| --- |
| Institucija | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| začetne | končne | tekoče leto | preneseno | skupaj | od upravičenosti za tekoče leto | od prenesenih upravičenosti | skupaj |
| Evropski parlament | 147 | 147 | 174 | 26 | 200 | 172 | 4 | 176 | 119,41 % | 25 |
| Evropski svet in Svet | 58 | 58 | 99 | 11 | 109 | 88 | 10 | 98 | 168,80 % | 11 |
| Komisija | 128 761 | 135 431 | 137 081 | 13 342 | 150 423 | 134 783 | 4 066 | 138 849 | 102,52 % | 11 573 |
| Sodišče | 44 | 44 | 51 | 0 | 51 | 51 | 0 | 51 | 115,64 % | 0 |
| Računsko sodišče | 21 | 21 | 19 | 0 | 19 | 19 | 0 | 19 | 90,58 % | 0 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 12 | 12 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 133,47 % | 0 |
| Odbor regij | 8 | 8 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 250,50 % | 0 |
| Varuh človekovih pravic | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 97,10 % | 0 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 77,36 % | 0 |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 35 | 35 | 309 | 0 | 310 | 309 | 0 | 309 | 889,83 % | 0 |
| Skupaj | 129 088 | 135 758 | 137 771 | 13 379 | 151 150 | 135 460 | 4 080 | 139 541 | 102,79 % | 11 610 |

v mio. EUR

Institucija

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

začetne

končne

tekoče leto

preneseno

skupaj

od upravičenosti za tekoče leto

od prenesenih upravičenosti

skupaj

Evropski parlament

147

147

174

26

200

172

4

176

119,41 %

25

Evropski svet in Svet

58

58

99

11

109

88

10

98

168,80 %

11

Komisija

128 761

135 431

137 081

13 342

150 423

134 783

4 066

138 849

102,52 %

11 573

Sodišče

44

44

51

0

51

51

0

51

115,64 %

0

Računsko sodišče

21

21

19

0

19

19

0

19

90,58 %

0

Ekonomsko-socialni odbor

12

12

16

0

16

16

0

16

133,47 %

0

Odbor regij

8

8

20

0

20

20

0

20

250,50 %

0

Varuh človekovih pravic

1

1

1

0

1

1

0

1

97,10 %

0

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

1

1

1

0

1

1

0

1

77,36 %

0

Evropska služba za zunanje delovanje

35

35

309

0

310

309

0

309

889,83 %

0

Skupaj

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

4.2   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO INSTITUCIJAH

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO INSTITUCIJAH

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

| v mio. EUR |
| --- |
| Institucija | Odobrene odobritve za prevzem obveznosti | Prevzete obveznosti | Prenesene odobritve | Odobritve, ki se razveljavijo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | % | iz namenskih prejemkov | prenosi na podlagi sklepa | skupaj | % | iz proračunskih odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki | skupaj | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| Evropski parlament | 1 862 | 1 693 | 22 | 116 | 1 831 | 98,32 % | 6 | 0 | 6 | 0,34 % | 25 | 0 | 0 | 25 | 1,33 % |
| Evropski svet in Svet | 612 | 490 | 0 | 42 | 532 | 86,89 % | 36 | 0 | 36 | 5,92 % | 44 | 0 | 0 | 44 | 7,19 % |
| Komisija | 151 094 | 144 390 | 279 | 2 774 | 147 443 | 97,58 % | 3 077 | 31 | 3 108 | 2,06 % | 543 | 0 | 0 | 543 | 0,36 % |
| Sodišče | 351 | 344 | 0 | 1 | 345 | 98,36 % | 1 | 0 | 1 | 0,28 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,36 % |
| Računsko sodišče | 143 | 137 | 0 | 0 | 138 | 96,12 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 3,59 % |
| Ekonomsko-socialni odbor | 133 | 125 | 0 | 4 | 128 | 96,62 % | 0 | 0 | 0 | 0,25 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 3,13 % |
| Odbor regij | 99 | 85 | 0 | 12 | 97 | 98,43 % | 0 | 0 | 0 | 0,03 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,54 % |
| Varuh človekovih pravic | 10 | 9 | 0 | 0 | 9 | 95,86 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,12 % |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 95,21 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,79 % |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 767 | 486 | 0 | 268 | 754 | 98,37 % | 10 | 0 | 10 | 1,26 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,37 % |
| Skupaj | 155 077 | 147 766 | 300 | 3 218 | 151 284 | 97,55 % | 3 131 | 31 | 3 162 | 2,04 % | 631 | 0 | 0 | 631 | 0,41 % |

v mio. EUR

Institucija

Odobrene odobritve za prevzem obveznosti

Prevzete obveznosti

Prenesene odobritve

Odobritve, ki se razveljavijo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

