# Eiropas Savienības C 332E/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.CE2013.332.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 332E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 15. novembris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.CE2013.332.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 332E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 15. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments2012.–2013. GADA SESIJA2012. gada 12.–14. jūnijsŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 284 E, 20.9.2012.PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Otrdiena, 2012. gada 12. jūnijs |
| 2013/C 332E/01 | Sadarbība ar Latīņameriku attīstības jomāEiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par jaunu virzienu noteikšanu sadarbībai ar Latīņameriku attīstības jomā (2011/2286(INI)) | 1 |
| 2013/C 332E/02 | Pārrobežu brīvprātīgais darbs Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par pārrobežu brīvprātīgā darba atzīšanu un veicināšanu Eiropas Savienībā (2011/2293(INI)) | 14 |
| 2013/C 332E/03 | Informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzība — virzība uz globālu kiberdrošībuEiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību — sasniegumi un turpmākie pasākumi virzībā uz globālu kiberdrošību (2011/2284(INI)) | 22 |
| 2013/C 332E/04 | Sadarbība enerģētikas politikā ar partneriem ārpus ES robežāmEiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par sadarbības veidošanu enerģētikas politikā ar partneriem ārpus ES robežām— stratēģiska pieeja drošas, ilgtspējīgas un konkurētspējīgas energoapgādes nodrošināšanai (2012/2029(INI)) | 28 |
| | Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijs |
| 2013/C 332E/05 | Daudzgadu finanšu shēma un pašu resursiEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par daudzgadu finanšu shēmu un pašu resursiem (2012/2678(RSP)) | 42 |
| 2013/C 332E/06 | ES tirdzniecības sarunas ar JapānuEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par ES tirdzniecības sarunām ar Japānu (2012/2651(RSP)) | 44 |
| 2013/C 332E/07 | Gvineja-BisavaEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par militāro apvērsumu Gvinejā-Bisavā (2012/2660(RSP)) | 45 |
| 2013/C 332E/08 | Sudāna un DienvidsudānaEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par stāvokli Sudānā un Dienvidsudānā (2012/2659(RSP)) | 49 |
| 2013/C 332E/09 | ES tirdzniecības nolīgums ar Kolumbiju un PeruEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par ES tirdzniecības nolīgums ar Kolumbiju un Peru (2012/2628(RSP)) | 52 |
| 2013/C 332E/10 | Sarunas par ANO Ieroču tirdzniecības līgumuEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par sarunām saistībā ar ANO Ieroču tirdzniecības līgumu (ATT) (2012/2636(RSP)) | 58 |
| 2013/C 332E/11 | Vēlēšanu uzraudzība Kongo Demokrātiskajā RepublikāEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par vēlēšanu novērošanu Kongo Demokrātiskajā Republikā (2012/2673(RSP)) | 63 |
| | Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijs |
| 2013/C 332E/12 | Sabiedriskā apspriešana un tās pieejamība visās ES valodāsEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par sabiedriskām apspriešanām un to pieejamību visās ES valodās (2012/2676(RSP)) | 68 |
| 2013/C 332E/13 | Stāvoklis TibetāEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Tibetā (2012/2685(RSP)) | 69 |
| 2013/C 332E/14 | Vienotā tirgus akta nākotneEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija Akts par vienoto tirgu — turpmākie pasākumi izaugsmes nodrošināšanai (2012/2663(RSP)) | 72 |
| 2013/C 332E/15 | Eiropas uzņēmējdarbības tiesību nākotneEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par Eiropas uzņēmējdarbības tiesību nākotni (2012/2669(RSP)) | 78 |
| 2013/C 332E/16 | Virzība uz ekonomikas atlabšanu, radot daudz jaunu darba vietuEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par virzību uz ekonomikas atlabšanu, radot daudz jaunu darba vietu (2012/2647(RSP)) | 81 |
| 2013/C 332E/17 | Sieviešu dzimumorgānu izkropļošanaEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izbeigšanu (2012/2684(RSP)) | 87 |
| 2013/C 332E/18 | Francijas uzņēmuma PIP ražotie bojātie silikona gēla krūšu implantiEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par Francijas uzņēmuma PIP ražotajiem bojātiem silikona gēla krūšu implantiem (2012/2621(RSP)) | 89 |
| 2013/C 332E/19 | Cilvēktiesību stāvoklis un drošības situācija Sāhelas reģionāEiropas Parlamenta 2012. gada14. jūnija rezolūcija par cilvēktiesībām un drošību Sāhelas reģionā, (2012/2680(RSP)) | 94 |
| 2013/C 332E/20 | Pārkāpumu nesodīšanas gadījumi FilipīnāsEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par nesodāmības gadījumiem Filipīnās (2012/2681(RSP)) | 99 |
| 2013/C 332E/21 | Mazākumtautību stāvoklis IrānāEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par mazākumtautību stāvokli Irānā (2012/2682(RSP)) | 102 |
| 2013/C 332E/22 | Eiropas nedēļa sirdsdarbības apstāšanās problēmas apzināšanaiEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija deklarācija par Eiropas nedēļu sirdsdarbības apstāšanās problēmas apzināšanai | 104 |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijs |
| 2013/C 332E/23 | Ieteikums Padomei attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 67. sesijuEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija ieteikums Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 67. sesiju (2012/2036(INI)) | 106 |
| 2013/C 332E/24 | ES īpašais pārstāvis cilvēktiesību jautājumosEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija ieteikums par ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (2012/2088(INI)) | 114 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments2012.–2013. GADA SESIJA2012. gada 12.–14. jūnijsŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 284 E, 20.9.2012.PIEŅEMTIE TEKSTI

Otrdiena, 2012. gada 12. jūnijs

2013/C 332E/01

Sadarbība ar Latīņameriku attīstības jomāEiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par jaunu virzienu noteikšanu sadarbībai ar Latīņameriku attīstības jomā (2011/2286(INI))

1

2013/C 332E/02

Pārrobežu brīvprātīgais darbs Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par pārrobežu brīvprātīgā darba atzīšanu un veicināšanu Eiropas Savienībā (2011/2293(INI))

14

2013/C 332E/03

Informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzība — virzība uz globālu kiberdrošībuEiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību — sasniegumi un turpmākie pasākumi virzībā uz globālu kiberdrošību (2011/2284(INI))

22

2013/C 332E/04

Sadarbība enerģētikas politikā ar partneriem ārpus ES robežāmEiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par sadarbības veidošanu enerģētikas politikā ar partneriem ārpus ES robežām— stratēģiska pieeja drošas, ilgtspējīgas un konkurētspējīgas energoapgādes nodrošināšanai (2012/2029(INI))

28

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijs

2013/C 332E/05

Daudzgadu finanšu shēma un pašu resursiEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par daudzgadu finanšu shēmu un pašu resursiem (2012/2678(RSP))

42

2013/C 332E/06

ES tirdzniecības sarunas ar JapānuEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par ES tirdzniecības sarunām ar Japānu (2012/2651(RSP))

44

2013/C 332E/07

Gvineja-BisavaEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par militāro apvērsumu Gvinejā-Bisavā (2012/2660(RSP))

45

2013/C 332E/08

Sudāna un DienvidsudānaEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par stāvokli Sudānā un Dienvidsudānā (2012/2659(RSP))

49

2013/C 332E/09

ES tirdzniecības nolīgums ar Kolumbiju un PeruEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par ES tirdzniecības nolīgums ar Kolumbiju un Peru (2012/2628(RSP))

52

2013/C 332E/10

Sarunas par ANO Ieroču tirdzniecības līgumuEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par sarunām saistībā ar ANO Ieroču tirdzniecības līgumu (ATT) (2012/2636(RSP))

58

2013/C 332E/11

Vēlēšanu uzraudzība Kongo Demokrātiskajā RepublikāEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par vēlēšanu novērošanu Kongo Demokrātiskajā Republikā (2012/2673(RSP))

63

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijs

2013/C 332E/12

Sabiedriskā apspriešana un tās pieejamība visās ES valodāsEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par sabiedriskām apspriešanām un to pieejamību visās ES valodās (2012/2676(RSP))

68

2013/C 332E/13

Stāvoklis TibetāEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Tibetā (2012/2685(RSP))

69

2013/C 332E/14

Vienotā tirgus akta nākotneEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija Akts par vienoto tirgu — turpmākie pasākumi izaugsmes nodrošināšanai (2012/2663(RSP))

72

2013/C 332E/15

Eiropas uzņēmējdarbības tiesību nākotneEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par Eiropas uzņēmējdarbības tiesību nākotni (2012/2669(RSP))

78

2013/C 332E/16

Virzība uz ekonomikas atlabšanu, radot daudz jaunu darba vietuEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par virzību uz ekonomikas atlabšanu, radot daudz jaunu darba vietu (2012/2647(RSP))

81

2013/C 332E/17

Sieviešu dzimumorgānu izkropļošanaEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izbeigšanu (2012/2684(RSP))

87

2013/C 332E/18

Francijas uzņēmuma PIP ražotie bojātie silikona gēla krūšu implantiEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par Francijas uzņēmuma PIP ražotajiem bojātiem silikona gēla krūšu implantiem (2012/2621(RSP))

89

2013/C 332E/19

Cilvēktiesību stāvoklis un drošības situācija Sāhelas reģionāEiropas Parlamenta 2012. gada14. jūnija rezolūcija par cilvēktiesībām un drošību Sāhelas reģionā, (2012/2680(RSP))

94

2013/C 332E/20

Pārkāpumu nesodīšanas gadījumi FilipīnāsEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par nesodāmības gadījumiem Filipīnās (2012/2681(RSP))

99

2013/C 332E/21

Mazākumtautību stāvoklis IrānāEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par mazākumtautību stāvokli Irānā (2012/2682(RSP))

102

2013/C 332E/22

Eiropas nedēļa sirdsdarbības apstāšanās problēmas apzināšanaiEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija deklarācija par Eiropas nedēļu sirdsdarbības apstāšanās problēmas apzināšanai

104

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijs

2013/C 332E/23

Ieteikums Padomei attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 67. sesijuEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija ieteikums Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 67. sesiju (2012/2036(INI))

106

2013/C 332E/24

ES īpašais pārstāvis cilvēktiesību jautājumosEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija ieteikums par ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (2012/2088(INI))

114

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2012. gada 12. jūnijs |
| 2013/C 332E/25 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) — Spānijas pieteikums EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana — apavu ražošanaEiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu (Spānijas pieteikums EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana footwear) (COM(2012)0204 – C7-0112/2012 – 2012/2089(BUD)) | 118 |
| PIELIKUMS. | 121 |
| 2013/C 332E/26 | Projekts budžeta grozījumam Nr. 2/2012: Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošana saistībā ar plūdiem Itālijā (Ligūrijā un Toskānā) 2011. gadāEiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2012. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projektu, III iedaļa – Komisija (09916/2012 – C7-0123/2012 – 2012/2057(BUD)) | 121 |
| 2013/C 332E/27 | Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošana: plūdi Ligūrijā un ToskānāEiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2012)0126 – C7-0078/2012 – 2012/2051(BUD)) | 122 |
| PIELIKUMS | 123 |
| 2013/C 332E/28 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana (EGF/2012/000 TA 2012 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas)Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (EGF/2012/000 TA 2012 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas) (COM(2012)0160 – C7-0091/2012 – 2012/2058(BUD)) | 123 |
| PIELIKUMS | 126 |
| | Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijs |
| 2013/C 332E/29 | Revīzijas palātas locekļa iecelšana (Iliana Ivanova — Bulgārija)Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija lēmums par priekšlikumu iecelt Iliana Ivanova par Revīzijas palātas locekli (C7-0111/2012 – 2012/0803(NLE)) | 127 |
| 2013/C 332E/30 | Vispārējo tarifa preferenču sistēma ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko piemēro vispārējo tarifa preferenču sistēmu (COM(2011)0241 – C7-0116/2011 – 2011/0117(COD)) | 127 |
| P7_TC1-COD(2011)0117Eiropas Parlamenta nostāja, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 | 128 |
| 2013/C 332E/31 | To eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšana, kurās ir finansiālās stabilitātes grūtības ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kuras apdraud finansiālās stabilitātes grūtības (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD)) | 128 |
| 2013/C 332E/32 | Budžeta plānu projektu pārraudzība un novērtēšana un pārmērīga budžeta deficīta novēršana eurozonas dalībvalstīs ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu pārraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD)) | 150 |
| 2013/C 332E/33 | ERAB darbības ģeogrāfisko apgabalu paplašināšana, aptverot Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionu ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) dibināšanas nolīguma grozījumiem, ar ko paplašina ERAB darbības ģeogrāfisko apgabalu, aptverot Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionu (COM(2011)0905 – C7-0523/2011 – 2011/0442(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2011)0442Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) Nr. .../2012/ES par grozījumiem Nolīgumā par Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) dibināšanu, ar ko paplašina ERAB darbības ģeogrāfisko apgabalu, aptverot Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionu | 177 |
| | Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijs |
| 2013/C 332E/34 | Siļķu krājums uz rietumiem no Skotijas ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (COM(2011)0760 – C7-0432/2011 – 2011/0345(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2011)0345Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012, ar ko groza Padomes Regula (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto | 178 |
| 2013/C 332E/35 | Lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju riski ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju risku pārvaldību (COM(2010)0781 – C7-0011/2011 – 2010/0377(COD)) | 182 |
| P7_TC1-COD(2010)0377Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. jūnijā lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/.../ES par lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju risku pārvaldību, ar kuru groza un vēlāk atceļ Padomes Direktīvu 96/82/EK | 183 |
| Pielikums normatīvajai rezolūcijai | 183 |
| 2013/C 332E/36 | Zīdaiņiem un maziem bērniem paredzēta pārtika un īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta diētiskā pārtika ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku un īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu diētisko pārtiku (COM(2011)0353 – C7-0169/2011 – 2011/0156(COD)) | 183 |
| P7_TC1-COD(2011)0156Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011 par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku un īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu diētisko pārtiku, kā arī pārtiku, kas piemērota cilvēkiem, kuri nepanes lipekli, un pārtiku diētām ar zemu un ļoti zemu kaloriju daudzumu [Gr. 1] (
  1
  ) | 184 |
| I pielikums | 207 |
| II pielikums | 207 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2012. gada 12. jūnijs

2013/C 332E/25

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) — Spānijas pieteikums EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana — apavu ražošanaEiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu (Spānijas pieteikums EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana footwear) (COM(2012)0204 – C7-0112/2012 – 2012/2089(BUD))

118

PIELIKUMS.

PIELIKUMS.

121

2013/C 332E/26

Projekts budžeta grozījumam Nr. 2/2012: Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošana saistībā ar plūdiem Itālijā (Ligūrijā un Toskānā) 2011. gadāEiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2012. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projektu, III iedaļa – Komisija (09916/2012 – C7-0123/2012 – 2012/2057(BUD))

121

2013/C 332E/27

Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošana: plūdi Ligūrijā un ToskānāEiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2012)0126 – C7-0078/2012 – 2012/2051(BUD))

122

PIELIKUMS

PIELIKUMS

123

2013/C 332E/28

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana (EGF/2012/000 TA 2012 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas)Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (EGF/2012/000 TA 2012 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas) (COM(2012)0160 – C7-0091/2012 – 2012/2058(BUD))

123

PIELIKUMS

PIELIKUMS

126

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijs

2013/C 332E/29

Revīzijas palātas locekļa iecelšana (Iliana Ivanova — Bulgārija)Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija lēmums par priekšlikumu iecelt Iliana Ivanova par Revīzijas palātas locekli (C7-0111/2012 – 2012/0803(NLE))

Iliana Ivanova

Iliana Ivanova

127

2013/C 332E/30

Vispārējo tarifa preferenču sistēma ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko piemēro vispārējo tarifa preferenču sistēmu (COM(2011)0241 – C7-0116/2011 – 2011/0117(COD))

127

P7_TC1-COD(2011)0117Eiropas Parlamenta nostāja, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008

128

2013/C 332E/31

To eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšana, kurās ir finansiālās stabilitātes grūtības ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kuras apdraud finansiālās stabilitātes grūtības (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD))

128

2013/C 332E/32

Budžeta plānu projektu pārraudzība un novērtēšana un pārmērīga budžeta deficīta novēršana eurozonas dalībvalstīs ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu pārraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD))

150

2013/C 332E/33

ERAB darbības ģeogrāfisko apgabalu paplašināšana, aptverot Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionu ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) dibināšanas nolīguma grozījumiem, ar ko paplašina ERAB darbības ģeogrāfisko apgabalu, aptverot Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionu (COM(2011)0905 – C7-0523/2011 – 2011/0442(COD))

177

P7_TC1-COD(2011)0442Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) Nr. .../2012/ES par grozījumiem Nolīgumā par Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) dibināšanu, ar ko paplašina ERAB darbības ģeogrāfisko apgabalu, aptverot Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionu

177

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijs

2013/C 332E/34

Siļķu krājums uz rietumiem no Skotijas ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (COM(2011)0760 – C7-0432/2011 – 2011/0345(COD))

178

P7_TC1-COD(2011)0345Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012, ar ko groza Padomes Regula (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto

178

2013/C 332E/35

Lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju riski ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju risku pārvaldību (COM(2010)0781 – C7-0011/2011 – 2010/0377(COD))

182

P7_TC1-COD(2010)0377Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. jūnijā lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/.../ES par lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju risku pārvaldību, ar kuru groza un vēlāk atceļ Padomes Direktīvu 96/82/EK

183

Pielikums normatīvajai rezolūcijai

183

2013/C 332E/36

Zīdaiņiem un maziem bērniem paredzēta pārtika un īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta diētiskā pārtika ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku un īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu diētisko pārtiku (COM(2011)0353 – C7-0169/2011 – 2011/0156(COD))

183

P7_TC1-COD(2011)0156Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011 par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku un īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu diētisko pārtiku, kā arī pārtiku, kas piemērota cilvēkiem, kuri nepanes lipekli, un pārtiku diētām ar zemu un ļoti zemu kaloriju daudzumu [Gr. 1] (
  1
  )

, kā arī pārtiku, kas piemērota cilvēkiem, kuri nepanes lipekli, un pārtiku diētām ar zemu un ļoti zemu kaloriju daudzumu

1

184

I pielikums

I pielikums

207

II pielikums

II pielikums

207

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments 2012.–2013. GADA SESIJA 2012. gada 12.–14. jūnijs Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 284 E, 20.9.2012. PIEŅEMTIE TEKSTI

Otrdiena, 2012. gada 12. jūnijs

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/1

---

Otrdiena, 2012. gada 12. jūnijsSadarbība ar Latīņameriku attīstības jomā

P7_TA(2012)0235

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par jaunu virzienu noteikšanu sadarbībai ar Latīņameriku attīstības jomā (2011/2286(INI))