%

iz namenskih prejemkov

prenosi na podlagi sklepa

skupaj

%

iz proračunskih odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki

skupaj

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

Evropski parlament

1 862

1 693

22

116

1 831

98,32 %

6

0

6

0,34 %

25

0

0

25

1,33 %

Evropski svet in Svet

612

490

0

42

532

86,89 %

36

0

36

5,92 %

44

0

0

44

7,19 %

Komisija

151 094

144 390

279

2 774

147 443

97,58 %

3 077

31

3 108

2,06 %

543

0

0

543

0,36 %

Sodišče

351

344

0

1

345

98,36 %

1

0

1

0,28 %

5

0

0

5

1,36 %

Računsko sodišče

143

137

0

0

138

96,12 %

0

0

0

0,30 %

5

0

0

5

3,59 %

Ekonomsko-socialni odbor

133

125

0

4

128

96,62 %

0

0

0

0,25 %

4

0

0

4

3,13 %

Odbor regij

99

85

0

12

97

98,43 %

0

0

0

0,03 %

2

0

0

2

1,54 %

Varuh človekovih pravic

10

9

0

0

9

95,86 %

0

0

0

0,02 %

0

0

0

0

4,12 %

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

8

7

0

0

7

95,21 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

4,79 %

Evropska služba za zunanje delovanje

767

486

0

268

754

98,37 %

10

0

10

1,26 %

3

0

0

3

0,37 %

Skupaj

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

Odobritve plačil

Odobritve plačil

| v mio. EUR |
| --- |
| Institucija | Odobrene odobritve plačil | Izvedena plačila | Prenesene odobritve | Odobritve, ki se razveljavijo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | samodejni prenosi | prenosi na podlagi sklepa | iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki | Skupaj | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| Evropski parlament | 2 092 | 1 388 | 214 | 22 | 1 623 | 77,58 % | 305 | 0 | 108 | 413 | 19,76 % | 25 | 31 | 0 | 56 | 2,67 % |
| Evropski svet in Svet | 661 | 444 | 36 | 44 | 524 | 79,31 % | 46 | 0 | 41 | 87 | 13,13 % | 44 | 6 | 0 | 50 | 7,56 % |
| Komisija | 139 268 | 131 722 | 605 | 2 759 | 135 087 | 97,00 % | 458 | 36 | 3 533 | 4 028 | 2,89 % | 78 | 76 | 0 | 154 | 0,11 % |
| Sodišče | 369 | 326 | 16 | 1 | 343 | 92,92 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,15 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 1,93 % |
| Računsko sodišče | 156 | 125 | 11 | 0 | 136 | 87,11 % | 13 | 0 | 0 | 13 | 8,41 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 4,48 % |
| Ekonomsko-socialni odbor | 141 | 117 | 7 | 4 | 127 | 90,15 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 6,19 % | 4 | 1 | 0 | 5 | 3,66 % |
| Odbor regij | 108 | 77 | 7 | 12 | 96 | 89,53 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 7,37 % | 2 | 2 | 0 | 3 | 3,10 % |
| Varuh človekovih pravic | 10 | 8 | 1 | 0 | 9 | 89,11 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,74 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,15 % |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 9 | 6 | 1 | 0 | 7 | 81,28 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,68 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 8,05 % |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 831 | 444 | 49 | 238 | 731 | 88,06 % | 42 | 0 | 46 | 88 | 10,58 % | 3 | 8 | 0 | 11 | 1,36 % |
| Skupaj | 143 644 | 134 656 | 946 | 3 081 | 138 683 | 96,55 % | 900 | 36 | 3 730 | 4 666 | 3,25 % | 166 | 128 | 0 | 295 | 0,21 % |

v mio. EUR

Institucija

Odobrene odobritve plačil

Izvedena plačila

Prenesene odobritve

Odobritve, ki se razveljavijo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

samodejni prenosi

prenosi na podlagi sklepa

iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki

Skupaj

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

Evropski parlament

2 092

1 388

214

22

1 623

77,58 %

305

0

108

413

19,76 %

25

31

0

56

2,67 %

Evropski svet in Svet

661

444

36

44

524

79,31 %

46

0

41

87

13,13 %

44

6

0

50

7,56 %

Komisija

139 268

131 722

605

2 759

135 087

97,00 %

458

36

3 533

4 028

2,89 %

78

76

0

154

0,11 %

Sodišče

369

326

16

1

343

92,92 %

18

0

1

19

5,15 %

5

2

0

7

1,93 %

Računsko sodišče

156

125

11

0

136

87,11 %

13

0

0

13

8,41 %

5

2

0

7

4,48 %

Ekonomsko-socialni odbor

141

117

7

4

127

90,15 %

8

0

1

9

6,19 %

4

1

0

5

3,66 %

Odbor regij

108

77

7

12

96

89,53 %

8

0

0

8

7,37 %

2

2

0

3

3,10 %

Varuh človekovih pravic

10

8

1

0

9

89,11 %

1

0

0

1

6,74 %

0

0

0

0

4,15 %

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

9

6

1

0

7

81,28 %

1

0

0

1

10,68 %

0

0

0

1

8,05 %

Evropska služba za zunanje delovanje

831

444

49

238

731

88,06 %

42

0

46

88

10,58 %

3

8

0

11

1,36 %

Skupaj

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

4.3   PRIHODKI AGENCIJ: PRORAČUNSKE NAPOVEDI, UPRAVIČENOSTI IN PREJETI ZNESKI

PRIHODKI AGENCIJ: PRORAČUNSKE NAPOVEDI, UPRAVIČENOSTI IN PREJETI ZNESKI

| v mio. EUR |
| --- |
| Agencija | Napovedani prihodki | Ugotovljene upravičenosti | Prejeti zneski | Neporavnano | Področje financiranja Komisije |
| Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev | 7 | 7 | 7 | 0 | 06 |
| Evropski azilni podporni urad | 7 | 2 | 2 | 0 | 18 |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu | 150 | 116 | 115 | 1 | 06 |
| Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah | 90 | 76 | 76 | 0 | 18 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | 19 | 20 | 20 | 1 | 15 |
| Evropska policijska akademija | 8 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Evropska agencija za kemikalije | 33 | 35 | 35 | 0 | 02 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 58 | 58 | 58 | 0 | 17 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Evropski bančni organ | 21 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine | 16 | 14 | 14 | 0 | 12 |
| Evropska agencija za okolje | 42 | 52 | 51 | 1 | 07 |
| Evropski policijski urad | 84 | 83 | 83 | 0 | 18 |
| Evropski organ za vrednostne papirje in trge | 20 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| Agencija Skupnosti za nadzor ribištva | 10 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Evropska agencija za varnost hrane | 77 | 77 | 77 | 0 | 17 |
| Evropski inštitut za enakost spolov | 8 | 8 | 8 | 0 | 04 |
| Nadzorni organ za evropski GNSS | 13 | 21 | 21 | 0 | 06 |
| Fuzija za energijo | 344 | 379 | 379 | 0 | 08 |
| Eurojust | 33 | 33 | 33 | 0 | 18 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | 59 | 54 | 53 | 0 | 06 |
| Urad za usklajevanje na notranjem trgu | 175 | 176 | 176 | 0 | 12 |
| Evropska agencija za zdravila | 222 | 254 | 224 | 31 | 02 |
| Evropska agencija za varnost omrežij in informacij | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije | 3 | 3 | 3 | 0 | 09 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | 21 | 21 | 21 | 0 | 18 |
| Evropska železniška agencija | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | 15 | 15 | 15 | 0 | 04 |
| Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo | 78 | 77 | 77 | 0 | 15 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 48 | 49 | 45 | 4 | 15 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | 21 | 20 | 20 | 0 | 15 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | 13 | 13 | 13 | 0 | 17 |
| Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo | 50 | 50 | 50 | 0 | 15 |
| Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost | 16 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta | 39 | 39 | 39 | 0 | 08 |
| Izvajalska agencija za raziskave | 46 | 47 | 47 | 0 | 08 |
| Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Skupaj | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 | |