2013/C 332 E/01

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā deklarācijas, kas pieņemtas Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības dalībvalstu valstu un valdību vadītāju sešās augstākā līmeņa sanāksmēs, kuras notika Riodežaneiro (1999. gada 28. un 29. jūnijs), Madridē (2002. gada 17. un 18. maijs), Gvadalaharā (2004. gada 28. un 29. maijs), Vīnē (2006. gada 12. un 13. maijs), Limā (2008. gada 16. un 17. maijs) un Madridē (2010. gada 17. un 18. maijs), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarācijas, kas pieņemtas Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības dalībvalstu valstu un valdību vadītāju sešās augstākā līmeņa sanāksmēs, kuras notika Riodežaneiro (1999. gada 28. un 29. jūnijs), Madridē (2002. gada 17. un 18. maijs), Gvadalaharā (2004. gada 28. un 29. maijs), Vīnē (2006. gada 12. un 13. maijs), Limā (2008. gada 16. un 17. maijs) un Madridē (2010. gada 17. un 18. maijs),

| — | ņemot vērā deklarāciju, kuru pieņēma Ibērijas pussalas un Latīņamerikas valstu un valdību vadītāju 21. augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika Asunsjonā (Paragvajā) 2011. gada 28. un 29. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, kuru pieņēma Ibērijas pussalas un Latīņamerikas valstu un valdību vadītāju 21. augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika Asunsjonā (Paragvajā) 2011. gada 28. un 29. oktobrī,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), tai pievienoto Kioto protokolu un UNFCCC pušu 15. konferences Kopenhāgenā, kā arī 16. konferences Kankūnā un 17. konferences Durbanā rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), tai pievienoto Kioto protokolu un UNFCCC pušu 15. konferences Kopenhāgenā, kā arī 16. konferences Kankūnā un 17. konferences Durbanā rezultātus,

| — | ņemot vērā Monterejas vienošanos (2002), Dohas konferenci par attīstības finansēšanu (2008), Parīzes deklarāciju (2005) un Akras pārmaiņu darba kārtību (2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Monterejas vienošanos (2002), Dohas konferenci par attīstības finansēšanu (2008), Parīzes deklarāciju (2005) un Akras pārmaiņu darba kārtību (2008),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā izvirzīti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM), ko starptautiskā sabiedrība noteikusi par kritērijiem nabadzības izskaušanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā izvirzīti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM), ko starptautiskā sabiedrība noteikusi par kritērijiem nabadzības izskaušanai,

| — | ņemot vērā deklarāciju un rīcības plānu par attīstības palīdzības efektivitāti, kas pieņemti augsta līmeņa sanāksmē Busanā 2011. gada decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju un rīcības plānu par attīstības palīdzības efektivitāti, kas pieņemti augsta līmeņa sanāksmē Busanā 2011. gada decembrī,

| — | ņemot vērā sagatavošanās procesu Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencei par ilgtspējīgu attīstību (Rio+20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sagatavošanās procesu Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencei par ilgtspējīgu attīstību (Rio+20),

| — | ņemot vērā kopīgo paziņojumu, kuru pieņēma Prāgas 2009. gada 13. un 14. maija Rio grupas un Eiropas Savienības 14. ministru sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo paziņojumu, kuru pieņēma Prāgas 2009. gada 13. un 14. maija Rio grupas un Eiropas Savienības 14. ministru sanāksmē,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantu, kurā noteikts, ka „Savienības politikai attīstības jomā galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā – tās izskaušana. Politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantu, kurā noteikts, ka „Savienības politikai attīstības jomā galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā – tās izskaušana. Politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Konsensu attīstības jomā (1) un jo īpaši tā 61. punktu, kurā atzīta vidēju ienākumu valstu nozīme, lai sasniegtu TAM, un tiek nosauktas grūtības, ar ko saskaras šīs valstis kopā ar bagātākajām vidēju ienākumu valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konsensu attīstības jomā (1) un jo īpaši tā 61. punktu, kurā atzīta vidēju ienākumu valstu nozīme, lai sasniegtu TAM, un tiek nosauktas grūtības, ar ko saskaras šīs valstis kopā ar bagātākajām vidēju ienākumu valstīm,

| — | ņemot vērā 2007. gada kodeksu par papildinātību un darba dalīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada kodeksu par papildinātību un darba dalīšanu,

| — | ņemot vērā ES padomes 2009. gada 8. decembra secinājumus par ES un Latīņamerikas attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES padomes 2009. gada 8. decembra secinājumus par ES un Latīņamerikas attiecībām,

| — | ņemot vērā 2010. gada maijā ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto Madrides rīcības plānu un tā 6 galvenos punktus: 1) zinātne, pētniecība, inovācija un tehnoloģija; 2) ilgtspējīga attīstība, vide, klimata pārmaiņas, bioloģiskā daudzveidība, enerģētika; 3) reģionālā integrācija un savstarpējā sasaiste, lai veicinātu sociālo integrāciju un sociālo kohēziju; 4) migrācija, izglītība un nodarbinātība; 6) narkotikas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada maijā ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto Madrides rīcības plānu un tā 6 galvenos punktus: 1) zinātne, pētniecība, inovācija un tehnoloģija; 2) ilgtspējīga attīstība, vide, klimata pārmaiņas, bioloģiskā daudzveidība, enerģētika; 3) reģionālā integrācija un savstarpējā sasaiste, lai veicinātu sociālo integrāciju un sociālo kohēziju; 4) migrācija, izglītība un nodarbinātība; 6) narkotikas,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 12. jūlija dokumentu par reģionālo plānošanu Latīņamerikai (2007.–2013. gadam) (E/2007/1417) un tā vidusposma novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 12. jūlija dokumentu par reģionālo plānošanu Latīņamerikai (2007.–2013. gadam) (E/2007/1417) un tā vidusposma novērtējumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 30. septembra paziņojumu „Eiropas Savienība un Latīņamerika: globālo procesu dalībnieku partnerība” (COM(2009)0495), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 30. septembra paziņojumu „Eiropas Savienība un Latīņamerika: globālo procesu dalībnieku partnerība” (COM(2009)0495),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 15. septembra paziņojumu „Attīstības politikas saskaņotība — politikas sistēmas izveidošana Eiropas Savienības kopējas pieejas ieviešanai” (COM(2009)0458) un Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2009. gada 17. novembra secinājumus par politikas saskaņotību attīstības (PSA) jomā, kā arī operatīvo sistēmu attiecībā uz palīdzības efektivitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 15. septembra paziņojumu „Attīstības politikas saskaņotība — politikas sistēmas izveidošana Eiropas Savienības kopējas pieejas ieviešanai” (COM(2009)0458) un Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2009. gada 17. novembra secinājumus par politikas saskaņotību attīstības (PSA) jomā, kā arī operatīvo sistēmu attiecībā uz palīdzības efektivitāti,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 10. novembra Zaļo grāmatu „ES attīstības politika iekļaujošas izaugsmes un ilgtspējīgas attīstības atbalstam — ES attīstības politikas ietekmes palielināšana” (COM(2010)0629), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 10. novembra Zaļo grāmatu „ES attīstības politika iekļaujošas izaugsmes un ilgtspējīgas attīstības atbalstam — ES attīstības politikas ietekmes palielināšana” (COM(2010)0629),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. oktobra paziņojumu „ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: pārmaiņu programma” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. oktobra paziņojumu „ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: pārmaiņu programma” (COM(2011)0637),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 20. augusta paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „IKP un ne tikai — progresa novērtējums mainīgā pasaulē” (COM(2009)0433), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 20. augusta paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „IKP un ne tikai — progresa novērtējums mainīgā pasaulē” (COM(2009)0433),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam sagatavošana par finansējuma piešķiršanu ES sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm, un aizjūras zemēm un teritorijām” (COM(2011)0837, SEC(2011)1459, SEC(2011)1460), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam sagatavošana par finansējuma piešķiršanu ES sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm, un aizjūras zemēm un teritorijām” (COM(2011)0837, SEC(2011)1459, SEC(2011)1460),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Partnerības instrumentu sadarbībai ar trešām valstīm (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Partnerības instrumentu sadarbībai ar trešām valstīm (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 29. jūnija paziņojumu „Budžets stratēģijai „Eiropa 2020” ” (COM(2011)0500) un Komisijas tās pašas dienas darba dokumentu „Budžets Eiropai 2020 — pašreizējā finansēšanas sistēma, sagaidāmās problēmas, apspriešanās ar ieinteresētajām personām rezultāti un dažādi galveno horizontālo un nozaru jautājumu risinājumi” (SEC(2011)0868), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 29. jūnija paziņojumu „Budžets stratēģijai „Eiropa 2020” ” (COM(2011)0500) un Komisijas tās pašas dienas darba dokumentu „Budžets Eiropai 2020 — pašreizējā finansēšanas sistēma, sagaidāmās problēmas, apspriešanās ar ieinteresētajām personām rezultāti un dažādi galveno horizontālo un nozaru jautājumu risinājumi” (SEC(2011)0868),

| — | ņemot vērā Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Globālā Eiropa — Jauna pieeja ES ārējās darbības finansējumam” (COM(2011)0865), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Globālā Eiropa — Jauna pieeja ES ārējās darbības finansējumam” (COM(2011)0865),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (COM(2011)0840, SEC(2011)1469, SEC(2011)1470), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (COM(2011)0840, SEC(2011)1469, SEC(2011)1470),

| — | ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas (EuroLat) rezolūcijas un jo īpaši piektajā kārtējā plenārsēdē, kura notika 2011. gada 18. un 19. maijā Montevideo, Urugvajā, pieņemtās rezolūcijas par Eiropas Savienības un Latīņamerikas tirdzniecības attiecību perspektīvām un par nodarbinātības aizsardzības un radīšanas stratēģijām, jo īpaši sievietēm un jauniešiem, kā arī par attiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku drošības un aizsardzības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas (EuroLat) rezolūcijas un jo īpaši piektajā kārtējā plenārsēdē, kura notika 2011. gada 18. un 19. maijā Montevideo, Urugvajā, pieņemtās rezolūcijas par Eiropas Savienības un Latīņamerikas tirdzniecības attiecību perspektīvām un par nodarbinātības aizsardzības un radīšanas stratēģijām, jo īpaši sievietēm un jauniešiem, kā arī par attiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku drošības un aizsardzības jomā,

| — | ņemot vērā 2001. gada 15. novembra rezolūciju par vispārējām partnerattiecībām un kopēju stratēģiju attiecībām starp ES un Latīņameriku (3), 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par ciešākām partnerattiecībām starp ES un Latīņameriku (4), 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par Latīņamerikas, Karību jūras reģiona valstu un ES (LAK un ES) 5. augstākā līmeņa sanāksmi Limā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 15. novembra rezolūciju par vispārējām partnerattiecībām un kopēju stratēģiju attiecībām starp ES un Latīņameriku (3), 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par ciešākām partnerattiecībām starp ES un Latīņameriku (4), 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par Latīņamerikas, Karību jūras reģiona valstu un ES (LAK un ES) 5. augstākā līmeņa sanāksmi Limā (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūciju par ES stratēģiju attiecībām ar Latīņameriku (6), 2010. gada 21. oktobra rezolūciju par ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībām (7), kā arī 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par ES attīstības politikas ietekmes palielināšanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūciju par ES stratēģiju attiecībām ar Latīņameriku (6), 2010. gada 21. oktobra rezolūciju par ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībām (7), kā arī 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par ES attīstības politikas ietekmes palielināšanu (8),

| — | ņemot vērā pētījumu par jaunu ES un Latīņamerikas attīstības sadarbības politiku, pievēršot uzmanību sociālajai kohēzijai, reģionālajai integrācijai un dienvidu – dienvidu sadarbībai (2011. gada decembris), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu par jaunu ES un Latīņamerikas attīstības sadarbības politiku, pievēršot uzmanību sociālajai kohēzijai, reģionālajai integrācijai un dienvidu – dienvidu sadarbībai (2011. gada decembris),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A7-0159/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A7-0159/2012),

| A. | tā kā saskaņā ar Lisabonas līgumu attīstības sadarbības vispārīgais mērķis ir izskaust nabadzību un veicināt ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību, tostarp līdz 2015. gadam īstenot Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM); |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Lisabonas līgumu attīstības sadarbības vispārīgais mērķis ir izskaust nabadzību un veicināt ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību, tostarp līdz 2015. gadam īstenot Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM);

| B. | tā kā reģions ir pieskaitāms vidēju ienākumu valstu grupai, kas ir sasniegusi ievērojamus panākumus, lai samazinātu nabadzību — no 44 % līdz 33 % tikai desmit gadu laikā — un nevienlīdzību, pamatojoties uz ekonomikas izaugsmi un labāku sociālo politiku, tomēr katrs trešais Latīņamerikas iedzīvotājs joprojām dzīvo zem nabadzības sliekšņa — 180 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 52 miljoniem iedzīvotāju dienā jāiztiek ar mazāk nekā 2 euro, — un tā kā 10 šā reģiona valstis joprojām ierindojas to 15 valstu vidū, kurās ir vislielākā nevienlīdzība pasaulē (9); tā kā dažās valstīs to cilvēku daļa, kas saņem nepietiekamu uzturu, pārsniedz 20 %, 28 miljoni iedzīvotāju neprot ne lasīt, ne rakstīt un 44 miljoniem iedzīvotāju nav pieejama sociālā nodrošinājuma sistēma; |
| --- | --- |

B.

tā kā reģions ir pieskaitāms vidēju ienākumu valstu grupai, kas ir sasniegusi ievērojamus panākumus, lai samazinātu nabadzību — no 44 % līdz 33 % tikai desmit gadu laikā — un nevienlīdzību, pamatojoties uz ekonomikas izaugsmi un labāku sociālo politiku, tomēr katrs trešais Latīņamerikas iedzīvotājs joprojām dzīvo zem nabadzības sliekšņa — 180 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 52 miljoniem iedzīvotāju dienā jāiztiek ar mazāk nekā 2 euro, — un tā kā 10 šā reģiona valstis joprojām ierindojas to 15 valstu vidū, kurās ir vislielākā nevienlīdzība pasaulē (9); tā kā dažās valstīs to cilvēku daļa, kas saņem nepietiekamu uzturu, pārsniedz 20 %, 28 miljoni iedzīvotāju neprot ne lasīt, ne rakstīt un 44 miljoniem iedzīvotāju nav pieejama sociālā nodrošinājuma sistēma;

| C. | tā kā SVF vidējo IKP pieaugumu Latīņamerikā 2011. gadā vērtē 4,5 % apjomā un 2012. gadā valstīs sagaidāma globāla ekonomikas attīstības tempa samazināšanās, turklāt nedrošība par pasaules ekonomikas un finanšu krīzes ietekmi reģionā vēl aizvien ir liela; |
| --- | --- |

C.

tā kā SVF vidējo IKP pieaugumu Latīņamerikā 2011. gadā vērtē 4,5 % apjomā un 2012. gadā valstīs sagaidāma globāla ekonomikas attīstības tempa samazināšanās, turklāt nedrošība par pasaules ekonomikas un finanšu krīzes ietekmi reģionā vēl aizvien ir liela;

| D. | tā kā vidēju ienākumu valstis darbojas kā attīstības un reģionālās integrācijas dzinējs un krīze šajās valstīs kavē zemu ienākumu valstu progresu; |
| --- | --- |

D.

tā kā vidēju ienākumu valstis darbojas kā attīstības un reģionālās integrācijas dzinējs un krīze šajās valstīs kavē zemu ienākumu valstu progresu;

| E. | tā kā ekonomikas attīstības tempa samazināšanās reģiona valstīs norisinās nevienmērīgi un ārējā palīdzība tādās valstīs kā Bolīvija, Hondurasa, Nikaragva un Surinama kopā ar emigrantu naudas pārvedumiem, kas veido 6 līdz 25 % no šo valstu IKP, arī turpmāk būs viens no svarīgākajiem attīstības finansējuma avotiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā ekonomikas attīstības tempa samazināšanās reģiona valstīs norisinās nevienmērīgi un ārējā palīdzība tādās valstīs kā Bolīvija, Hondurasa, Nikaragva un Surinama kopā ar emigrantu naudas pārvedumiem, kas veido 6 līdz 25 % no šo valstu IKP, arī turpmāk būs viens no svarīgākajiem attīstības finansējuma avotiem;

| F. | tā kā, definējot jaunu sadarbības politiku, ir jāņem vērā katras valsts īpašās prioritātes un vajadzības, un tā kā ES ir jāsadarbojas ar visām Latīņamerikas valstīm, it īpaši ar vidēju ienākumu valstīm, uzņemoties vadību dienvidu – dienvidu sadarbības veicināšanā un cīņā pret nabadzību, kā arī veicinot attīstību reģionālā un globālā līmenī; |
| --- | --- |

F.

tā kā, definējot jaunu sadarbības politiku, ir jāņem vērā katras valsts īpašās prioritātes un vajadzības, un tā kā ES ir jāsadarbojas ar visām Latīņamerikas valstīm, it īpaši ar vidēju ienākumu valstīm, uzņemoties vadību dienvidu – dienvidu sadarbības veicināšanā un cīņā pret nabadzību, kā arī veicinot attīstību reģionālā un globālā līmenī;

| G. | tā kā sociālā kohēzija, pamatojoties uz nozīmi, kāda ir labākas ienākumu sadales un pārticības sasniegšanai, īstenojot piemērotu politiku ilgtspējīgas attīstības, lielāka sociālā taisnīguma un lielākas sociālās kohēzijas veicināšanai reģionā, ir viens no stratēģiskās partnerības svarīgākajiem mērķiem, kopš tā tika iedzīvināta Gvadalaharas 2004. gada forumā; |
| --- | --- |

G.

tā kā sociālā kohēzija, pamatojoties uz nozīmi, kāda ir labākas ienākumu sadales un pārticības sasniegšanai, īstenojot piemērotu politiku ilgtspējīgas attīstības, lielāka sociālā taisnīguma un lielākas sociālās kohēzijas veicināšanai reģionā, ir viens no stratēģiskās partnerības svarīgākajiem mērķiem, kopš tā tika iedzīvināta Gvadalaharas 2004. gada forumā;

| H. | tā kā pārmaiņu programmā īpaša nozīme ir cilvēktiesībām, demokrātijai un atbildīgai pārvaldībai; tā kā Latīņamerika ir reģions, kurā demokrātija ir nostiprināta pilnībā, kuram ir tādas pašas demokrātiskās vērtības un principi kā Eiropai un kuram nepieciešams atbalsts vardarbības un nedrošības apdraudētajai valsts pārvaldības spējai un valsts institūcijām; |
| --- | --- |

H.