v mio. EUR

Agencija

Napovedani prihodki

Ugotovljene upravičenosti

Prejeti zneski

Neporavnano

Področje financiranja Komisije

Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

7

7

7

0

06

Evropski azilni podporni urad

7

2

2

0

18

Evropska agencija za varnost v letalstvu

150

116

115

1

06

Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah

90

76

76

0

18

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

19

20

20

1

15

Evropska policijska akademija

8

9

9

0

18

Evropska agencija za kemikalije

33

35

35

0

02

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

58

58

58

0

17

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

16

16

16

0

18

Evropski bančni organ

21

19

19

0

12

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

16

14

14

0

12

Evropska agencija za okolje

42

52

51

1

07

Evropski policijski urad

84

83

83

0

18

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

20

19

19

0

12

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva

10

10

10

0

11

Evropska agencija za varnost hrane

77

77

77

0

17

Evropski inštitut za enakost spolov

8

8

8

0

04

Nadzorni organ za evropski GNSS

13

21

21

0

06

Fuzija za energijo

344

379

379

0

08

Eurojust

33

33

33

0

18

Evropska agencija za pomorsko varnost

59

54

53

0

06

Urad za usklajevanje na notranjem trgu

175

176

176

0

12

Evropska agencija za zdravila

222

254

224

31

02

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

8

8

8

0

09

Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

3

3

3

0

09

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

21

21

21

0

18

Evropska železniška agencija

26

26

26

0

06

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

15

15

15

0

04

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

78

77

77

0

15

Prevajalski center za organe Evropske unije

48

49

45

4

15

Evropska fundacija za usposabljanje

21

20

20

0

15

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

13

13

13

0

17

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

21

21

21

0

04

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

50

50

50

0

15

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

16

17

17

0

06

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

39

39

39

0

08

Izvajalska agencija za raziskave

46

47

47

0

08

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike

7

7

7

0

17

Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje

10

10

10

0

06

Skupaj

1 936

1 963

1 925

38

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta prihodkov | Napovedani prihodki | Ugotovljene upravičenosti | Prejeti zneski | Neporavnano |
| Subvencija Komisije | 1 304 | 1 276 | 1 272 | 5 |
| Prihodki od provizij | 465 | 490 | 460 | 30 |
| Drugi prihodki | 168 | 197 | 193 | 4 |
| Skupaj | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 |

v mio. EUR

Vrsta prihodkov

Napovedani prihodki

Ugotovljene upravičenosti

Prejeti zneski

Neporavnano

Subvencija Komisije

1 304

1 276

1 272

5

Prihodki od provizij

465

490

460

30

Drugi prihodki

168

197

193

4

Skupaj

1 936

1 963

1 925

38

4.4   ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

| v mio. EUR |
| --- |
| Agencija | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| odobritve | prevzete obveznosti | prenesene odobritve | odobritve | izvedena plačila | prenesene odobritve |
| Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev | 7 | 7 | 0 | 8 | 5 | 2 |
| Evropski azilni podporni urad | 7 | 5 | 0 | 6 | 2 | 2 |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu | 164 | 132 | 27 | 176 | 117 | 53 |
| Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah | 90 | 89 | 1 | 128 | 99 | 22 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | 22 | 21 | 1 | 22 | 19 | 3 |
| Evropska policijska akademija | 9 | 8 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Evropska agencija za kemikalije | 99 | 96 | 0 | 113 | 94 | 15 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 58 | 55 | 0 | 69 | 55 | 10 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | 17 | 16 | 0 | 17 | 16 | 0 |
| Evropski bančni organ | 21 | 18 | 0 | 22 | 13 | 7 |
| Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine | 16 | 14 | 0 | 16 | 11 | 4 |
| Evropska agencija za okolje | 69 | 52 | 16 | 73 | 45 | 27 |
| Evropski policijski urad | 85 | 84 | 1 | 100 | 79 | 17 |
| Evropski organ za vrednostne papirje in trge | 20 | 17 | 0 | 22 | 15 | 4 |
| Agencija Skupnosti za nadzor ribištva | 9 | 9 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Evropska agencija za varnost hrane | 79 | 78 | 0 | 90 | 80 | 9 |
| Evropski inštitut za enakost spolov | 8 | 7 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Nadzorni organ za evropski GNSS | 106 | 58 | 47 | 55 | 33 | 22 |
| Fuzija za energijo | 1 482 | 1 482 | 0 | 384 | 362 | 7 |
| Eurojust | 35 | 34 | 1 | 41 | 35 | 5 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | 57 | 53 | 1 | 61 | 53 | 2 |
| Urad za usklajevanje na notranjem trgu | 429 | 189 | 0 | 461 | 180 | 37 |
| Evropska agencija za zdravila | 226 | 222 | 0 | 262 | 215 | 41 |
| Evropska agencija za varnost omrežij in informacij | 8 | 8 | 0 | 9 | 9 | 1 |
| Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije | 3 | 3 | 0 | 3 | 2 | 1 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | 21 | 21 | 0 | 28 | 23 | 5 |
| Evropska železniška agencija | 26 | 25 | 0 | 30 | 26 | 2 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | 17 | 15 | 1 | 20 | 15 | 5 |
| Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo | 97 | 95 | 0 | 83 | 71 | 7 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 48 | 42 | 0 | 52 | 41 | 4 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | 20 | 20 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | 14 | 13 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 22 | 21 | 0 | 26 | 20 | 5 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo | 50 | 49 | 0 | 55 | 48 | 6 |
| Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost | 17 | 16 | 0 | 18 | 16 | 1 |
| Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta | 39 | 38 | 0 | 41 | 38 | 2 |
| Izvajalska agencija za raziskave | 46 | 44 | 0 | 50 | 43 | 4 |
| Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje | 10 | 10 | 0 | 11 | 9 | 1 |
| Skupaj | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

v mio. EUR

Agencija

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

odobritve

prevzete obveznosti

prenesene odobritve

odobritve

izvedena plačila

prenesene odobritve

Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

7

7

0

8

5

2

Evropski azilni podporni urad

7

5

0

6

2

2

Evropska agencija za varnost v letalstvu

164

132

27

176

117

53

Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah

90

89

1

128

99

22

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

22

21

1

22

19

3

Evropska policijska akademija

9

8

0

11

8

2

Evropska agencija za kemikalije

99

96

0

113

94

15

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

58

55

0

69

55

10

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

17

16

0

17

16

0

Evropski bančni organ

21

18

0

22

13

7

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

16

14

0

16

11

4

Evropska agencija za okolje

69

52

16

73

45

27

Evropski policijski urad

85

84

1

100

79

17

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

20

17

0

22

15

4

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva

9

9

0

11

10

1

Evropska agencija za varnost hrane

79

78

0

90

80

9

Evropski inštitut za enakost spolov

8

7

0

11

8

2

Nadzorni organ za evropski GNSS

106

58

47

55

33

22

Fuzija za energijo

1 482

1 482

0

384

362

7

Eurojust

35

34

1

41

35

5

Evropska agencija za pomorsko varnost

57

53

1

61

53

2

Urad za usklajevanje na notranjem trgu

429

189

0

461

180

37

Evropska agencija za zdravila

226

222

0

262

215

41

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

8

8

0

9

9

1

Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

3

3

0

3

2

1

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

21

21

0

28

23

5

Evropska železniška agencija

26

25

0

30

26

2

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

17

15

1

20

15

5

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

97

95

0

83

71

7

Prevajalski center za organe Evropske unije

48

42

0

52

41

4

Evropska fundacija za usposabljanje

20

20

0

21

20

1

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

14

13

0

14

12

0

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

22

21

0

26

20

5

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

50

49

0

55

48

6

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

17

16

0

18

16

1

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

39

38

0

41

38

2

Izvajalska agencija za raziskave

46

44

0

50

43

4

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike

7

7

0

8

7

1

Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje

10

10

0

11

9

1

Skupaj

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

| Vrsta odhodkov | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| --- | --- | --- |
| odobritve | prevzete obveznosti | prenesene odobritve | odobritve | izvedena plačila | prenesene odobritve |
| Osebje | 813 | 781 | 2 | 829 | 777 | 18 |
| Upravni odhodki | 305 | 292 | 1 | 377 | 277 | 79 |
| Odhodki iz poslovanja | 2 442 | 2 102 | 95 | 1 421 | 899 | 242 |
| Skupaj | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