tā kā pārmaiņu programmā īpaša nozīme ir cilvēktiesībām, demokrātijai un atbildīgai pārvaldībai; tā kā Latīņamerika ir reģions, kurā demokrātija ir nostiprināta pilnībā, kuram ir tādas pašas demokrātiskās vērtības un principi kā Eiropai un kuram nepieciešams atbalsts vardarbības un nedrošības apdraudētajai valsts pārvaldības spējai un valsts institūcijām;

| I. | tā kā vidēju ienākumu valstīs piemērotāka būtu palīdzības pārorientēšana uz institucionālo un likumdošanas spēju stiprināšanu, sabiedrisko pasākumu izstrādi, atbalstu sabiedriskajiem dalībniekiem un papildu līdzekļu mobilizāciju paralēli OAP; |
| --- | --- |

I.

tā kā vidēju ienākumu valstīs piemērotāka būtu palīdzības pārorientēšana uz institucionālo un likumdošanas spēju stiprināšanu, sabiedrisko pasākumu izstrādi, atbalstu sabiedriskajiem dalībniekiem un papildu līdzekļu mobilizāciju paralēli OAP;

| J. | tā kā starp Latīņameriku un ES ir stratēģiskas divpusējas partnerattiecības, kuru pamatā ir kopīgas vērtības, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana; tā kā divi no deviņiem ES pasaules stratēģiskajiem partneriem atrodas Latīņamerikā (Brazīlija un Meksika); tā kā ES ir lielākais ieguldītājs un otrais lielākais tirdzniecības partneris, kā arī lielākais attīstības palīdzības sniedzējs, nodrošinot 53 % no oficiālās attīstības palīdzības (OAP), ko šis reģions saņem; |
| --- | --- |

J.

tā kā starp Latīņameriku un ES ir stratēģiskas divpusējas partnerattiecības, kuru pamatā ir kopīgas vērtības, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana; tā kā divi no deviņiem ES pasaules stratēģiskajiem partneriem atrodas Latīņamerikā (Brazīlija un Meksika); tā kā ES ir lielākais ieguldītājs un otrais lielākais tirdzniecības partneris, kā arī lielākais attīstības palīdzības sniedzējs, nodrošinot 53 % no oficiālās attīstības palīdzības (OAP), ko šis reģions saņem;

| K. | tā kā liela daļa nabadzības skarto cilvēku pasaulē dzīvo vidēju ienākumu valstīs; tā kā šajās valstīs bieži vien valda ievērojama nevienlīdzība un tajās ir vāja pārvaldība, kas pati apdraud attīstības procesa ilgtspēju; tā kā daudzām vidēju ienākumu valstīm ir svarīga nozīme pasaules mēroga politiskajos, drošības politikas un tirdzniecības politikas jautājumos, radot un sargājot vispārējo sabiedrisko labumu, kā arī reģionālā līmenī darbojoties kā „svarīgākajām valstīm”; un tā kā tās, neraugoties uz ekonomikas izaugsmes periodiem, ir jutīgas pret globāliem riskiem ekonomikas, vides vai drošības jomā; |
| --- | --- |

K.

tā kā liela daļa nabadzības skarto cilvēku pasaulē dzīvo vidēju ienākumu valstīs; tā kā šajās valstīs bieži vien valda ievērojama nevienlīdzība un tajās ir vāja pārvaldība, kas pati apdraud attīstības procesa ilgtspēju; tā kā daudzām vidēju ienākumu valstīm ir svarīga nozīme pasaules mēroga politiskajos, drošības politikas un tirdzniecības politikas jautājumos, radot un sargājot vispārējo sabiedrisko labumu, kā arī reģionālā līmenī darbojoties kā „svarīgākajām valstīm”; un tā kā tās, neraugoties uz ekonomikas izaugsmes periodiem, ir jutīgas pret globāliem riskiem ekonomikas, vides vai drošības jomā;

| L. | tā kā dažas Latīņamerikas valstis, izmantojot reģionālās sadarbības mehānismus un dienvidu – dienvidu sadarbību, ir sākušas piedalīties attīstības sadarbības centienos; |
| --- | --- |

L.

tā kā dažas Latīņamerikas valstis, izmantojot reģionālās sadarbības mehānismus un dienvidu – dienvidu sadarbību, ir sākušas piedalīties attīstības sadarbības centienos;

| M. | tā kā Latīņamerikai arī turpmāk jābūt ES prioritātei, kas atspoguļojas ES un Latīņamerikas divpusējās reģionālajās attiecībās, kurās pēdējos gados panākts ievērojams progress, piemēram, asociācijas nolīguma veidā ar Centrālameriku, Čīli un Meksiku, daudzpusēja tirdzniecības nolīguma veidā ar Kolumbiju un Peru, sarunu veidā ar Mercosur, Madrides rīcības plāna un ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu fonda dibināšanas veidā; |
| --- | --- |

M.

tā kā Latīņamerikai arī turpmāk jābūt ES prioritātei, kas atspoguļojas ES un Latīņamerikas divpusējās reģionālajās attiecībās, kurās pēdējos gados panākts ievērojams progress, piemēram, asociācijas nolīguma veidā ar Centrālameriku, Čīli un Meksiku, daudzpusēja tirdzniecības nolīguma veidā ar Kolumbiju un Peru, sarunu veidā ar Mercosur, Madrides rīcības plāna un ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu fonda dibināšanas veidā;

| N. | tā kā saskaņā ar Eiropas Konsensu attīstības jomā arī turpmāk ir nepieciešams atbalsts vidēju ienākumu valstīm, lai sasniegtu tūkstošgades attīstības mērķus; |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar Eiropas Konsensu attīstības jomā arī turpmāk ir nepieciešams atbalsts vidēju ienākumu valstīm, lai sasniegtu tūkstošgades attīstības mērķus;

| O. | tā kā ES, izmantojot ar saviem reģiona partneriem noslēgto vienošanos, tostarp partnerattiecību nolīgumus un savu attīstības palīdzību, būtu jāturpina sniegt būtisku atbalstu šā reģiona attīstības un stabilizācijas procesam; tā kā pastāv nopietnas bažas, ka ES var pārtraukt sniegt šo atbalstu, kad tiks nostiprināti minētā procesa rezultāti; |
| --- | --- |

O.

tā kā ES, izmantojot ar saviem reģiona partneriem noslēgto vienošanos, tostarp partnerattiecību nolīgumus un savu attīstības palīdzību, būtu jāturpina sniegt būtisku atbalstu šā reģiona attīstības un stabilizācijas procesam; tā kā pastāv nopietnas bažas, ka ES var pārtraukt sniegt šo atbalstu, kad tiks nostiprināti minētā procesa rezultāti;

| P. | tā kā pašreizējā Komisijas priekšlikumā par ASI ir paredzēts ES divpusējās palīdzības samazinājums Latīņamerikas vidēju ienākumu valstīm un no reģiona prioritāšu saraksta ir svītrotas pirmās nepieciešamības preces un pakalpojumi; |
| --- | --- |

P.

tā kā pašreizējā Komisijas priekšlikumā par ASI ir paredzēts ES divpusējās palīdzības samazinājums Latīņamerikas vidēju ienākumu valstīm un no reģiona prioritāšu saraksta ir svītrotas pirmās nepieciešamības preces un pakalpojumi;

| Q. | tā kā pašreizējā attīstības sadarbības instrumenta (ASI) attiecībā uz Latīņameriku budžeta dotācija pamato, ka šis reģions finansiāli vismazāk tiek ņemts vērā Kopienas budžeta IV sadaļas struktūrā, salīdzinot ar citiem reģioniem, kas saņem Eiropas palīdzību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pašreizējā attīstības sadarbības instrumenta (ASI) attiecībā uz Latīņameriku budžeta dotācija pamato, ka šis reģions finansiāli vismazāk tiek ņemts vērā Kopienas budžeta IV sadaļas struktūrā, salīdzinot ar citiem reģioniem, kas saņem Eiropas palīdzību;

| R. | tā kā sociālajai kohēzijai ir plašs apmērs, kas ietver nabadzības izskaušanu, nevienlīdzības samazināšanu, tādu sabiedrisko pakalpojumu vispārēju pieejamību kā veselība, izglītība, pensijas un mājokļi, sociālā dialoga un darba ņēmēju tiesību atzīšanu un aizsardzību; tā kā ir nepieciešams fiskāls pakts, kas taisnīgi nodrošina līdzekļu labāku sadali; |
| --- | --- |

R.

tā kā sociālajai kohēzijai ir plašs apmērs, kas ietver nabadzības izskaušanu, nevienlīdzības samazināšanu, tādu sabiedrisko pakalpojumu vispārēju pieejamību kā veselība, izglītība, pensijas un mājokļi, sociālā dialoga un darba ņēmēju tiesību atzīšanu un aizsardzību; tā kā ir nepieciešams fiskāls pakts, kas taisnīgi nodrošina līdzekļu labāku sadali;

| S. | tā kā Ķīnas Tautas Republika ir trešais svarīgākais ieguldītājs Latīņamerikā, un attiecībā uz dažiem produktiem tā ir kļuvusi par svarīgāko vai pat par vienīgo eksporta tirgu; tā kā tādēļ ES vajadzētu būt aktīvākai, lai PTO sistēmā stiprinātu tirdzniecības un ieguldījumu attiecības ar Latīņamerikas valstīm; |
| --- | --- |

S.

tā kā Ķīnas Tautas Republika ir trešais svarīgākais ieguldītājs Latīņamerikā, un attiecībā uz dažiem produktiem tā ir kļuvusi par svarīgāko vai pat par vienīgo eksporta tirgu; tā kā tādēļ ES vajadzētu būt aktīvākai, lai PTO sistēmā stiprinātu tirdzniecības un ieguldījumu attiecības ar Latīņamerikas valstīm;

| T. | tā kā sociālās kohēzijas jēdzienu neatkarīgi no atšķirīgajām blakus nozīmēm Eiropā un Latīņamerikā abos reģionos var saprast kā politiskās darbības galveno principu, kas dod iespēju vērst attīstības stratēģijas uz visu iedzīvotāju labklājības sasniegšanu un tādējādi aizkavē demokrātisko institūciju polarizāciju, uzticības zaudēšanu tām un novēršanos no tām; |
| --- | --- |

T.

tā kā sociālās kohēzijas jēdzienu neatkarīgi no atšķirīgajām blakus nozīmēm Eiropā un Latīņamerikā abos reģionos var saprast kā politiskās darbības galveno principu, kas dod iespēju vērst attīstības stratēģijas uz visu iedzīvotāju labklājības sasniegšanu un tādējādi aizkavē demokrātisko institūciju polarizāciju, uzticības zaudēšanu tām un novēršanos no tām;

| U. | tā kā viens no lielākajiem reģiona donorvalstu izaicinājumiem ir politikas saskaņotība, kā arī pastiprināta koordinācija un papildinājums labākas darba dalīšanas ietvaros, lai sasniegtu lielāku palīdzības koncentrāciju un prognozējamību; |
| --- | --- |

U.

tā kā viens no lielākajiem reģiona donorvalstu izaicinājumiem ir politikas saskaņotība, kā arī pastiprināta koordinācija un papildinājums labākas darba dalīšanas ietvaros, lai sasniegtu lielāku palīdzības koncentrāciju un prognozējamību;

| V. | tā kā labklājības veicināšana un cīņa pret nabadzību, nevienlīdzību, atstumtību un diskrimināciju — jo īpaši attiecībā uz sievietēm, jauniešiem un etniskajām minoritātēm —, kā arī sociālās kohēzijas un cilvēktiesību veicināšana joprojām ir ES un Latīņamerikas stratēģiskās partnerības pamatprioritāte; |
| --- | --- |

V.

tā kā labklājības veicināšana un cīņa pret nabadzību, nevienlīdzību, atstumtību un diskrimināciju — jo īpaši attiecībā uz sievietēm, jauniešiem un etniskajām minoritātēm —, kā arī sociālās kohēzijas un cilvēktiesību veicināšana joprojām ir ES un Latīņamerikas stratēģiskās partnerības pamatprioritāte;

| W. | tā kā reģiona rādītāji cīņā pret bērnu un māšu mirstību ir uztraucoši un tā kā dzimumu līdztiesība, kā arī sieviešu nozīmes stiprināšana politikā un ekonomikā ir galvenie faktori attiecībā uz nabadzības samazināšanu; |
| --- | --- |

W.

tā kā reģiona rādītāji cīņā pret bērnu un māšu mirstību ir uztraucoši un tā kā dzimumu līdztiesība, kā arī sieviešu nozīmes stiprināšana politikā un ekonomikā ir galvenie faktori attiecībā uz nabadzības samazināšanu;

| X. | tā kā Eiropas Savienības vispārējā preferenču sistēma (VPS) ir būtisks instruments, kas ļauj jaunattīstības valstīm lielā mērā piedalīties globālajā tirdzniecībā un tādējādi radīt papildu eksporta ieņēmumus, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi, kā arī attīstības un nabadzības samazināšanas politikas stratēģiju īstenošanu; |
| --- | --- |

X.

tā kā Eiropas Savienības vispārējā preferenču sistēma (VPS) ir būtisks instruments, kas ļauj jaunattīstības valstīm lielā mērā piedalīties globālajā tirdzniecībā un tādējādi radīt papildu eksporta ieņēmumus, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi, kā arī attīstības un nabadzības samazināšanas politikas stratēģiju īstenošanu;

| Y. | tā kā nepietiek ar to, ka IKP tiek izmantots kā vienīgais rādītājs, lai noteiktu nevienlīdzību, un kā atsauces vērtība, lemjot par ES attīstības palīdzības līdzekļu piešķiršanu ar galveno mērķi novērst nabadzību; |
| --- | --- |

Y.

tā kā nepietiek ar to, ka IKP tiek izmantots kā vienīgais rādītājs, lai noteiktu nevienlīdzību, un kā atsauces vērtība, lemjot par ES attīstības palīdzības līdzekļu piešķiršanu ar galveno mērķi novērst nabadzību;

| Z. | tā kā Latīņamerikas valstis eksportē daudz mazāk uz savām kaimiņvalstīm nekā uz savām sadarbības valstīm citos kontinentos; tā kā salīdzinoši zemā tirdzniecības apmaiņa ir saistīta ar lieliem attālumiem, augstiem tarifiem, muitu, atsevišķiem tirdzniecības nolīgumiem un neatbilstošiem infrastruktūras tīkliem; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Latīņamerikas valstis eksportē daudz mazāk uz savām kaimiņvalstīm nekā uz savām sadarbības valstīm citos kontinentos; tā kā salīdzinoši zemā tirdzniecības apmaiņa ir saistīta ar lieliem attālumiem, augstiem tarifiem, muitu, atsevišķiem tirdzniecības nolīgumiem un neatbilstošiem infrastruktūras tīkliem;

| AA. | tā kā cīņā pret nabadzību un sociālās kohēzijas veicināšanā ļoti liela nozīme ir izglītībai un apmācībai, kā arī vispārējai piekļuvei sabiedrības veselības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

AA.

tā kā cīņā pret nabadzību un sociālās kohēzijas veicināšanā ļoti liela nozīme ir izglītībai un apmācībai, kā arī vispārējai piekļuvei sabiedrības veselības pakalpojumiem;

| AB. | tā kā kaitējums videi tieši ietekmē nabadzības rašanos; tā kā Latīņamerika ir lielais Zemes dabas rezervāts un Brazīlija, Meksika un Kolumbija ir valstis ar pasaulē lielāko bioloģisko daudzveidību, tomēr vienlaikus kontinents ir īpaši jutīgs pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

AB.

tā kā kaitējums videi tieši ietekmē nabadzības rašanos; tā kā Latīņamerika ir lielais Zemes dabas rezervāts un Brazīlija, Meksika un Kolumbija ir valstis ar pasaulē lielāko bioloģisko daudzveidību, tomēr vienlaikus kontinents ir īpaši jutīgs pret klimata pārmaiņām;

| AC. | tā kā nodokļu iekasēšanas uzlabošanai ir galvenā nozīme, lai izveidotu kompetentu valsti, kas spēj nodrošināt saviem iedzīvotājiem tādus pamata pakalpojumus kā veselība, publiskā kanalizācijas infrastruktūra un izglītība; |
| --- | --- |

AC.

tā kā nodokļu iekasēšanas uzlabošanai ir galvenā nozīme, lai izveidotu kompetentu valsti, kas spēj nodrošināt saviem iedzīvotājiem tādus pamata pakalpojumus kā veselība, publiskā kanalizācijas infrastruktūra un izglītība;

| AD. | tā kā klimata pārmaiņu un globālās sasilšanas vispostošākā ietekme lielā mērā ir izjūtama Latīņamerikā un Karību jūras reģionā, jo reģiona valstis ir pieskaitāmas pie pasaulē jutīgākajām; tā kā dabas katastrofas Centrālamerikā ir izraisījušas reģionālā IKP samazinājumu 54 % apjomā; |
| --- | --- |

AD.

tā kā klimata pārmaiņu un globālās sasilšanas vispostošākā ietekme lielā mērā ir izjūtama Latīņamerikā un Karību jūras reģionā, jo reģiona valstis ir pieskaitāmas pie pasaulē jutīgākajām; tā kā dabas katastrofas Centrālamerikā ir izraisījušas reģionālā IKP samazinājumu 54 % apjomā;

| AE. | tā kā privātajam sektoram ir svarīga nozīme, veidojot ilgtspējīgu izaugsmi un uzlabojot pārmaiņu programmā ietverto sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

AE.

tā kā privātajam sektoram ir svarīga nozīme, veidojot ilgtspējīgu izaugsmi un uzlabojot pārmaiņu programmā ietverto sociālo kohēziju;

| AF. | tā kā nozīmīgs ir strukturēts divpusējs reģionālais migrācijas dialogs starp ES un Latīņameriku un tā kā attiecībā uz visu migrantu pamattiesībām svarīga ir abu reģionu migrācijas politika un prakse; |
| --- | --- |

AF.

tā kā nozīmīgs ir strukturēts divpusējs reģionālais migrācijas dialogs starp ES un Latīņameriku un tā kā attiecībā uz visu migrantu pamattiesībām svarīga ir abu reģionu migrācijas politika un prakse;

| AG. | tā kā dažas Latīņamerikas valstis ir pieskaitāmas pasaulē vardarbīgākajām un tā kā noziedzības līmenis, kas saistīts ar tādām parādībām kā narkotiku kontrabanda un organizētā noziedzība, naudas atmazgāšana, ieroču tirdzniecība un korupcija šajā reģionā joprojām ir ļoti liela problēma, kas apdraud tā attīstību; |
| --- | --- |

AG.