Vrsta odhodkov

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

odobritve

prevzete obveznosti

prenesene odobritve

odobritve

izvedena plačila

prenesene odobritve

Osebje

813

781

2

829

777

18

Upravni odhodki

305

292

1

377

277

79

Odhodki iz poslovanja

2 442

2 102

95

1 421

899

242

Skupaj

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

4.5   PRORAČUNSKI REZULTAT, VKLJUČNO Z AGENCIJAMI

PRORAČUNSKI REZULTAT, VKLJUČNO Z AGENCIJAMI

| v mio. EUR |
| --- |
| | Evropska Unija | Agencije | Izločitev subvencij agencijam | Skupaj |
| Prihodki za zadevno proračunsko leto | 139 541 | 1 925 | (1 272) | 140 194 |
| Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | (137 738) | (1 739) | 1 272 | (138 205) |
| Odobritve plačil, prenesene v leto N+1 | (936) | (338) | 0 | (1 274) |
| Razveljavljene neporabljene odobritve, prenesene iz leta N–1 | 92 | 171 | 0 | 263 |
| Tečajne razlike za zadevno leto | 60 | (8) | 0 | 52 |
| Proračunski rezultat | 1 019 | 12 | 0 | 1 031 |

v mio. EUR

Evropska Unija

Agencije

Izločitev subvencij agencijam

Skupaj

Prihodki za zadevno proračunsko leto

139 541

1 925

(1 272)

140 194

140 194

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

(137 738)

(1 739)

1 272

(138 205)

(138 205)

Odobritve plačil, prenesene v leto N+1

(936)

(338)

0

(1 274)

(1 274)

Razveljavljene neporabljene odobritve, prenesene iz leta N–1

92

171

0

263

263

Tečajne razlike za zadevno leto

60

(8)

0

52

52

Proračunski rezultat

Proračunski rezultat

1 019

1 019

12

12

0

0

1 031

1 031

---

(1)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

1

(2)  Evropski parlament je 13. decembra 2012 sprejel proračun, ki določa, da se kratkoročne obveznosti Unije plačajo iz lastnih sredstev, ki jih zberejo države članice ali se od njih vpokličejo v letu 2013. Poleg tega v skladu s členom 83 kadrovskih predpisov (Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968, kakor je bila spremenjena) države članice skupno jamčijo za obveznost plačila pokojnin.

2

(3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1

3

(4)  UL L 362, 31.12.2012, str. 1

4

(5)  Jamstveni sklad ima obveznice evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, ki jih je izdala Komisija, zato so izločene.

5

(6)  Jamstveni sklad ima obveznice evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, ki jih je izdala Komisija, zato so izločene.

6

(7)  Jamstveni sklad ima obveznice evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, ki jih je izdala Komisija, zato jih je treba izločiti.

7

(8)  Začetno stanje vključuje prilagoditev zneskov, sporočenih v letu 2011.

8

(9)  Podatek za upravo prej ni bil prikazan.

9

(10)  Podatek za upravo prej ni bil prikazan.

10

(11)  Nekateri zneski, ki so bili prej razkriti kot finančni popravki, so zdaj prikazani pod izterjavami.

11

(12)  Revizijski zaključki kažejo, da so pri francoskem certifikacijskem organu, ki sporoča podatke o izterjavah za ESR, potrebne precejšnje izboljšave.

12

(13)  Zaključki te revizije, sprejeti na podlagi končnih poročil in ukrepov, ki so jih po njih sprejele zadevne države članice, so bili sporočeni organu za razrešnico.

13

(14)  Za odplačilne roke za ta posojila glej razpredelnico na koncu pojasnila 7.1.3.

14

7.1.3

(15)  2. program

15

(16)  s korekcijskim koeficientom

16

(17)  se plačuje prva 3 leta po odhodu

17

(18)  Prvič vključeni v konsolidacijo leta 2012.

18

(19)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v teh proračunskih razpredelnicah ne izidejo.

19

(20)  Od tega znaša rezultat Efte (4) milijone EUR v letu 2012 in (5) milijonov EUR v letu 2011.

20

(21)  Vključno s spremembami proračuna, prenesenimi odobritvami in namenskimi prejemki.

21

Vključno s spremembami proračuna, prenesenimi odobritvami in namenskimi prejemki.