tā kā dažas Latīņamerikas valstis ir pieskaitāmas pasaulē vardarbīgākajām un tā kā noziedzības līmenis, kas saistīts ar tādām parādībām kā narkotiku kontrabanda un organizētā noziedzība, naudas atmazgāšana, ieroču tirdzniecība un korupcija šajā reģionā joprojām ir ļoti liela problēma, kas apdraud tā attīstību;

| AH. | tā kā Komisijas priekšlikums par partnerības instrumentu ir vērsts uz stratēģijas „Eiropa 2020” piemērošanu šajā reģionā; tā kā šis priekšlikums pārsvarā koncentrējas uz ES stratēģiskajiem partneriem un jaunietekmes valstīm un tā kā vienlaikus tajā ir ievērota vispārēja pieeja ar uzsvaru uz pasaules mēroga problēmām un apdraudējumiem; |
| --- | --- |

AH.

tā kā Komisijas priekšlikums par partnerības instrumentu ir vērsts uz stratēģijas „Eiropa 2020” piemērošanu šajā reģionā; tā kā šis priekšlikums pārsvarā koncentrējas uz ES stratēģiskajiem partneriem un jaunietekmes valstīm un tā kā vienlaikus tajā ir ievērota vispārēja pieeja ar uzsvaru uz pasaules mēroga problēmām un apdraudējumiem;

| AI. | tā kā demokrātiskās sistēmas un kolektīvo drošību Latīņamerikā apdraud korupcija savienojumā ar noziedzīgiem tīkliem, īpaši tādiem, kas nodarbojas ar narkotiku tirdzniecību, no iekšienes ārda institūcijas, savā starpā sadala reģionālās ietekmes jomas, rada netiešu kaitējumu un līdz ar to smagas nestabilitātes un valsts pārvaldes problēmas, |
| --- | --- |

AI.

tā kā demokrātiskās sistēmas un kolektīvo drošību Latīņamerikā apdraud korupcija savienojumā ar noziedzīgiem tīkliem, īpaši tādiem, kas nodarbojas ar narkotiku tirdzniecību, no iekšienes ārda institūcijas, savā starpā sadala reģionālās ietekmes jomas, rada netiešu kaitējumu un līdz ar to smagas nestabilitātes un valsts pārvaldes problēmas,

| 1. | atgādina, ka, lai gan pasaules ekonomikas un finanšu krīzes ietekme Latīņamerikā ir bijusi mazāka nekā citos reģionos, nevienlīdzības rādītāji un nabadzības līmenis joprojām ir ļoti augsts, un ir panākta nepietiekama virzība sešu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanā; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka, lai gan pasaules ekonomikas un finanšu krīzes ietekme Latīņamerikā ir bijusi mazāka nekā citos reģionos, nevienlīdzības rādītāji un nabadzības līmenis joprojām ir ļoti augsts, un ir panākta nepietiekama virzība sešu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanā;

| 2. | uzsver, ka ir jāuzlabo koordinēšana starp Eiropas Savienību un Latīņameriku TAM sasniegšanā, īpaši to pasākumu koordinēšana, kuru mērķis ir nabadzības apkarošana, darba vietu radīšana un atstumto grupu sociālā iekļaušana; uzsver, ka TAM, kas vērsti uz globālas partnerības attīstību (TAM 8), jābūt ES un Latīņamerikas sadarbības politikas centrā, nosakot tās jomas šajās valstīs, kurās jāīsteno jaunā „iekļaujošas izaugsmes” stratēģija; uzsver, ka šo mērķu sasniegšanu var ievērojami veicināt ar ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu fonda palīdzību; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ir jāuzlabo koordinēšana starp Eiropas Savienību un Latīņameriku TAM sasniegšanā, īpaši to pasākumu koordinēšana, kuru mērķis ir nabadzības apkarošana, darba vietu radīšana un atstumto grupu sociālā iekļaušana; uzsver, ka TAM, kas vērsti uz globālas partnerības attīstību (TAM 8), jābūt ES un Latīņamerikas sadarbības politikas centrā, nosakot tās jomas šajās valstīs, kurās jāīsteno jaunā „iekļaujošas izaugsmes” stratēģija; uzsver, ka šo mērķu sasniegšanu var ievērojami veicināt ar ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu fonda palīdzību;

| 3. | uzskata, ka dažu Latīņamerikas valstu ekonomikas un tehnoloģiskais progress liek pārskatīt ES divpusējās attīstības sadarbības mērķus; aicina pārorientēt sadarbību, kur tas visvairāk vajadzīgs, lai risinātu nabadzības samazināšanas jautājumu; uzstāj, ka mums ir kopīgi uzdevumi, kas jārisina, stiprinot daudzpusējās attiecības; uzsver, ka saikne starp izaugsmi, tirdzniecību, attīstību un nabadzības samazināšanu nav ne vienkārša, ne automātiska; ievērojot to, mudina Komisiju kontekstā ar debatēm par turpmāko ES attīstības sadarbības politiku plaši un dziļi atspoguļot pašreizējo attīstības modeli un izdarīt secinājumus no iepriekšējām desmitgadēm, lai efektīvi mazinātu nabadzību un nevienlīdzību, nesamazinot un neierobežojot politikas jomu; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka dažu Latīņamerikas valstu ekonomikas un tehnoloģiskais progress liek pārskatīt ES divpusējās attīstības sadarbības mērķus; aicina pārorientēt sadarbību, kur tas visvairāk vajadzīgs, lai risinātu nabadzības samazināšanas jautājumu; uzstāj, ka mums ir kopīgi uzdevumi, kas jārisina, stiprinot daudzpusējās attiecības; uzsver, ka saikne starp izaugsmi, tirdzniecību, attīstību un nabadzības samazināšanu nav ne vienkārša, ne automātiska; ievērojot to, mudina Komisiju kontekstā ar debatēm par turpmāko ES attīstības sadarbības politiku plaši un dziļi atspoguļot pašreizējo attīstības modeli un izdarīt secinājumus no iepriekšējām desmitgadēm, lai efektīvi mazinātu nabadzību un nevienlīdzību, nesamazinot un neierobežojot politikas jomu;

| 4. | uzskata, ka ES sadarbības un attīstības politika jādefinē ciešā sadarbībā ar Latīņameriku, lai attiecībā uz šo reģionu izveidotu ilgtspējīgu, godīgu un līdzsvarotu attīstības politiku; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ES sadarbības un attīstības politika jādefinē ciešā sadarbībā ar Latīņameriku, lai attiecībā uz šo reģionu izveidotu ilgtspējīgu, godīgu un līdzsvarotu attīstības politiku;

| 5. | norāda — lai gan attiecībā uz Latīņamerikas valstīm palīdzība var darboties kā svira, ar to nepietiek, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un stabilu attīstību; tāpēc aicina Latīņamerikas valstis stiprināt un mobilizēt savus vietējos resursus, izveidot pārredzamas nodokļu sistēmas un nodokļu pārvaldību, kura ir brīva no korupcijas un krāpšanas, efektīvi iesaistīt privāto sektoru, vietējo pārvaldi un pilsonisko sabiedrību ES un Latīņamerikas programmā galvenokārt sadarbības, tehniskās palīdzības nodrošinājuma un apmācību sagatavošanas veidā pašvaldībās tiesību un nodokļu jomā, un vairāk piedalīties projektos; |
| --- | --- |

5.

norāda — lai gan attiecībā uz Latīņamerikas valstīm palīdzība var darboties kā svira, ar to nepietiek, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un stabilu attīstību; tāpēc aicina Latīņamerikas valstis stiprināt un mobilizēt savus vietējos resursus, izveidot pārredzamas nodokļu sistēmas un nodokļu pārvaldību, kura ir brīva no korupcijas un krāpšanas, efektīvi iesaistīt privāto sektoru, vietējo pārvaldi un pilsonisko sabiedrību ES un Latīņamerikas programmā galvenokārt sadarbības, tehniskās palīdzības nodrošinājuma un apmācību sagatavošanas veidā pašvaldībās tiesību un nodokļu jomā, un vairāk piedalīties projektos;

| 6. | uzskata, ka Āzijas valstu ievērojamie ieguldījumi daudzās Latīņamerikas valstīs, it īpaši izejvielu un ogļūdeņražu atradnēs un lauksaimniecības resursos jāpārliecina Eiropas Savienība ātri un efektīvi pastiprināt reģiona ilgtspējīgas attīstības sekmēšana; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka Āzijas valstu ievērojamie ieguldījumi daudzās Latīņamerikas valstīs, it īpaši izejvielu un ogļūdeņražu atradnēs un lauksaimniecības resursos jāpārliecina Eiropas Savienība ātri un efektīvi pastiprināt reģiona ilgtspējīgas attīstības sekmēšana;

| 7. | uzskata, ka, ņemot vērā nepieciešamību līdzsvarot Latīņamerikas un ES attīstības politiku, Latīņamerikai īpaši jācenšas veicināt reģionālā politikas, ekonomikas un tirdzniecības integrācija; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka, ņemot vērā nepieciešamību līdzsvarot Latīņamerikas un ES attīstības politiku, Latīņamerikai īpaši jācenšas veicināt reģionālā politikas, ekonomikas un tirdzniecības integrācija;

| 8. | uzsver vajadzību saskaņot progresu attiecībās ar Latīņameriku ar konsekventu attīstības politiku; tādēļ uzskata, ka ir jāizstrādā katrai valstij piemēroti sadarbības instrumenti un mērķi, koncentrējot resursus neaizsargātākajās valstīs un uzlabojot attīstības politikas saskaņotību (APS); |
| --- | --- |

8.

uzsver vajadzību saskaņot progresu attiecībās ar Latīņameriku ar konsekventu attīstības politiku; tādēļ uzskata, ka ir jāizstrādā katrai valstij piemēroti sadarbības instrumenti un mērķi, koncentrējot resursus neaizsargātākajās valstīs un uzlabojot attīstības politikas saskaņotību (APS);

| 9. | aicina Komisiju un Padomi saglabāt ASI apjomu laika periodam no 2014.–2020. gadam attiecībā uz Latīņameriku vienas trešdaļas apmērā no ģeogrāfiskās kopsummas; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju un Padomi saglabāt ASI apjomu laika periodam no 2014.–2020. gadam attiecībā uz Latīņameriku vienas trešdaļas apmērā no ģeogrāfiskās kopsummas;

| 10. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto palīdzības diferenciācijas un koncentrācijas principu; uzstāj, ka diferenciācija plānošanas posmā jāievieš pakāpeniski — gan saņēmējās valstīs, gan pašos sadarbības instrumentos —, izstrādājot citus sadarbības veidus, kas ir labāk pielāgoti vidēju ienākumu valstīm; iesaka, ka diferenciācijas principa piemērošanas kritērijiem jābūt objektīviem un vienādiem attiecībā uz visām valstīm; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto palīdzības diferenciācijas un koncentrācijas principu; uzstāj, ka diferenciācija plānošanas posmā jāievieš pakāpeniski — gan saņēmējās valstīs, gan pašos sadarbības instrumentos —, izstrādājot citus sadarbības veidus, kas ir labāk pielāgoti vidēju ienākumu valstīm; iesaka, ka diferenciācijas principa piemērošanas kritērijiem jābūt objektīviem un vienādiem attiecībā uz visām valstīm;

| 11. | uzsver, ka diferenciācijas koncepcija nedrīkst izraisīt krasu reģiona nozīmes samazinājumu, ievērojot ES uz āru vērstās darbības, jo ES, būdama ne tikai svarīgākā starptautiskā līdzekļu devēja, bet arī aktīva starptautiskās sabiedrības locekle, ir pasaules mēroga dalībniece un kā tādai tai ir jādarbojas; uzskata, ka pretējā gadījumā ES pati zaudētu nozīmi veselos reģionos un pieļautu tur citu pasaules mēroga dalībnieku ietekmi; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka diferenciācijas koncepcija nedrīkst izraisīt krasu reģiona nozīmes samazinājumu, ievērojot ES uz āru vērstās darbības, jo ES, būdama ne tikai svarīgākā starptautiskā līdzekļu devēja, bet arī aktīva starptautiskās sabiedrības locekle, ir pasaules mēroga dalībniece un kā tādai tai ir jādarbojas; uzskata, ka pretējā gadījumā ES pati zaudētu nozīmi veselos reģionos un pieļautu tur citu pasaules mēroga dalībnieku ietekmi;

| 12. | uzstāj, ka, veicot jebkādu iespējamu līdzekļu pārdali, kā prioritāras jānosaka nabadzības izskaušanas ģeogrāfiskās programmas šā paša reģiona valstīs ar zemiem ienākumiem un valstīs ar vidēji zemiem ienākumiem; |
| --- | --- |

12.

uzstāj, ka, veicot jebkādu iespējamu līdzekļu pārdali, kā prioritāras jānosaka nabadzības izskaušanas ģeogrāfiskās programmas šā paša reģiona valstīs ar zemiem ienākumiem un valstīs ar vidēji zemiem ienākumiem;

Vidēju ienākumu valstu nozīme — diferencētas pieejas nepieciešamība

| 13. | pauž bažas par stingrības trūkumu, īstenojot noteiktos atbilstības kritērijus, kas iekļauti Komisijas priekšlikumā par attīstības sadarbības instrumentu, kurā atcelta 11 Latīņamerikas vidēju ienākumu valstu piekļuve divpusējām programmām; atgādina, ka dažas Latīņamerikas valstis ir starp pasaules nevienlīdzīgākajām valstīm ienākumu ziņā uz vienu iedzīvotāju un ka pastāvīgā nevienlīdzība rodas zemas sociāli ekonomiskās mobilitātes apstākļos; uzsver, ka tā ir ļoti neviendabīgu valstu grupa un ka ar to ir jāuztur diferencēta sadarbība, pamatojoties uz koordināciju un politisko dialogu; |
| --- | --- |

13.

pauž bažas par stingrības trūkumu, īstenojot noteiktos atbilstības kritērijus, kas iekļauti Komisijas priekšlikumā par attīstības sadarbības instrumentu, kurā atcelta 11 Latīņamerikas vidēju ienākumu valstu piekļuve divpusējām programmām; atgādina, ka dažas Latīņamerikas valstis ir starp pasaules nevienlīdzīgākajām valstīm ienākumu ziņā uz vienu iedzīvotāju un ka pastāvīgā nevienlīdzība rodas zemas sociāli ekonomiskās mobilitātes apstākļos; uzsver, ka tā ir ļoti neviendabīgu valstu grupa un ka ar to ir jāuztur diferencēta sadarbība, pamatojoties uz koordināciju un politisko dialogu;

| 14. | uzskata, ka no ES uz reģionu nosūtītā vēsts ir ārkārtīgi apšaubāma, jo tā praktiski līdzinās ES deklarācijai, ka reģionam, neraugoties uz daudzajām saistībām politikas un tirdzniecības jomā un kopējām vispārējām interesēm, nav jāpiešķir pienācīga uzmanība; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka no ES uz reģionu nosūtītā vēsts ir ārkārtīgi apšaubāma, jo tā praktiski līdzinās ES deklarācijai, ka reģionam, neraugoties uz daudzajām saistībām politikas un tirdzniecības jomā un kopējām vispārējām interesēm, nav jāpiešķir pienācīga uzmanība;

| 15. | uzsver nepieciešamību, kā paredzēts Eiropas Konsensa attīstības jomā 66. punktā, pienācīgu uzmanību pievērst vidēju ienākumu valstīm, jo īpaši nabadzīgākajām vidēju ienākumu valstīm, no kurām daudzām ir līdzīgas problēmas kā zemu ienākumu valstīm; |
| --- | --- |

15.

uzsver nepieciešamību, kā paredzēts Eiropas Konsensa attīstības jomā 66. punktā, pienācīgu uzmanību pievērst vidēju ienākumu valstīm, jo īpaši nabadzīgākajām vidēju ienākumu valstīm, no kurām daudzām ir līdzīgas problēmas kā zemu ienākumu valstīm;

| 16. | aicina Komisiju un Padomi saskaņā ar diferenciācijas principu veikt objektīvu un pārredzamu analīzi, lai pārskatītu un paplašinātu attīstības novērtēšanā izmantotos rādītājus, neaprobežojoties tikai ar ienākumu līmeni un interpretējot ekonomiskos kritērijus kopā ar citiem aspektiem, piemēram, Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta (ECHO) nabadzības, neaizsargātības un krīzes rādītājus, Džini un nevienlīdzības koeficientu; atzīmē, ka, veicot valstu klasificēšanu pēc to ienākumu līmeņa, tiek izmantoti aprēķini, kuros netiek ņemta vērā nevienlīdzība un nabadzība; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju un Padomi saskaņā ar diferenciācijas principu veikt objektīvu un pārredzamu analīzi, lai pārskatītu un paplašinātu attīstības novērtēšanā izmantotos rādītājus, neaprobežojoties tikai ar ienākumu līmeni un interpretējot ekonomiskos kritērijus kopā ar citiem aspektiem, piemēram, Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta (ECHO) nabadzības, neaizsargātības un krīzes rādītājus, Džini un nevienlīdzības koeficientu; atzīmē, ka, veicot valstu klasificēšanu pēc to ienākumu līmeņa, tiek izmantoti aprēķini, kuros netiek ņemta vērā nevienlīdzība un nabadzība;

| 17. | ņemot vērā minētos rādītājus, uzstāj, ka ES ir jāturpina turpmākā ASI divpusējā sadarbība vismaz ar Kolumbiju, Ekvadoru un Peru; |
| --- | --- |

17.

ņemot vērā minētos rādītājus, uzstāj, ka ES ir jāturpina turpmākā ASI divpusējā sadarbība vismaz ar Kolumbiju, Ekvadoru un Peru;

| 18. | aicina Komisiju iesniegt konsekventu stratēģiju par pakāpenisku palīdzības samazināšanu vidēju ienākumu valstīm, lai tās varētu nostiprināt savu stāvokli kā palīdzības programmu „absolventes”, tādējādi ievērojot Pusanas forumā par attīstības sadarbības efektivitāti noteikto principu par palīdzības prognozējamību; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju iesniegt konsekventu stratēģiju par pakāpenisku palīdzības samazināšanu vidēju ienākumu valstīm, lai tās varētu nostiprināt savu stāvokli kā palīdzības programmu „absolventes”, tādējādi ievērojot Pusanas forumā par attīstības sadarbības efektivitāti noteikto principu par palīdzības prognozējamību;

| 19. | aicina Komisiju, īstenojot šo pakāpenisko divpusējās palīdzības atcelšanu līdz ar jaunā ASI stāšanos spēkā, ievērot šādus kritērijus:






  — | skaidra divpusējās palīdzības mērķu un nozaru koncentrācijas sasaiste, lai stiprinātu sociālo kohēziju, jo īpaši, līdzfinansējot pašreizējo politiku un programmas attiecībā uz ienākumu un iespēju nevienlīdzības samazināšanu, kā arī citas augstāka līmeņa atbalsta programmas konkurētspējas un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai, tostarp tehnoloģiskās un zinātniskās sadarbības un jauninājumu veicināšanai, kā arī tehnoloģiskajam atbalstam, privileģēta piekļuve reģionālām un apakšreģionālām tematiskajām programmām un partnerības instrumentam ar garantētu minimālo apmēru; atmaksājamas palīdzības un stipendiju programmu veicināšana; |
| --- | --- | --- |

19.

aicina Komisiju, īstenojot šo pakāpenisko divpusējās palīdzības atcelšanu līdz ar jaunā ASI stāšanos spēkā, ievērot šādus kritērijus:

—

skaidra divpusējās palīdzības mērķu un nozaru koncentrācijas sasaiste, lai stiprinātu sociālo kohēziju, jo īpaši, līdzfinansējot pašreizējo politiku un programmas attiecībā uz ienākumu un iespēju nevienlīdzības samazināšanu, kā arī citas augstāka līmeņa atbalsta programmas konkurētspējas un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai, tostarp tehnoloģiskās un zinātniskās sadarbības un jauninājumu veicināšanai, kā arī tehnoloģiskajam atbalstam, privileģēta piekļuve reģionālām un apakšreģionālām tematiskajām programmām un partnerības instrumentam ar garantētu minimālo apmēru; atmaksājamas palīdzības un stipendiju programmu veicināšana;

| — | prioritāšu noteikšana divpusējos un divu reģionu dialogos ar valstu iestādēm un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

—

prioritāšu noteikšana divpusējos un divu reģionu dialogos ar valstu iestādēm un pilsonisko sabiedrību;

| — | divpusējās sadarbības turpināšana pārejas periodā, kas pielāgots palīdzības piešķiršanas rādītājiem un katras valsts stāvoklim ne ilgāk kā četru gadu pārejas posmā; |
| --- | --- |

—

divpusējās sadarbības turpināšana pārejas periodā, kas pielāgots palīdzības piešķiršanas rādītājiem un katras valsts stāvoklim ne ilgāk kā četru gadu pārejas posmā;

| 20. | uzstāj, ka partnerības instruments ir jāpapildina ar vairāk nekā EUR 1 miljardu, lai veicinātu jauno sadarbības modeli ar vidēju un vidēji augstu ienākumu valstīm, nodrošinot līdzekļu prognozējamību, precīzu uzskaiti un pārbaužu veikšanu; uzsver, ka jānodrošina, ka šis instruments kalpo tam, lai pastiprinātu ES reakciju uz tādām pasaules mēroga problēmām kā cīņa pret nevienlīdzību un klimata pārmaiņām, drošība un cīņa pret narkotiku tirdzniecību; |
| --- | --- |

20.

uzstāj, ka partnerības instruments ir jāpapildina ar vairāk nekā EUR 1 miljardu, lai veicinātu jauno sadarbības modeli ar vidēju un vidēji augstu ienākumu valstīm, nodrošinot līdzekļu prognozējamību, precīzu uzskaiti un pārbaužu veikšanu; uzsver, ka jānodrošina, ka šis instruments kalpo tam, lai pastiprinātu ES reakciju uz tādām pasaules mēroga problēmām kā cīņa pret nevienlīdzību un klimata pārmaiņām, drošība un cīņa pret narkotiku tirdzniecību;

Sociālā kohēzija un cīņa pret nabadzību

| 21. | uzskata, ka augstais nevienlīdzības līmenis un efektīva sociālās aizsardzības mehānisma trūkums ir galvenais šķērslis demokrātijas stiprināšanai un reģiona taisnīgai un ilgtspējīgai ekonomiskajai izaugsmei; tādēļ aicina nodrošināt lielāku saikni starp demokrātisko pārvaldību un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka augstais nevienlīdzības līmenis un efektīva sociālās aizsardzības mehānisma trūkums ir galvenais šķērslis demokrātijas stiprināšanai un reģiona taisnīgai un ilgtspējīgai ekonomiskajai izaugsmei; tādēļ aicina nodrošināt lielāku saikni starp demokrātisko pārvaldību un sociālo kohēziju;

| 22. | uzskata, ka ES un Latīņamerikas partnerībā noteikto mērķi par sociālo kohēziju varēs īstenot tikai tad, kad būs sasniegts augsts attīstības līmenis un augsts līmenis ienākumu un bagātību taisnīgā sadalē, kā arī būs izskausta nabadzība, īstenojot taisnīgāku un progresīvāku nodokļu politiku, kurā tiek stiprināti nodokļu maksājumi, kā arī cīņa pret krāpniecību nodokļu jomā un nodokļu slēpšanu; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka ES un Latīņamerikas partnerībā noteikto mērķi par sociālo kohēziju varēs īstenot tikai tad, kad būs sasniegts augsts attīstības līmenis un augsts līmenis ienākumu un bagātību taisnīgā sadalē, kā arī būs izskausta nabadzība, īstenojot taisnīgāku un progresīvāku nodokļu politiku, kurā tiek stiprināti nodokļu maksājumi, kā arī cīņa pret krāpniecību nodokļu jomā un nodokļu slēpšanu;

| 23. | uzsver, cik svarīga ir attīstības palīdzība tirdzniecības jomā; norāda, ka tirdzniecība starp Latīņameriku un ES ir svarīgs faktors, lai mazinātu nabadzību un nodrošinātu labklājības veidošanu abos kontinentos; brīdina par protekcionisma tendencēm, kas izriet no pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes; |
| --- | --- |

23.

uzsver, cik svarīga ir attīstības palīdzība tirdzniecības jomā; norāda, ka tirdzniecība starp Latīņameriku un ES ir svarīgs faktors, lai mazinātu nabadzību un nodrošinātu labklājības veidošanu abos kontinentos; brīdina par protekcionisma tendencēm, kas izriet no pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes;

| 24. | uzsver, ka ir svarīgi saglabāt 20 % mērķi izglītības un veselības programmām, un uzstāj, ka vērā jāņem līdztiesības aspekts darba tirgū un sabiedrībā kopumā; vēlreiz uzsver, ka izglītība un ieguldījumi cilvēku kapitālā ir sociālās kohēzijas un ekonomikas un sociālās attīstības pamats, un aicina veikt izšķirīgus pasākumus un sniegt atbilstošu finansējumu cīņai pret analfabētismu, kas dažās reģiona valstīs vēl aizvien ir augsts, īpaši meiteņu un sieviešu vidū, kā arī bezmaksas pamata un vidējās izglītības pieejamībai, kas ir ierobežota atbilstošu līdzekļu trūkuma dēļ dažu valstu budžetā; šajā saistībā atbalsta Ibērijas pussalas in Latīņamerikas valstu organizācijas (OEI) izstrādāto projektu „Izglītības mērķi līdz 2021. gadam — izglītība, kādu vēlamies divsimtgades paaudzei”; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka ir svarīgi saglabāt 20 % mērķi izglītības un veselības programmām, un uzstāj, ka vērā jāņem līdztiesības aspekts darba tirgū un sabiedrībā kopumā; vēlreiz uzsver, ka izglītība un ieguldījumi cilvēku kapitālā ir sociālās kohēzijas un ekonomikas un sociālās attīstības pamats, un aicina veikt izšķirīgus pasākumus un sniegt atbilstošu finansējumu cīņai pret analfabētismu, kas dažās reģiona valstīs vēl aizvien ir augsts, īpaši meiteņu un sieviešu vidū, kā arī bezmaksas pamata un vidējās izglītības pieejamībai, kas ir ierobežota atbilstošu līdzekļu trūkuma dēļ dažu valstu budžetā; šajā saistībā atbalsta Ibērijas pussalas in Latīņamerikas valstu organizācijas (OEI) izstrādāto projektu „Izglītības mērķi līdz 2021. gadam — izglītība, kādu vēlamies divsimtgades paaudzei”;

| 25. | uzsver, ka izglītības kvalitāte Latīņamerikā vēl aizvien ir nepietiekama un piekļuves iespējas ir nevienādas, lai gan attiecīgais patēriņš un apjoms pēdējos gadu desmitos ir iespaidīgi uzlabojies; norāda uz Eiropas Savienības veikto darbu, īstenojot programmas „Erasmus”, „Alban” un „Alfa”, un aicina Komisiju arī turpmāk saglabāt līdz šim veiktos fiskālos pasākumus; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka izglītības kvalitāte Latīņamerikā vēl aizvien ir nepietiekama un piekļuves iespējas ir nevienādas, lai gan attiecīgais patēriņš un apjoms pēdējos gadu desmitos ir iespaidīgi uzlabojies; norāda uz Eiropas Savienības veikto darbu, īstenojot programmas „Erasmus”, „Alban” un „Alfa”, un aicina Komisiju arī turpmāk saglabāt līdz šim veiktos fiskālos pasākumus;

| 26. | atgādina, ka pēdējos gados ir turpinājušas palielināties lielās mācību snieguma atšķirības Latīņamerikā atkarībā no lauku un pilsētu reģioniem, skolas veida (publiskā vai privātā), dzimuma vai sociālekonomiskā stāvokļa un līdz ar to ir pastiprinājusies trūkstošās sociālās kohēzijas problēma; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka pēdējos gados ir turpinājušas palielināties lielās mācību snieguma atšķirības Latīņamerikā atkarībā no lauku un pilsētu reģioniem, skolas veida (publiskā vai privātā), dzimuma vai sociālekonomiskā stāvokļa un līdz ar to ir pastiprinājusies trūkstošās sociālās kohēzijas problēma;

| 27. | uzsver, ka sociālā kohēzija ir cieši saistīta ar citām politikas jomām, piemēram, tirdzniecību, ieguldījumiem un finansēm; uzskata, ka ASI tematiskajā, valsts līmeņa un reģionālajā plānošanā ir efektīvāk jāievieš sociālās kohēzijas mērķi, galvenokārt atbalstot taisnīgāku fiskālo, nodokļu un sociālo politiku, kas veicina līdztiesību, publisko pakalpojumu pieejamību un pienācīgu darbu, kā arī tiesu sistēmas reformu; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka sociālā kohēzija ir cieši saistīta ar citām politikas jomām, piemēram, tirdzniecību, ieguldījumiem un finansēm; uzskata, ka ASI tematiskajā, valsts līmeņa un reģionālajā plānošanā ir efektīvāk jāievieš sociālās kohēzijas mērķi, galvenokārt atbalstot taisnīgāku fiskālo, nodokļu un sociālo politiku, kas veicina līdztiesību, publisko pakalpojumu pieejamību un pienācīgu darbu, kā arī tiesu sistēmas reformu;

| 28. | norāda, cik nozīmīgas ir tādas programmas kā „EuroSocial”, „URB-AL”, „AL-INVEST” un „COPOLAD”, kā arī programmas dialoga stiprināšanai starp ES un Latīņameriku, lai noteiktu migrācijas pārvaldības un attīstības politikas modeļus; uzskata, ka šīs programmas ir jāpastiprina jaunajā ASI, izmantojot to iespējas trīspusējā sadarbībā; |
| --- | --- |

28.

norāda, cik nozīmīgas ir tādas programmas kā „EuroSocial”, „URB-AL”, „AL-INVEST” un „COPOLAD”, kā arī programmas dialoga stiprināšanai starp ES un Latīņameriku, lai noteiktu migrācijas pārvaldības un attīstības politikas modeļus; uzskata, ka šīs programmas ir jāpastiprina jaunajā ASI, izmantojot to iespējas trīspusējā sadarbībā;

| 29. | norāda, ka Eiropas Savienībai, izmantojot ASI, jānodrošina nepieciešamie līdzekļi, lai varētu uzlaboties bērnu dzīves apstākļi un lai viņi varētu pilnībā izpaust savas spējas un dotības jo īpaši ģimenē; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka Eiropas Savienībai, izmantojot ASI, jānodrošina nepieciešamie līdzekļi, lai varētu uzlaboties bērnu dzīves apstākļi un lai viņi varētu pilnībā izpaust savas spējas un dotības jo īpaši ģimenē;

| 30. | uzsver, cik nozīmīgs ir ES un Latīņamerikas forums par sociālo kohēziju, un aicina to pārveidot par divpusēju reģionālo politisko dialogu par sociālo kohēziju, sekmējot vērienīgākus un uz sadarbības saskaņošanu šajā jomā vērstus mehānismus, kā arī sociālās kohēzijas impulsus svarīgos starptautiskajos forumos; |
| --- | --- |

30.

uzsver, cik nozīmīgs ir ES un Latīņamerikas forums par sociālo kohēziju, un aicina to pārveidot par divpusēju reģionālo politisko dialogu par sociālo kohēziju, sekmējot vērienīgākus un uz sadarbības saskaņošanu šajā jomā vērstus mehānismus, kā arī sociālās kohēzijas impulsus svarīgos starptautiskajos forumos;

| 31. | norāda, ka ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu fondam var būt svarīga nozīme, koordinējot un atbalstot pilsoniskās sabiedrības pasākumus un debates par starptautiskās sadarbības nozīmi reģiona sociālās kohēzijas stiprināšanā; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu fondam var būt svarīga nozīme, koordinējot un atbalstot pilsoniskās sabiedrības pasākumus un debates par starptautiskās sadarbības nozīmi reģiona sociālās kohēzijas stiprināšanā;

Attīstības politikas saskaņotība

| 32. | atgādina par attīstības sadarbības politikas nozīmi, kas noteikta LESD 208. pantā, lai izskaustu nabadzību, veicinātu ekonomiskās un sociālās tiesības, aizsargātu vidi, nodrošinātu labu pārvaldību un ilgtspējīgu un iekļaujošu attīstību; |
| --- | --- |

32.

atgādina par attīstības sadarbības politikas nozīmi, kas noteikta LESD 208. pantā, lai izskaustu nabadzību, veicinātu ekonomiskās un sociālās tiesības, aizsargātu vidi, nodrošinātu labu pārvaldību un ilgtspējīgu un iekļaujošu attīstību;

| 33. | aicina Komisiju uzlabot to projektu redzamību, ko īsteno Latīņamerikas valstīs, un padarīt tos saprotamākus to iedzīvotājiem, uzskatāmi parādot, kāda pievienotā vērtība ir sadarbībai ar ES; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju uzlabot to projektu redzamību, ko īsteno Latīņamerikas valstīs, un padarīt tos saprotamākus to iedzīvotājiem, uzskatāmi parādot, kāda pievienotā vērtība ir sadarbībai ar ES;

| 34. | norāda, ka ES asociācijas/brīvās tirdzniecības nolīgumi nedrīkst būt pretrunā mērķim par attīstības politikas saskaņotību; attiecīgi mudina Komisiju nodrošināt, ka attīstības vajadzības un problēmas tiek pienācīgi atspoguļotas ar tirdzniecību saistītajās nodaļās, piemēram, finanšu pakalpojumi, valsts iepirkums un intelektuālā īpašuma tiesības, un ar spēcīga mehānisma palīdzību nodrošināt kopīgu standartu ievērošanu sociālo, darba un vides tiesību jomā ikvienā notiekošajā sarunu procesā vai pārskatīšanas laikā; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka ES asociācijas/brīvās tirdzniecības nolīgumi nedrīkst būt pretrunā mērķim par attīstības politikas saskaņotību; attiecīgi mudina Komisiju nodrošināt, ka attīstības vajadzības un problēmas tiek pienācīgi atspoguļotas ar tirdzniecību saistītajās nodaļās, piemēram, finanšu pakalpojumi, valsts iepirkums un intelektuālā īpašuma tiesības, un ar spēcīga mehānisma palīdzību nodrošināt kopīgu standartu ievērošanu sociālo, darba un vides tiesību jomā ikvienā notiekošajā sarunu procesā vai pārskatīšanas laikā;

| 35. | pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikumā regulai par vispārējo tarifa preferenču sistēmu ir ignorēta attiecību ar Latīņameriku stratēģiskā nozīme, jo priekšlikums neparedz minētā instrumenta piemērošanu daudzām šī reģiona valstīm, lai gan tas ir ļoti svarīgs reģiona attīstībai; |
| --- | --- |

35.

pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikumā regulai par vispārējo tarifa preferenču sistēmu ir ignorēta attiecību ar Latīņameriku stratēģiskā nozīme, jo priekšlikums neparedz minētā instrumenta piemērošanu daudzām šī reģiona valstīm, lai gan tas ir ļoti svarīgs reģiona attīstībai;

| 36. | prasa Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai apvienot centienus, lai nākotnē varētu noslēgt pilnvērtīgu asociācijas nolīgumu ar Andu Kopienu ar mērķi veicināt šīs kopienas dalībvalstu ekonomisko izaugsmi un sociālo attīstību, vienlaikus ievērojot ES vērtības, principus un mērķus, kuri ir vienmēr veicinājuši Latīņamerikas integrāciju; |
| --- | --- |

36.

prasa Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai apvienot centienus, lai nākotnē varētu noslēgt pilnvērtīgu asociācijas nolīgumu ar Andu Kopienu ar mērķi veicināt šīs kopienas dalībvalstu ekonomisko izaugsmi un sociālo attīstību, vienlaikus ievērojot ES vērtības, principus un mērķus, kuri ir vienmēr veicinājuši Latīņamerikas integrāciju;

| 37. | aicina ES nodrošināt, ka attīstībai piešķirtie līdzekļi netiek novirzīti citur; |
| --- | --- |

37.

aicina ES nodrošināt, ka attīstībai piešķirtie līdzekļi netiek novirzīti citur;

| 38. | uzskata, ka asociācijas nolīguma starp ES un Mercosur noslēgšana varētu veicināt attīstību un stiprināt sadarbību starp Latīņameriku un Eiropas Savienību, ja to balsta uz taisnīgas tirdzniecības principa un starptautisko darba un vides standartu ievērošanu, kā arī uz tiesiskās noteiktības principa ieguldījumu jomā, un ja partneri ir uzticami; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka asociācijas nolīguma starp ES un Mercosur noslēgšana varētu veicināt attīstību un stiprināt sadarbību starp Latīņameriku un Eiropas Savienību, ja to balsta uz taisnīgas tirdzniecības principa un starptautisko darba un vides standartu ievērošanu, kā arī uz tiesiskās noteiktības principa ieguldījumu jomā, un ja partneri ir uzticami;

| 39. | uzsver, ka jaunajam ASI jāveicina reģionālās integrācijas process; šajā saistībā atgādina, ka asociācijas un daudzpusējie tirdzniecības nolīgumi, ja tie pareizi koncentrēti, ievērojot asimetriju, var būt spēcīgs attīstības un reģionālās integrācijas stimuls, taču uzskata, ka politikas nesaskaņotība kavē minēto procesu; mudina ES nodrošināt, ka neviens divpusēji noslēgts nolīgums neapdraud Latīņamerikas integrācijas procesu; norāda arī — lai gan starpreģionu attiecības ir samazinājušās divpusējo attiecību labā, šai pārejai uz divpusējām attiecībām ir tendence palielināt sadrumstalotību un konkurenci Latīņamerikas reģionālajos blokos; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka jaunajam ASI jāveicina reģionālās integrācijas process; šajā saistībā atgādina, ka asociācijas un daudzpusējie tirdzniecības nolīgumi, ja tie pareizi koncentrēti, ievērojot asimetriju, var būt spēcīgs attīstības un reģionālās integrācijas stimuls, taču uzskata, ka politikas nesaskaņotība kavē minēto procesu; mudina ES nodrošināt, ka neviens divpusēji noslēgts nolīgums neapdraud Latīņamerikas integrācijas procesu; norāda arī — lai gan starpreģionu attiecības ir samazinājušās divpusējo attiecību labā, šai pārejai uz divpusējām attiecībām ir tendence palielināt sadrumstalotību un konkurenci Latīņamerikas reģionālajos blokos;

| 40. | uzstāj, ka ES delegācijās jānosaka svarīgākie jautājumi attiecībā uz APS un uzraudzības mehānismu izstrādi un ieviešanu šajā jomā; |
| --- | --- |