(22)  Vključno s spremembami proračuna, prenesenimi odobritvami in namenskimi prejemki.

22

Vključno s spremembami proračuna, prenesenimi odobritvami in namenskimi prejemki.

(23)  Vključno s spremembami proračuna, prenesenimi odobritvami in namenskimi prejemki.

23

Vključno s spremembami proračuna, prenesenimi odobritvami in namenskimi prejemki.

(24)  Vključno s spremembami proračuna, prenesenimi odobritvami in namenskimi prejemki.

24

Vključno s spremembami proračuna, prenesenimi odobritvami in namenskimi prejemki.

(25)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v teh proračunskih razpredelnicah ne izidejo.

25

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/122

---

IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO SODIŠČE DAJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU – POROČILO NEODVISNEGA REVIZORJA

2013/C 334/02

| I. | Sodišče je v skladu z določbami člena 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) revidiralo:






  (a) | konsolidirane računovodske izkaze Evropske unije, ki jih sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in zbirna poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2012, ki jih je Komisija odobrila 26. julija 2013, ter |
| --- | --- | --- |

I.

Sodišče je v skladu z določbami člena 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) revidiralo:

(a)

konsolidirane računovodske izkaze Evropske unije, ki jih sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in zbirna poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2012, ki jih je Komisija odobrila 26. julija 2013, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s temi izkazi. |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s temi izkazi.

Odgovornost poslovodstva

| II. | V skladu s členi od 310 do 325 PDEU in finančno uredbo je poslovodstvo odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov Evropske unije na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki je pomembna za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih z zakonodajnimi besedili, ki jih urejajo. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropske unije, ima Komisija (člen 317 PDEU). |
| --- | --- |

II.

V skladu s členi od 310 do 325 PDEU in finančno uredbo je poslovodstvo odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov Evropske unije na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki je pomembna za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih z zakonodajnimi besedili, ki jih urejajo. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropske unije, ima Komisija (člen 317 PDEU).

Revizorjeva odgovornost

| III. | Sodišče je odgovorno, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu predloži izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI. Ti standardi določajo, da mora Sodišče revizijo načrtovati in opraviti tako, da pridobi razumno zagotovilo, da so konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije brez pomembno napačnih navedb in da so z njimi povezane transakcije zakonite in pravilne. |
| --- | --- |

III.

Sodišče je odgovorno, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu predloži izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI. Ti standardi določajo, da mora Sodišče revizijo načrtovati in opraviti tako, da pridobi razumno zagotovilo, da so konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije brez pomembno napačnih navedb in da so z njimi povezane transakcije zakonite in pravilne.

| IV. | Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v konsolidiranih računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v konsolidiranih računovodskih izkazih in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z izkazi, in zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upošteva notranja kontrola, ki se izvaja za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov ter zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranje kontrole. Med revizijo se tudi ovrednotijo primernost uporabljenih računovodskih usmeritev, sprejemljivost računovodskih ocen ter celotna predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

IV.

Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v konsolidiranih računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v konsolidiranih računovodskih izkazih in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z izkazi, in zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upošteva notranja kontrola, ki se izvaja za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov ter zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranje kontrole. Med revizijo se tudi ovrednotijo primernost uporabljenih računovodskih usmeritev, sprejemljivost računovodskih ocen ter celotna predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov.

| V. | V zvezi s prihodki Sodišče pri preučitvi lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost in bruto nacionalnega dohodka izhaja iz relevantnih makroekonomskih agregatov, na podlagi katerih se ta izračunajo, in oceni sisteme Komisije za obdelavo agregatov do takrat, ko so prispevki držav članic prejeti in evidentirani v konsolidiranih računovodskih izkazih. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih Sodišče preuči računovodske izkaze carinskih organov in analizira tok dajatev do trenutka, ko zneske prejme Komisija in so evidentirani v računovodskih izkazih. |
| --- | --- |

V.