40.

uzstāj, ka ES delegācijās jānosaka svarīgākie jautājumi attiecībā uz APS un uzraudzības mehānismu izstrādi un ieviešanu šajā jomā;

| 41. | uzsver, ka Eiropas Savienībai ir svarīgi paplašināt tirdzniecības politiku, kas ir labāk saskaņota ar attīstības politiku, lai arī tirdzniecība dotu ieguldījumu taisnīgāku un vienādāku sociālo standartu veicināšanā, iekļaujot partnerības nolīgumos ar cilvēktiesībām saistītas sociālās jomas klauzulas; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka Eiropas Savienībai ir svarīgi paplašināt tirdzniecības politiku, kas ir labāk saskaņota ar attīstības politiku, lai arī tirdzniecība dotu ieguldījumu taisnīgāku un vienādāku sociālo standartu veicināšanā, iekļaujot partnerības nolīgumos ar cilvēktiesībām saistītas sociālās jomas klauzulas;

| 42. | uzsver, cik svarīga oficiālajā attīstības palīdzībā ir lielāka saskaņotība, un uzskata, ka ES un triju Latīņamerikas valstu klātbūtnei G20 grupā ir jāveicina tādu pozīciju pietuvināšanās, kas dod iespēju kopīgi īstenot APS; |
| --- | --- |

42.

uzsver, cik svarīga oficiālajā attīstības palīdzībā ir lielāka saskaņotība, un uzskata, ka ES un triju Latīņamerikas valstu klātbūtnei G20 grupā ir jāveicina tādu pozīciju pietuvināšanās, kas dod iespēju kopīgi īstenot APS;

| 43. | norāda uz saistībām ievērot 208. pantā par APS ietverto principu un izvairīties no negatīvas ietekmes uz reģionu, ko radītu 11 valstu izslēgšana no divpusējās sadarbības ar ES un APS+ shēmas tirdzniecības preferenču atcelšana; |
| --- | --- |

43.

norāda uz saistībām ievērot 208. pantā par APS ietverto principu un izvairīties no negatīvas ietekmes uz reģionu, ko radītu 11 valstu izslēgšana no divpusējās sadarbības ar ES un APS+ shēmas tirdzniecības preferenču atcelšana;

| 44. | atgādina, ka, stiprinot demokrātiju un definējot, īstenojot un uzraugot attīstības politiku Latīņamerikā, pilsoniskajai sabiedrībai ir svarīga nozīme; pauž nožēlu par to, ka pašreizējās programmās tai ir piešķirta maza nozīme un ka tai tiek piešķirts maz resursu; |
| --- | --- |

44.

atgādina, ka, stiprinot demokrātiju un definējot, īstenojot un uzraugot attīstības politiku Latīņamerikā, pilsoniskajai sabiedrībai ir svarīga nozīme; pauž nožēlu par to, ka pašreizējās programmās tai ir piešķirta maza nozīme un ka tai tiek piešķirts maz resursu;

| 45. | uzsver, ka saskaņā ar demokrātiskās līdzdalības principu parlamenti, vietējās un reģionālās iestādes un pilsoniskā sabiedrība ir jāatbalsta to centienos pienācīgi veikt savus uzdevumus attīstības stratēģiju definēšanas jomā, liekot valdībām atskaitīties par paveikto un sasniegtajiem rezultātiem, kā arī uzraudzīt un novērtēt tos; īpaši uzsver, cik svarīgi ir dot iespēju Latīņamerikas valstu parlamentāriešiem, pastiprinot viņu nozīmi lēmumu pieņemšanas procesos; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka saskaņā ar demokrātiskās līdzdalības principu parlamenti, vietējās un reģionālās iestādes un pilsoniskā sabiedrība ir jāatbalsta to centienos pienācīgi veikt savus uzdevumus attīstības stratēģiju definēšanas jomā, liekot valdībām atskaitīties par paveikto un sasniegtajiem rezultātiem, kā arī uzraudzīt un novērtēt tos; īpaši uzsver, cik svarīgi ir dot iespēju Latīņamerikas valstu parlamentāriešiem, pastiprinot viņu nozīmi lēmumu pieņemšanas procesos;

| 46. | tāpēc pauž bažas, ka nesen apspriestajā asociācijas nolīgumā un BTN ar Latīņamerikas valstīm apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību ir skaidri ierobežota uz jautājumiem saistībā ar nodaļu par ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

46.

tāpēc pauž bažas, ka nesen apspriestajā asociācijas nolīgumā un BTN ar Latīņamerikas valstīm apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību ir skaidri ierobežota uz jautājumiem saistībā ar nodaļu par ilgtspējīgu attīstību;

| 47. | uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības atbalstīšanai arī turpmāk jābūt vienam no galvenajiem mērķiem turpmākajā ASI; uzsver, ka šis atbalsts jāietver valstu stratēģijās un reģionālajās programmās, tādējādi uzsverot tā izšķirošo nozīmi cīņā pret nevienlīdzību un korupciju, kā arī lēmumu pieņemšanā par finanšu līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības atbalstīšanai arī turpmāk jābūt vienam no galvenajiem mērķiem turpmākajā ASI; uzsver, ka šis atbalsts jāietver valstu stratēģijās un reģionālajās programmās, tādējādi uzsverot tā izšķirošo nozīmi cīņā pret nevienlīdzību un korupciju, kā arī lēmumu pieņemšanā par finanšu līdzekļu izmantošanu;

| 48. | aicina Komisiju sniegt lielāku finansiālo, tehnisko un ar speciālajām zināšanām saistīto atbalstu Latīņamerikas valstu parlamentu administrācijām reģionālās stratēģijas programmās, lai stiprinātu to efektivitāti, pārredzamību un atbildību, kas ir ļoti svarīgi, lai parlamenti varētu pienācīgi piedalīties demokrātiskajos lēmumu pieņemšanas procesos; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju sniegt lielāku finansiālo, tehnisko un ar speciālajām zināšanām saistīto atbalstu Latīņamerikas valstu parlamentu administrācijām reģionālās stratēģijas programmās, lai stiprinātu to efektivitāti, pārredzamību un atbildību, kas ir ļoti svarīgi, lai parlamenti varētu pienācīgi piedalīties demokrātiskajos lēmumu pieņemšanas procesos;

| 49. | norāda uz Eiropas Konsensa attīstības jomā 18. punktu: „ES palielinās tās atbalstu nevalstisko dalībnieku spēju nostiprināšanā, lai spēcinātu savu ietekmi attīstības procesā un uzlabotu politisko, sociālo un ekonomisko dialogu”; pauž nožēlu, ka Zaļā grāmata par ES attīstības politikas ietekmes palielināšanu attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības līdzdalības un kompetenču veida precīzāku izpildi turpmākajā ES attīstības sadarbības politikā lielā mērā ir nepietiekama; |
| --- | --- |

49.

norāda uz Eiropas Konsensa attīstības jomā 18. punktu: „ES palielinās tās atbalstu nevalstisko dalībnieku spēju nostiprināšanā, lai spēcinātu savu ietekmi attīstības procesā un uzlabotu politisko, sociālo un ekonomisko dialogu”; pauž nožēlu, ka Zaļā grāmata par ES attīstības politikas ietekmes palielināšanu attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības līdzdalības un kompetenču veida precīzāku izpildi turpmākajā ES attīstības sadarbības politikā lielā mērā ir nepietiekama;

| 50. | aicina priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Ārējās darbības dienestu nodrošināt ES ārējo darbību vienotību, konsekvenci un efektivitāti attiecībās ar Latīņameriku, kā noteikts Lisabonas līgumā. |
| --- | --- |

50.

aicina priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Ārējās darbības dienestu nodrošināt ES ārējo darbību vienotību, konsekvenci un efektivitāti attiecībās ar Latīņameriku, kā noteikts Lisabonas līgumā.

Vardarbība un noziedzība

| 51. | pauž bažas par noziedzības un vardarbības augstā līmeņa sociālo ietekmi šajā reģionā, īpaši par sieviešu slepkavībām; uzskata, ka ir jāizstrādā jauna, efektīvāka stratēģija, kas mazina šo fenomenu, kā arī tā ekonomiskos, sociālos un politiskos iemeslus; |
| --- | --- |

51.

pauž bažas par noziedzības un vardarbības augstā līmeņa sociālo ietekmi šajā reģionā, īpaši par sieviešu slepkavībām; uzskata, ka ir jāizstrādā jauna, efektīvāka stratēģija, kas mazina šo fenomenu, kā arī tā ekonomiskos, sociālos un politiskos iemeslus;

| 52. | prasa Komisijai stingri atbalstīt apspriešanās procesus ar vietējiem iedzīvotājiem, uz ko attiecas izejvielu ieguves projekti; šajā saistībā arī atkārto, cik svarīgi ir nodrošināt ziņojumu sagatavošanu par katru valsti saistībā ar izejvielu ieguves nozari, kā paredzēts direktīvas par pārskatatbildību un pārredzamību priekšlikumā, lai stingrāk kontrolētu korupciju, kukuļošanu un nodokļu nemaksāšanu; |
| --- | --- |

52.

prasa Komisijai stingri atbalstīt apspriešanās procesus ar vietējiem iedzīvotājiem, uz ko attiecas izejvielu ieguves projekti; šajā saistībā arī atkārto, cik svarīgi ir nodrošināt ziņojumu sagatavošanu par katru valsti saistībā ar izejvielu ieguves nozari, kā paredzēts direktīvas par pārskatatbildību un pārredzamību priekšlikumā, lai stingrāk kontrolētu korupciju, kukuļošanu un nodokļu nemaksāšanu;

| 53. | vērš uzmanību uz to, ka noziedzībai un drošības trūkumam ir liela ietekme uz pilsoņu uzticēšanos valsts un demokrātiskajām institūcijām, kā arī uz cilvēktiesību nodrošināšanu; |
| --- | --- |

53.

vērš uzmanību uz to, ka noziedzībai un drošības trūkumam ir liela ietekme uz pilsoņu uzticēšanos valsts un demokrātiskajām institūcijām, kā arī uz cilvēktiesību nodrošināšanu;

| 54. | vērš uzmanību uz to, ka viens no svarīgākajiem Savienības ārējās tirdzniecības mērķiem ir demokrātisko sistēmu veicināšana un stiprināšana un cilvēktiesību aizsardzība pasaulē un līdz ar to arī Latīņamerikā; |
| --- | --- |

54.

vērš uzmanību uz to, ka viens no svarīgākajiem Savienības ārējās tirdzniecības mērķiem ir demokrātisko sistēmu veicināšana un stiprināšana un cilvēktiesību aizsardzība pasaulē un līdz ar to arī Latīņamerikā;

| 55. | pauž bažas par smagajām sekām, kādas ir ar dzimumu saistītajai vardarbībai reģionā; |
| --- | --- |

55.

pauž bažas par smagajām sekām, kādas ir ar dzimumu saistītajai vardarbībai reģionā;

| 56. | aicina Komisiju cīņu pret nesodāmību noteikt par prioritāti savā attīstības politikā ar Latīņameriku un līdz 2012. gada beigām iesniegt paziņojumu par šo tematu, iekļaujot nodaļas par tiesu sadarbību, finansiālo sadarbību un informācijas apmaiņu, kā arī par cietušo aizsardzību; |
| --- | --- |

56.

aicina Komisiju cīņu pret nesodāmību noteikt par prioritāti savā attīstības politikā ar Latīņameriku un līdz 2012. gada beigām iesniegt paziņojumu par šo tematu, iekļaujot nodaļas par tiesu sadarbību, finansiālo sadarbību un informācijas apmaiņu, kā arī par cietušo aizsardzību;

| 57. | pauž bažas par vardarbības pastiprināšanos pret sievietēm; aicina Komisiju paredzēt skaidrus pienākumus EĀDD un koordinēt ES delegāciju un dalībvalstu vēstniecību konkrētajās valstīs attiecīgos pasākumus, lai pārveidotu Augstās pārstāves Catherine Ashton 2010. gada jūnija deklarāciju par sieviešu slepkavībām konkrētos politikas virzienos, piešķirot tiem pietiekamus līdzekļus; |
| --- | --- |

57.

pauž bažas par vardarbības pastiprināšanos pret sievietēm; aicina Komisiju paredzēt skaidrus pienākumus EĀDD un koordinēt ES delegāciju un dalībvalstu vēstniecību konkrētajās valstīs attiecīgos pasākumus, lai pārveidotu Augstās pārstāves Catherine Ashton 2010. gada jūnija deklarāciju par sieviešu slepkavībām konkrētos politikas virzienos, piešķirot tiem pietiekamus līdzekļus;

| 58. | aicina Komisiju sniegt politisko un finansiālo atbalstu Amerikas Cilvēktiesību sistēmas darbam jautājumā par sieviešu slepkavībām un veicināt tās spriedumu izpildi; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju sniegt politisko un finansiālo atbalstu Amerikas Cilvēktiesību sistēmas darbam jautājumā par sieviešu slepkavībām un veicināt tās spriedumu izpildi;

| 59. | mudina priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos apspriesties ar Eiropas Parlamentu un to informēt par notiekošajiem cilvēktiesību dialogiem, kā arī sadarboties divpusējās reģionu partnerībās, cenšoties novērst un izskaust feminicīdu un citus pret sievietēm vērstus vardarbības veidus; |
| --- | --- |

59.

mudina priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos apspriesties ar Eiropas Parlamentu un to informēt par notiekošajiem cilvēktiesību dialogiem, kā arī sadarboties divpusējās reģionu partnerībās, cenšoties novērst un izskaust feminicīdu un citus pret sievietēm vērstus vardarbības veidus;

| 60. | aicina Komisiju aktīvi piedalīties un regulāri ierosināt šo tematu politiskajos dialogos un jo īpaši esošajos cilvēktiesību dialogos, kā arī piedāvāt sadarbību, meklējot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, lai novērstu vardarbību pret sievietēm un sieviešu slepkavības, divu reģionu partnerības kontekstā; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju aktīvi piedalīties un regulāri ierosināt šo tematu politiskajos dialogos un jo īpaši esošajos cilvēktiesību dialogos, kā arī piedāvāt sadarbību, meklējot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, lai novērstu vardarbību pret sievietēm un sieviešu slepkavības, divu reģionu partnerības kontekstā;

Klimata pārmaiņas

| 61. | pauž bažas par klimata pārmaiņu ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, mežu izciršanu un lauksaimniecisko ražošanu Latīņamerikā; |
| --- | --- |

61.

pauž bažas par klimata pārmaiņu ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, mežu izciršanu un lauksaimniecisko ražošanu Latīņamerikā;

| 62. | uzstāj, lai ES savā attīstības sadarbībā neveicinātu un neatbalstītu agrodegvielas ražošanu plašā apmērā, jo tā negatīvi ietekmē pārtikas nodrošinājumu, atmežošanu, piekļuvi zemei un vidi; |
| --- | --- |

62.

uzstāj, lai ES savā attīstības sadarbībā neveicinātu un neatbalstītu agrodegvielas ražošanu plašā apmērā, jo tā negatīvi ietekmē pārtikas nodrošinājumu, atmežošanu, piekļuvi zemei un vidi;

| 63. | aicina Latīņamerikas valstu vietējās iestādes pastiprinātu uzmanību pievērst ieguldījumu pieaugumam, kas kavē valsts ilgtspējīgu attīstību un ekosistēmas, it īpaši kontekstā ar klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi; |
| --- | --- |

63.

aicina Latīņamerikas valstu vietējās iestādes pastiprinātu uzmanību pievērst ieguldījumu pieaugumam, kas kavē valsts ilgtspējīgu attīstību un ekosistēmas, it īpaši kontekstā ar klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi;

| 64. | atgādina, ka klimata pārmaiņas nozīmē papildu slogu Latīņamerikai un ka ir steidzami jāfinansē pasākumi, lai cīnītos pret šīm pārmaiņām, tās mazinātu un tām pielāgotos; |
| --- | --- |

64.

atgādina, ka klimata pārmaiņas nozīmē papildu slogu Latīņamerikai un ka ir steidzami jāfinansē pasākumi, lai cīnītos pret šīm pārmaiņām, tās mazinātu un tām pielāgotos;

| 65. | aicina veicināt pieredzes un informācijas apmaiņu starp ES un Latīņameriku programmas „EuroClima” un dienvidu – dienvidu sadarbības ietvaros saskaņā ar vienošanos, kas iekļauta Madrides rīcības plānā; vērš uzmanību uz izglītības nozīmīgumu ekoloģiskās ilgtspējas jomā; |
| --- | --- |

65.

aicina veicināt pieredzes un informācijas apmaiņu starp ES un Latīņameriku programmas „EuroClima” un dienvidu – dienvidu sadarbības ietvaros saskaņā ar vienošanos, kas iekļauta Madrides rīcības plānā; vērš uzmanību uz izglītības nozīmīgumu ekoloģiskās ilgtspējas jomā;

| 66. | vērš uzmanību uz neregulāro un nevienādo ūdens sadalījumu Latīņamerikā, lai gan reģionā ir vairāk nekā 30 % Zemes ūdens resursu; aicina Komisiju turpināt atbalsta sniegšanu partnervalstīm, lai uzlabotu komunālos pakalpojumus un ūdens resursu sagatavošanu; |
| --- | --- |

66.

vērš uzmanību uz neregulāro un nevienādo ūdens sadalījumu Latīņamerikā, lai gan reģionā ir vairāk nekā 30 % Zemes ūdens resursu; aicina Komisiju turpināt atbalsta sniegšanu partnervalstīm, lai uzlabotu komunālos pakalpojumus un ūdens resursu sagatavošanu;

| 67. | vērš uzmanību uz ES pausto apņemšanos stiprināt ilgtspējīgu enerģijas avotu nozīmi kā vienu no ilgtspējīgas attīstības rādītājiem; |
| --- | --- |

67.

vērš uzmanību uz ES pausto apņemšanos stiprināt ilgtspējīgu enerģijas avotu nozīmi kā vienu no ilgtspējīgas attīstības rādītājiem;