V zvezi s prihodki Sodišče pri preučitvi lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost in bruto nacionalnega dohodka izhaja iz relevantnih makroekonomskih agregatov, na podlagi katerih se ta izračunajo, in oceni sisteme Komisije za obdelavo agregatov do takrat, ko so prispevki držav članic prejeti in evidentirani v konsolidiranih računovodskih izkazih. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih Sodišče preuči računovodske izkaze carinskih organov in analizira tok dajatev do trenutka, ko zneske prejme Komisija in so evidentirani v računovodskih izkazih.

| VI. | Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov („plačila, ki so bila pripoznana kot stroški“). Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predplačil ob njihovem nastanku. Predplačila so preučena, ko prejemnik sredstev utemelji njihovo pravilno porabo in institucija ali organ sprejme utemeljitev z obračunom predplačila v istem letu ali pozneje. |
| --- | --- |

VI.

Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov („plačila, ki so bila pripoznana kot stroški“). Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predplačil ob njihovem nastanku. Predplačila so preučena, ko prejemnik sredstev utemelji njihovo pravilno porabo in institucija ali organ sprejme utemeljitev z obračunom predplačila v istem letu ali pozneje.

| VII. | Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za njegova mnenja. |
| --- | --- |

VII.

Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za njegova mnenja.

Zanesljivost računovodskih izkazov

Mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov

| VIII. | Po mnenju Sodišča konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto, ki se je končalo 31. decembra 2012, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavljajo njen finančni položaj na dan 31. decembra 2012 ter njen poslovni izid, denarne tokove in spremembe čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

VIII.

Po mnenju Sodišča konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto, ki se je končalo 31. decembra 2012, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavljajo njen finančni položaj na dan 31. decembra 2012 ter njen poslovni izid, denarne tokove in spremembe čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor.

Zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij

Prihodki

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z računovodskimi izkazi

| IX. | Po mnenju Sodišča so prihodki, povezani z računovodskimi izkazi za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2012, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

IX.

Po mnenju Sodišča so prihodki, povezani z računovodskimi izkazi za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2012, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni.

Prevzete proračunske obveznosti

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prevzetih proračunskih obveznosti, povezanih z računovodskimi izkazi

| X. | Po mnenju Sodišča so prevzete proračunske obveznosti, povezane z računovodskimi izkazi za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2012, v vseh pomembnih pogledih zakonite in pravilne. |
| --- | --- |

X.

Po mnenju Sodišča so prevzete proračunske obveznosti, povezane z računovodskimi izkazi za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2012, v vseh pomembnih pogledih zakonite in pravilne.

Plačila

Osnova za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z računovodskimi izkazi

| XI. | Sodišče je prišlo do zaključka, da so preučeni nadzorni in kontrolni sistemi delno uspešni pri zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z računovodskimi izkazi (odstavek VI). Na vse skupine politik, ki zajemajo operativne odhodke, pomembno vpliva napaka. Po oceni Sodišča je najverjetnejša stopnja napake za plačila, ki so bila pripoznana kot stroški, povezana z računovodskimi izkazi, 4,8 % (3). |
| --- | --- |

XI.

Sodišče je prišlo do zaključka, da so preučeni nadzorni in kontrolni sistemi delno uspešni pri zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z računovodskimi izkazi (odstavek VI). Na vse skupine politik, ki zajemajo operativne odhodke, pomembno vpliva napaka. Po oceni Sodišča je najverjetnejša stopnja napake za plačila, ki so bila pripoznana kot stroški, povezana z računovodskimi izkazi, 4,8 % (3).

Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z računovodskimi izkazi

| XII. | Zaradi pomembnosti zadev, opisanih v odstavku o osnovi za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z računovodskimi izkazi, po mnenju Sodišča na plačila, povezana z računovodskimi izkazi za leto, ki se je končalo 31. decembra 2012, pomembno vpliva napaka. |
| --- | --- |

XII.

Zaradi pomembnosti zadev, opisanih v odstavku o osnovi za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z računovodskimi izkazi, po mnenju Sodišča na plačila, povezana z računovodskimi izkazi za leto, ki se je končalo 31. decembra 2012, pomembno vpliva napaka.

5. september 2013

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG

---

(1)  Konsolidirani računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila (skupaj s poročanjem po segmentih).

1

(2)  Zbirna poročila o izvrševanju proračuna zajemajo zbirna poročila o izvrševanju proračuna in pojasnila.

2

(3)  Na podlagi pristopa k vzorčenju, ki se je uporabljal v prejšnjih letih, bi bila najverjetnejša napaka 4,5 %.

3

---