Privātais sektors un infrastruktūras

| 68. | norāda, ka tādi mehānismi kā Latīņamerikas ieguldījumu instruments ir paredzēti, lai kļūtu aizvien svarīgāki ES attīstības sadarbības jomā, kuras prioritātes ir energoefektivitāte, atjaunojamie enerģijas veidi, transports, bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un atbalsts MVU, un uzsver to iespējamo lielo nozīmi attiecībā uz reģionālo integrāciju un reģiona starptautiskās konkurētspējas programmām; uzsver, ka pilsoniskajai sabiedrībai ir jābūt galvenajai un pienācīgai lomai, uzraugot attīstības politiku, taču norāda, ka Latīņamerikas ieguldījumu instrumenta struktūrā nav paredzēts mehānisms, kas nodrošina pilsoniskās sabiedrības pārstāvību un līdzdalību; attiecīgi aicina Komisiju nodrošināt, ka ir garantēta parlamentu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvība un līdzdalība, lai nodrošinātu ES attīstības sadarbības līdzekļu efektīvu uzraudzību un pārbaudi; |
| --- | --- |

68.

norāda, ka tādi mehānismi kā Latīņamerikas ieguldījumu instruments ir paredzēti, lai kļūtu aizvien svarīgāki ES attīstības sadarbības jomā, kuras prioritātes ir energoefektivitāte, atjaunojamie enerģijas veidi, transports, bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un atbalsts MVU, un uzsver to iespējamo lielo nozīmi attiecībā uz reģionālo integrāciju un reģiona starptautiskās konkurētspējas programmām; uzsver, ka pilsoniskajai sabiedrībai ir jābūt galvenajai un pienācīgai lomai, uzraugot attīstības politiku, taču norāda, ka Latīņamerikas ieguldījumu instrumenta struktūrā nav paredzēts mehānisms, kas nodrošina pilsoniskās sabiedrības pārstāvību un līdzdalību; attiecīgi aicina Komisiju nodrošināt, ka ir garantēta parlamentu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvība un līdzdalība, lai nodrošinātu ES attīstības sadarbības līdzekļu efektīvu uzraudzību un pārbaudi;

| 69. | uzsver nepieciešamību turpināt Latīņamerikas ieguldījumu instrumenta pieredzes izpēti un uzstāj, ka uz turpmākajiem projektiem jāattiecina skaidri noteikti un pārredzami to īstenošanas uzraudzības mehānismi, kā arī sociālās un vides ietekmes pētījumi; |
| --- | --- |

69.

uzsver nepieciešamību turpināt Latīņamerikas ieguldījumu instrumenta pieredzes izpēti un uzstāj, ka uz turpmākajiem projektiem jāattiecina skaidri noteikti un pārredzami to īstenošanas uzraudzības mehānismi, kā arī sociālās un vides ietekmes pētījumi;

| 70. | īpaši uzsver, cik svarīgi ir atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus, pamatojoties uz to ieguldījumu attīstībā, reģiona ekonomikas izaugsmē un sociālajā un ekonomiskajā konsolidācijā; uzsver, ka MVU ir svarīgākais dzinējs darba vietu radīšanā; uzskata, ka nepieciešama arī Eiropas partnervalstu uzņēmumu aktivitāšu veicināšana sociālās atbildības nozarē, lai veicinātu ES mērķus integrējošas izaugsmes jomā; |
| --- | --- |

70.

īpaši uzsver, cik svarīgi ir atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus, pamatojoties uz to ieguldījumu attīstībā, reģiona ekonomikas izaugsmē un sociālajā un ekonomiskajā konsolidācijā; uzsver, ka MVU ir svarīgākais dzinējs darba vietu radīšanā; uzskata, ka nepieciešama arī Eiropas partnervalstu uzņēmumu aktivitāšu veicināšana sociālās atbildības nozarē, lai veicinātu ES mērķus integrējošas izaugsmes jomā;

| 71. | uzsver steidzamo nepieciešamību veicināt infrastruktūru izveidi Latīņamerikā, lai saglabātu pašlaik augstos izaugsmes rādītājus un veicinātu sociālo integrāciju; iesaka izmantot tādus instrumentus kā Latīņamerikas ieguldījumu instruments, lai atbalstītu infrastruktūras projektus satiksmes, enerģētikas un telesakaru nozarē, jo pašreizējie Latīņamerikas valstu ieguldījumi šajās jomās ir krietni zem nepieciešamā apjoma; vērš uzmanību uz to, ka OAP līdzekļu izmantošana šajos projektos ir jāpamato ar to ieguldījumu nabadzības samazināšanā, sociālās kohēzijas veicināšanā un kvalitatīvi augstvērtīgu sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanā iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

71.

uzsver steidzamo nepieciešamību veicināt infrastruktūru izveidi Latīņamerikā, lai saglabātu pašlaik augstos izaugsmes rādītājus un veicinātu sociālo integrāciju; iesaka izmantot tādus instrumentus kā Latīņamerikas ieguldījumu instruments, lai atbalstītu infrastruktūras projektus satiksmes, enerģētikas un telesakaru nozarē, jo pašreizējie Latīņamerikas valstu ieguldījumi šajās jomās ir krietni zem nepieciešamā apjoma; vērš uzmanību uz to, ka OAP līdzekļu izmantošana šajos projektos ir jāpamato ar to ieguldījumu nabadzības samazināšanā, sociālās kohēzijas veicināšanā un kvalitatīvi augstvērtīgu sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanā iedzīvotājiem;

| 72. | uzstāj, ka Komisijai jāizstrādā skaidras pamatnostādnes par pārredzamu lēmumu pieņemšanas procesu projektu izvēles jomā un jānodrošina saskaņa ar Eiropas Konsensu attīstības jomā, principu par valsts līdzdalību un ES apņemšanos sniegt savu atbalstu; |
| --- | --- |

72.

uzstāj, ka Komisijai jāizstrādā skaidras pamatnostādnes par pārredzamu lēmumu pieņemšanas procesu projektu izvēles jomā un jānodrošina saskaņa ar Eiropas Konsensu attīstības jomā, principu par valsts līdzdalību un ES apņemšanos sniegt savu atbalstu;

| 73. | uzstāj uz nepieciešamību koncentrēt tādas subsīdiju un aizdevumu sapludināšanas iespēju jomas kā maza apjoma un vietējā enerģijas un lauksaimnieciskā ražošana MVU un privātā sektora mikrouzņēmumu labā jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

73.

uzstāj uz nepieciešamību koncentrēt tādas subsīdiju un aizdevumu sapludināšanas iespēju jomas kā maza apjoma un vietējā enerģijas un lauksaimnieciskā ražošana MVU un privātā sektora mikrouzņēmumu labā jaunattīstības valstīs;

Diferencēta sadarbība: zinātniskā un tehnoloģiskā pētniecība

| 74. | aicina stiprināt sadarbību ar dažām vidēju ienākumu valstīm zinātnes, tehnoloģiju un inovāciju jomā saskaņā ar programmu „Apvārsnis 2020”; |
| --- | --- |

74.

aicina stiprināt sadarbību ar dažām vidēju ienākumu valstīm zinātnes, tehnoloģiju un inovāciju jomā saskaņā ar programmu „Apvārsnis 2020”;

| 75. | cer, ka stabila dialoga uzsākšana par zinātnes, augstākās izglītības un apmācības, tehnoloģiju un inovāciju tematiem veicinās Eiropas un Latīņamerikas inovāciju un zināšanu telpas izveidi un palīdzēs veicināt konkurētspēju; |
| --- | --- |

75.

cer, ka stabila dialoga uzsākšana par zinātnes, augstākās izglītības un apmācības, tehnoloģiju un inovāciju tematiem veicinās Eiropas un Latīņamerikas inovāciju un zināšanu telpas izveidi un palīdzēs veicināt konkurētspēju;

| 76. | uzskata, ka ir jāveicina laikā ierobežota zinātnieku mobilitāte, kā arī atbalsts universitātēm un pētniecības iestādēm tādās nozarēs kā veselība, pārtikas nodrošinājums, jūras pētniecība, atjaunojamās enerģijas veidi, cīņa pret klimata pārmaiņām un pielāgošanās tām; |
| --- | --- |

76.

uzskata, ka ir jāveicina laikā ierobežota zinātnieku mobilitāte, kā arī atbalsts universitātēm un pētniecības iestādēm tādās nozarēs kā veselība, pārtikas nodrošinājums, jūras pētniecība, atjaunojamās enerģijas veidi, cīņa pret klimata pārmaiņām un pielāgošanās tām;

| 77. | atkārtoti uzsver, ka Eiropas Savienībai vairāk jāņem vērā un jāizmanto dažu Latīņamerikas tuvumā esošo tālāko reģionu ģeostratēģiskā stāvokļa ievērojamās priekšrocības; |
| --- | --- |

77.

atkārtoti uzsver, ka Eiropas Savienībai vairāk jāņem vērā un jāizmanto dažu Latīņamerikas tuvumā esošo tālāko reģionu ģeostratēģiskā stāvokļa ievērojamās priekšrocības;

| 78. | norāda, ka kontinenta attīstības nolūkā ļoti svarīgi ir uzlabot pētniecības institūtu lauksaimniecības prakses jomā pašreizējo darbu; |
| --- | --- |

78.

norāda, ka kontinenta attīstības nolūkā ļoti svarīgi ir uzlabot pētniecības institūtu lauksaimniecības prakses jomā pašreizējo darbu;

Reģionālās, dienvidu – dienvidu un trīspusējas sadarbības veicināšana

| 79. | aicina Komisiju dziļāk apsvērt dienvidu – dienvidu sadarbības iekļaušanu sadarbības politikā; |
| --- | --- |

79.

aicina Komisiju dziļāk apsvērt dienvidu – dienvidu sadarbības iekļaušanu sadarbības politikā;

| 80. | vērš uzmanību uz to, ka Latīņamerika dienvidu – dienvidu sadarbības jomā ir viens no dinamiskākajiem reģioniem pasaulē, tāpēc kļūst skaidra vidēju ienākumu valstu svarīgā loma kā dzinējspēkam reģionālās integrācijas un starptautisko attīstības mērķu ziņā; |
| --- | --- |

80.

vērš uzmanību uz to, ka Latīņamerika dienvidu – dienvidu sadarbības jomā ir viens no dinamiskākajiem reģioniem pasaulē, tāpēc kļūst skaidra vidēju ienākumu valstu svarīgā loma kā dzinējspēkam reģionālās integrācijas un starptautisko attīstības mērķu ziņā;

| 81. | norāda, ka ES vēl aizvien nav skaidras stratēģiskās definīcijas par dienvidu – dienvidu sadarbību (10), kas tai dotu iespēju izstrādāt aktīvāku politiku šajā jomā; vērš uzmanību uz nepieciešamību noteikt rādītājus dienvidu – dienvidu sadarbības un trīspusējās sadarbības sociālajai un ekonomiskajai ietekmei; |
| --- | --- |

81.

norāda, ka ES vēl aizvien nav skaidras stratēģiskās definīcijas par dienvidu – dienvidu sadarbību (10), kas tai dotu iespēju izstrādāt aktīvāku politiku šajā jomā; vērš uzmanību uz nepieciešamību noteikt rādītājus dienvidu – dienvidu sadarbības un trīspusējās sadarbības sociālajai un ekonomiskajai ietekmei;

| 82. | atkārtoti norāda uz reģionālās tirdzniecības apmaiņas un trīspusējās sadarbības lielo nozīmi, lai īstenotu TAM, izskaustu nabadzību, veicinātu nodarbinātību un dzimumu līdztiesību, izglītību, sociālo kohēziju, lauksaimniecību un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

82.

atkārtoti norāda uz reģionālās tirdzniecības apmaiņas un trīspusējās sadarbības lielo nozīmi, lai īstenotu TAM, izskaustu nabadzību, veicinātu nodarbinātību un dzimumu līdztiesību, izglītību, sociālo kohēziju, lauksaimniecību un ilgtspējīgu attīstību;

| 83. | uzskata, ka jāpastiprina iniciatīvas divpusējās reģionālās un trīspusējās sadarbības jomā, kā arī dienvidu – dienvidu sadarbība tādās jomās kā zinātne un pētniecība, ilgtspējīga attīstība, vide, klimata pārmaiņas, enerģētika, sociālā kohēzija, izglītība un nodarbinātība; |
| --- | --- |

83.

uzskata, ka jāpastiprina iniciatīvas divpusējās reģionālās un trīspusējās sadarbības jomā, kā arī dienvidu – dienvidu sadarbība tādās jomās kā zinātne un pētniecība, ilgtspējīga attīstība, vide, klimata pārmaiņas, enerģētika, sociālā kohēzija, izglītība un nodarbinātība;

| 84. | uzsver, ka ir jāpaplašina ES un Latīņamerikas politiskais dialogs dažādos līmeņos, piemēram, valstu vadītāju augstākā līmeņa sanāksmju un EUROLAT Parlamentārās asamblejas līmenī, jo tie ir svarīgi instrumenti politiskās vienprātības panākšanai; aicina veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka ES un Latīņamerikas augstākā līmeņa sanāksmēs uzņemto politisko saistību izpildei tiktu piešķirti vajadzīgie finanšu resursi; |
| --- | --- |

84.

uzsver, ka ir jāpaplašina ES un Latīņamerikas politiskais dialogs dažādos līmeņos, piemēram, valstu vadītāju augstākā līmeņa sanāksmju un EUROLAT Parlamentārās asamblejas līmenī, jo tie ir svarīgi instrumenti politiskās vienprātības panākšanai; aicina veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka ES un Latīņamerikas augstākā līmeņa sanāksmēs uzņemto politisko saistību izpildei tiktu piešķirti vajadzīgie finanšu resursi;

| 85. | iesaka Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai un ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu fondam savā darba kārtībā piešķirt tādu stratēģisko nozīmi, kāda pienākas dienvidu – dienvidu sadarbībai un trīspusējai sadarbībai; |
| --- | --- |

85.

iesaka Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai un ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu fondam savā darba kārtībā piešķirt tādu stratēģisko nozīmi, kāda pienākas dienvidu – dienvidu sadarbībai un trīspusējai sadarbībai;

| 86. | uzskata, ka dienvidu – dienvidu sadarbībai un trīspusējai sadarbībai ir jābūt vienam no galvenajiem jautājumiem ES un LAK VII augstākā līmeņa sanāksmē Čīlē, skaidri turpinot Madrides augstākā līmeņa sanāksmes galīgos secinājumus; |
| --- | --- |

86.

uzskata, ka dienvidu – dienvidu sadarbībai un trīspusējai sadarbībai ir jābūt vienam no galvenajiem jautājumiem ES un LAK VII augstākā līmeņa sanāksmē Čīlē, skaidri turpinot Madrides augstākā līmeņa sanāksmes galīgos secinājumus;

*

* *

| 87. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju priekšsēdētāja vietniecei/Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu grupai, ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu fondam, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, Latīņamerikas valstu parlamentam, Centrālamerikas valstu parlamentam, Andu Kopienas parlamentam un Mercosur parlamentam. |
| --- | --- |

87.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju priekšsēdētāja vietniecei/Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu grupai, ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu fondam, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, Latīņamerikas valstu parlamentam, Centrālamerikas valstu parlamentam, Andu Kopienas parlamentam un Mercosur parlamentam.

---

(1)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

(3)  OV C 140 E, 16.3.2002., 569. lpp.

(4)  OV C 296 E, 6.12.2006., 123. lpp.

(5)  OV C 259 E, 29.10.2009., 64. lpp.

(6)  OV C 81 E, 15.3.2011., 54. lpp.

(7)  OV C 70 E, 8.3.2012., 79. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0320.

(9)  ECLAC un ESAO dati.

(10)  Vērš uzmanību uz to, ka šajā jomā ir sākotnējās apspriedes saistībā ar jaunietekmes valstīm, tomēr runa ir par mazliet nevienprātīgu nostāju.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/14

---

Otrdiena, 2012. gada 12. jūnijsPārrobežu brīvprātīgais darbs Eiropas Savienībā

P7_TA(2012)0236

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par pārrobežu brīvprātīgā darba atzīšanu un veicināšanu Eiropas Savienībā (2011/2293(INI))

2013/C 332 E/02

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165., 166. un 214. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165., 166. un 214. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1719/2006/EK, ar ko izveido programmu „Jaunatne darbībā” laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1719/2006/EK, ar ko izveido programmu „Jaunatne darbībā” laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Lēmumu Nr. 1904/2006/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido programmu „Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Lēmumu Nr. 1904/2006/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido programmu „Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 27. novembra Lēmumu 2010/37/EK par Eiropas gadu brīvprātīgam darbam aktīvas pilsonības veicināšanai (2011. gads) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 27. novembra Lēmumu 2010/37/EK par Eiropas gadu brīvprātīgam darbam aktīvas pilsonības veicināšanai (2011. gads) (4),

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2006. gada 24. aprīļa rezolūciju par neformālās un dzīves izglītības nozīmes atzīšanu Eiropas jaunatnes jomā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2006. gada 24. aprīļa rezolūciju par neformālās un dzīves izglītības nozīmes atzīšanu Eiropas jaunatnes jomā (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. novembra rezolūciju par jauniešu brīvprātīgu darbību (14427/1/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. novembra rezolūciju par jauniešu brīvprātīgu darbību (14427/1/2007),

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2007. gada 16. maija rezolūciju par kopīgu mērķu īstenošanu saistībā ar jauniešu brīvprātīgām darbībām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2007. gada 16. maija rezolūciju par kopīgu mērķu īstenošanu saistībā ar jauniešu brīvprātīgām darbībām (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 20. novembra Ieteikumu par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropas Savienībā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 20. novembra Ieteikumu par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropas Savienībā (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikumu 2006/961/EK par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikumu 2006/961/EK par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (8),

| — | ņemot vērā 2011. gada 10. marta deklarāciju par Eiropas statūtu izveidi savstarpējām sabiedrībām, asociācijām un fondiem (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 10. marta deklarāciju par Eiropas statūtu izveidi savstarpējām sabiedrībām, asociācijām un fondiem (9),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 3. oktobra secinājumus par brīvprātīgā darba lomu sociālajā politikā (14552/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 3. oktobra secinājumus par brīvprātīgā darba lomu sociālajā politikā (14552/2011),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 29. novembra secinājumus par sporta nozarē veikto brīvprātīgo darbību nozīmi pilsoniskās aktivitātes veicināšanā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 29. novembra secinājumus par sporta nozarē veikto brīvprātīgo darbību nozīmi pilsoniskās aktivitātes veicināšanā (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra„2010. gada ziņojumu par ES pilsonību — likvidējot šķēršļus ES pilsoņu tiesību īstenošanai” (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra„2010. gada ziņojumu par ES pilsonību — likvidējot šķēršļus ES pilsoņu tiesību īstenošanai” (COM(2010)0603),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 5. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Sekmēt jaunatnes pilnīgu iesaistīšanos izglītībā, nodarbinātībā un sabiedrībā” (COM(2007)0498), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 5. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Sekmēt jaunatnes pilnīgu iesaistīšanos izglītībā, nodarbinātībā un sabiedrībā” (COM(2007)0498),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 27. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „ES jaunatnes stratēģija — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus. Atjaunināta atvērtās koordinācijas metode, kā risināt jauniešu problēmas un tiem pavērt jaunas iespējas” (COM(2009)0200), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 27. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „ES jaunatnes stratēģija — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus. Atjaunināta atvērtās koordinācijas metode, kā risināt jauniešu problēmas un tiem pavērt jaunas iespējas” (COM(2009)0200),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 15. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „ „Jaunatne kustībā”. Iniciatīva jauniešu potenciāla izmantošanai, lai Eiropas Savienībā panāktu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi” (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 15. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „ „Jaunatne kustībā”. Iniciatīva jauniešu potenciāla izmantošanai, lai Eiropas Savienībā panāktu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi” (COM(2010)0477),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES politiku un brīvprātīgo darbu: pārrobežu brīvprātīgā darba atzīšana un veicināšana Eiropas Savienībā (COM(2011)0568), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES politiku un brīvprātīgo darbu: pārrobežu brīvprātīgā darba atzīšana un veicināšana Eiropas Savienībā (COM(2011)0568),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 23. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Kā ar brīvprātīgo darbu paust ES iedzīvotāju solidaritāti: pirmās pārdomas par Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu” (COM(2010)0683), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 23. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Kā ar brīvprātīgo darbu paust ES iedzīvotāju solidaritāti: pirmās pārdomas par Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu” (COM(2010)0683),

| — | ņemot vērā savu 2008. gada 22. aprīļa rezolūciju „Brīvprātīgas rīcības loma ekonomiskas un sociālas kohēzijas veicināšanā” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2008. gada 22. aprīļa rezolūciju „Brīvprātīgas rīcības loma ekonomiskas un sociālas kohēzijas veicināšanā” (11),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0166/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0166/2012),

| A. | tā kā par brīvprātīgām darbībām tiek uzskatītas darbības, tostarp formālā, neformālā, informālā jeb ikdienējā un profesionālā apmācība un mācīšanās, ko persona veic pēc brīvas gribas, izvēles un motivācijas, negaidot finansiālu labumu un necerot gūt peļņu, un kas dod labumu brīvprātīgajiem, personām, kuras izmanto brīvprātīgo asociāciju pakalpojumus, kā arī kopienām un sabiedrībai kopumā; |
| --- | --- |

A.

tā kā par brīvprātīgām darbībām tiek uzskatītas darbības, tostarp formālā, neformālā, informālā jeb ikdienējā un profesionālā apmācība un mācīšanās, ko persona veic pēc brīvas gribas, izvēles un motivācijas, negaidot finansiālu labumu un necerot gūt peļņu, un kas dod labumu brīvprātīgajiem, personām, kuras izmanto brīvprātīgo asociāciju pakalpojumus, kā arī kopienām un sabiedrībai kopumā;

| B. | tā kā sekmīgi īstenotajam Eiropas gadam brīvprātīgam darbam aktīvas pilsonības veicināšanai (2011. gads) bija pozitīva ietekme valstu, reģionālā, pašvaldību un Eiropas līmenī attiecībā uz pamanāmību sabiedrībā un informētības palielināšanu un tam būtu jāietekmē sabiedriskās politikas izstrāde; |
| --- | --- |

B.

tā kā sekmīgi īstenotajam Eiropas gadam brīvprātīgam darbam aktīvas pilsonības veicināšanai (2011. gads) bija pozitīva ietekme valstu, reģionālā, pašvaldību un Eiropas līmenī attiecībā uz pamanāmību sabiedrībā un informētības palielināšanu un tam būtu jāietekmē sabiedriskās politikas izstrāde;

| C. | tā kā brīvprātīgs darbs ir informālās mācīšanās pieredze, kas piemērota visu vecumu cilvēkiem; tā kā tas sniedz labumu saistībā ar personīgo attīstību, kopienas pārvaldību, demokrātijas, pilsonisko vērtību un sociālās solidaritātes stiprināšanu un līdzdalību demokrātiskajā dzīvē, starpkultūru izglītību un sociālo un profesionālo prasmju iegūšanu, kā arī veicina ES politikas mērķu sasniegšanu sociālās integrācijas, diskriminācijas apkarošanas, nodarbinātības, izglītības, kultūras, prasmju attīstības un pilsonības jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā brīvprātīgs darbs ir informālās mācīšanās pieredze, kas piemērota visu vecumu cilvēkiem; tā kā tas sniedz labumu saistībā ar personīgo attīstību, kopienas pārvaldību, demokrātijas, pilsonisko vērtību un sociālās solidaritātes stiprināšanu un līdzdalību demokrātiskajā dzīvē, starpkultūru izglītību un sociālo un profesionālo prasmju iegūšanu, kā arī veicina ES politikas mērķu sasniegšanu sociālās integrācijas, diskriminācijas apkarošanas, nodarbinātības, izglītības, kultūras, prasmju attīstības un pilsonības jomā;

| D. | tā kā brīvprātīgs darbs ir būtisks faktors sociālā kapitāla radīšanai un attīstības un sociālekonomiskās kohēzijas veicināšanai, ņemot vērā neformālas mācīšanās iespēju potenciālu palīdzēt brīvprātīgajiem iegūt prasmes, kas veicinās viņu nodarbinātību un tādējādi izaugsmes stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā brīvprātīgs darbs ir būtisks faktors sociālā kapitāla radīšanai un attīstības un sociālekonomiskās kohēzijas veicināšanai, ņemot vērā neformālas mācīšanās iespēju potenciālu palīdzēt brīvprātīgajiem iegūt prasmes, kas veicinās viņu nodarbinātību un tādējādi izaugsmes stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu;

| E. | tā kā arvien vairāk dažāda vecuma ES pilsoņu iesaistās brīvprātīgajā darbā tādās jomās kā izglītība, kultūra, jaunatne, sports, vide, ilgtspējīga attīstība, veselība, imigrācija, tiesību popularizēšana, korporatīvā sociālā atbildība un ES attiecības ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

E.

tā kā arvien vairāk dažāda vecuma ES pilsoņu iesaistās brīvprātīgajā darbā tādās jomās kā izglītība, kultūra, jaunatne, sports, vide, ilgtspējīga attīstība, veselība, imigrācija, tiesību popularizēšana, korporatīvā sociālā atbildība un ES attiecības ar trešām valstīm;

| F. | tā kā dalībvalstīs ir ļoti atšķirīga brīvprātīgā darba kultūra, tradīcijas, tiesību sistēmas un organizēšanas metodes, bet šķēršļi tā praktizēšanai ir pastāvīgi, jo brīvprātīgais darbs nav pienācīgi atzīts daudzās dalībvalstu juridiskajās sistēmās, un tā kā tas nedrīkst aizstāt uzdevumus, kuru veikšanai var tikt izveidotas darbavietas ar atalgojumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā dalībvalstīs ir ļoti atšķirīga brīvprātīgā darba kultūra, tradīcijas, tiesību sistēmas un organizēšanas metodes, bet šķēršļi tā praktizēšanai ir pastāvīgi, jo brīvprātīgais darbs nav pienācīgi atzīts daudzās dalībvalstu juridiskajās sistēmās, un tā kā tas nedrīkst aizstāt uzdevumus, kuru veikšanai var tikt izveidotas darbavietas ar atalgojumu;

| G. | tā kā ekonomikas krīze un fiskālā konsolidācija apdraud finanšu ilgtspēju daudziem NVO un brīvprātīgajiem pakalpojumu sniedzējiem, kuri ik dienu iegulda pūles aktīvas pilsonības, solidaritātes un sociālās integrācijas palielināšanā visā Eiropā; |
| --- | --- |

G.

tā kā ekonomikas krīze un fiskālā konsolidācija apdraud finanšu ilgtspēju daudziem NVO un brīvprātīgajiem pakalpojumu sniedzējiem, kuri ik dienu iegulda pūles aktīvas pilsonības, solidaritātes un sociālās integrācijas palielināšanā visā Eiropā;

| H. | tā kā ekonomikas krīzei un politiskajiem un ekonomiskajiem faktoriem ir ietekme uz brīvprātīgo darbību ilgtspējīgu finansējumu un līdzekļu piesaisti; |
| --- | --- |

H.

tā kā ekonomikas krīzei un politiskajiem un ekonomiskajiem faktoriem ir ietekme uz brīvprātīgo darbību ilgtspējīgu finansējumu un līdzekļu piesaisti;

| I. | tā kā pārmērīgu formalitāšu un birokrātijas dēļ daudziem brīvprātīgo vadītiem projektiem un organizācijām nav resursu, lai piekļūtu ES programmu finansējumam un piesaistītu to; |
| --- | --- |

I.

tā kā pārmērīgu formalitāšu un birokrātijas dēļ daudziem brīvprātīgo vadītiem projektiem un organizācijām nav resursu, lai piekļūtu ES programmu finansējumam un piesaistītu to;

| J. | tā kā ES rīcībai ir pievienotā vērtība sadarbības veicināšanā starp dalībvalstīm un informācijas un labas pieredzes apmaiņas veicināšanā attiecībā uz brīvprātīgo darbu, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu, |
| --- | --- |

J.

tā kā ES rīcībai ir pievienotā vērtība sadarbības veicināšanā starp dalībvalstīm un informācijas un labas pieredzes apmaiņas veicināšanā attiecībā uz brīvprātīgo darbu, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu,

| 1. | aicina dalībvalstis, kurās nav skaidras vai atbilstīgas tiesiskās sistēmas brīvprātīgajiem, ieviest šādu sistēmu un izstrādāt valstu stratēģijas, lai veicinātu brīvprātīgu darbību attīstību, tostarp brīvprātīgajā darbā iesaistīto personu tiesību atzīšanu, un nodrošinātu visiem kvalitāti, aizsardzību un vienlīdzīgu piekļuvi bez kādas diskriminācijas, it īpaši attiecībā uz pienācīgu piekļuvi veselības un sociālajai aizsardzībai; |
| --- | --- |

1.

aicina dalībvalstis, kurās nav skaidras vai atbilstīgas tiesiskās sistēmas brīvprātīgajiem, ieviest šādu sistēmu un izstrādāt valstu stratēģijas, lai veicinātu brīvprātīgu darbību attīstību, tostarp brīvprātīgajā darbā iesaistīto personu tiesību atzīšanu, un nodrošinātu visiem kvalitāti, aizsardzību un vienlīdzīgu piekļuvi bez kādas diskriminācijas, it īpaši attiecībā uz pienācīgu piekļuvi veselības un sociālajai aizsardzībai;

| 2. | aicina tās dalībvalstis, kuras nav panākušas būtisku progresu brīvprātīgā darba jomā, turpmāk politikā, programmās un finansējumā pievērst šai nozarei īpašu uzmanību; |
| --- | --- |

2.

aicina tās dalībvalstis, kuras nav panākušas būtisku progresu brīvprātīgā darba jomā, turpmāk politikā, programmās un finansējumā pievērst šai nozarei īpašu uzmanību;

| 3. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka brīvprātīgo tiesības un pienākumus atzīst un ievēro un ka tie ir zināmi arī pašiem brīvprātīgajiem; šajā sakarā ierosina dalībvalstīm izmantot Eiropas Hartu par brīvprātīgo tiesībām un pienākumiem, kuru izstrādāja ieinteresēto pušu konference 2. jaunatnes brīvprātīgā darba konferencē 2011. gadā kā atsauces materiālu politikas veidošanai un dalībvalstu tiesību aktiem šajā jomā; |
| --- | --- |

3.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka brīvprātīgo tiesības un pienākumus atzīst un ievēro un ka tie ir zināmi arī pašiem brīvprātīgajiem; šajā sakarā ierosina dalībvalstīm izmantot Eiropas Hartu par brīvprātīgo tiesībām un pienākumiem, kuru izstrādāja ieinteresēto pušu konference 2. jaunatnes brīvprātīgā darba konferencē 2011. gadā kā atsauces materiālu politikas veidošanai un dalībvalstu tiesību aktiem šajā jomā;

| 4. | prasa, lai valstu, reģionālās, pašvaldību un ES iestādes pievērstu īpašu uzmanību nelabvēlīgā stāvoklī esošiem jauniešiem un tiem, kuriem ir mazākas iespējas (jo īpaši iedzīvotājiem ar invaliditāti), lai tie varētu iesaistīties brīvprātīgā darbā un attiecīgi saņemt atbilstošu izglītības un finanšu atbalstu; |
| --- | --- |

4.

prasa, lai valstu, reģionālās, pašvaldību un ES iestādes pievērstu īpašu uzmanību nelabvēlīgā stāvoklī esošiem jauniešiem un tiem, kuriem ir mazākas iespējas (jo īpaši iedzīvotājiem ar invaliditāti), lai tie varētu iesaistīties brīvprātīgā darbā un attiecīgi saņemt atbilstošu izglītības un finanšu atbalstu;

| 5. | norāda, ka brīvprātīgais darbs mazina sociālās atstumtības risku un ka šādā darbā ir svarīgi iesaistīt visas sociālās grupas, jo īpaši personas ar invaliditāti; pievērš uzmanību vajadzībai nodrošināt, lai brīvprātīgais darbs tiktu plašāk atzīts un tam mazāk traucētu dažāda veida šķēršļi; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka brīvprātīgais darbs mazina sociālās atstumtības risku un ka šādā darbā ir svarīgi iesaistīt visas sociālās grupas, jo īpaši personas ar invaliditāti; pievērš uzmanību vajadzībai nodrošināt, lai brīvprātīgais darbs tiktu plašāk atzīts un tam mazāk traucētu dažāda veida šķēršļi;

| 6. | uzsver nepieciešamību nodrošināt piekļuvi brīvprātīgam darbam arī imigrantiem un minoritātēm, kas ir būtiski to integrācijas un sociālās integrācijas veicināšanai; |
| --- | --- |

6.

uzsver nepieciešamību nodrošināt piekļuvi brīvprātīgam darbam arī imigrantiem un minoritātēm, kas ir būtiski to integrācijas un sociālās integrācijas veicināšanai;

| 7. | norāda, ka Eiropas Savienības dalībvalstu un trešo valstu brīvprātīgo sadarbībai ir pozitīva ietekme, un uzsver, ka šādai sadarbībai ir īpaša nozīme Eiropas kaimiņattiecību politikas kontekstā; turklāt piebilst, ka papildus galvenajiem labumiem, kas izriet no brīvprātīgā darba, tas var arī veicināt demokrātiju un tiesiskumu trešajās valstīs; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka Eiropas Savienības dalībvalstu un trešo valstu brīvprātīgo sadarbībai ir pozitīva ietekme, un uzsver, ka šādai sadarbībai ir īpaša nozīme Eiropas kaimiņattiecību politikas kontekstā; turklāt piebilst, ka papildus galvenajiem labumiem, kas izriet no brīvprātīgā darba, tas var arī veicināt demokrātiju un tiesiskumu trešajās valstīs;

| 8. | aicina Padomi un Komisiju turpināt virzīt sarunas par vīzu režīma atvieglošanu iedzīvotājiem, kas nav ES pilsoņi un kas vēlas iebraukt ES brīvprātīgā darba veikšanas nolūkā, ja viņi atbilst brīvprātīga darba veikšanas kritērijiem; |
| --- | --- |

8.

aicina Padomi un Komisiju turpināt virzīt sarunas par vīzu režīma atvieglošanu iedzīvotājiem, kas nav ES pilsoņi un kas vēlas iebraukt ES brīvprātīgā darba veikšanas nolūkā, ja viņi atbilst brīvprātīga darba veikšanas kritērijiem;

| 9. | aicina dalībvalstis īstenot Padomes Direktīvas 2004/114/EK par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu pilsoņu uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā (12) noteikumus un vienkāršot vīzu piešķiršanas procedūras personām, kas vēlas veikt brīvprātīgas darbības, jo īpaši Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros; |
| --- | --- |

9.

aicina dalībvalstis īstenot Padomes Direktīvas 2004/114/EK par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu pilsoņu uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā (12) noteikumus un vienkāršot vīzu piešķiršanas procedūras personām, kas vēlas veikt brīvprātīgas darbības, jo īpaši Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros;

| 10. | norāda, ka ar brīvprātīgā darba starpniecību pilsoņi tiek iesaistīti ekonomiski, sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgā vietējā un pārrobežu attīstībā un šāds darbs bieži vien spēj nodrošināt ātru palīdzību katastrofu gadījumos; norāda, ka tam ir arī noteikta nozīme solidaritātes, aktīvas pilsonības un starpkultūru izglītības veicināšanā, sniedzot brīvprātīgajiem iespēju apgūt valodu un kultūru tajā valstī, kur viņi strādā, un tādējādi stiprinot sociālo kohēziju un līdzdalības demokrātiju; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka ar brīvprātīgā darba starpniecību pilsoņi tiek iesaistīti ekonomiski, sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgā vietējā un pārrobežu attīstībā un šāds darbs bieži vien spēj nodrošināt ātru palīdzību katastrofu gadījumos; norāda, ka tam ir arī noteikta nozīme solidaritātes, aktīvas pilsonības un starpkultūru izglītības veicināšanā, sniedzot brīvprātīgajiem iespēju apgūt valodu un kultūru tajā valstī, kur viņi strādā, un tādējādi stiprinot sociālo kohēziju un līdzdalības demokrātiju;

| 11. | mudina dalībvalstis atzīt, ka dalība pārrobežu brīvprātīgajā darbā sniedz labumu attiecībā uz pilsoņu nodrošināšanu ar jaunām prasmēm, viņu nodarbinātības iespēju sekmēšanu un sociālās integrācijas attīstības stiprināšanu, un atbalstīt sadarbību starp brīvprātīgā darba organizētājiem ES valstīs, lai veicinātu visu vecuma grupu brīvprātīgo mobilitāti visā Eiropā ar mērķi atbalstīt starpkultūru pieredzes apmaiņu; |
| --- | --- |

11.

mudina dalībvalstis atzīt, ka dalība pārrobežu brīvprātīgajā darbā sniedz labumu attiecībā uz pilsoņu nodrošināšanu ar jaunām prasmēm, viņu nodarbinātības iespēju sekmēšanu un sociālās integrācijas attīstības stiprināšanu, un atbalstīt sadarbību starp brīvprātīgā darba organizētājiem ES valstīs, lai veicinātu visu vecuma grupu brīvprātīgo mobilitāti visā Eiropā ar mērķi atbalstīt starpkultūru pieredzes apmaiņu;

| 12. | aicina Komisiju uzlabot brīvprātīgā darba organizāciju un centru infrastruktūru, lai uzlabotu informāciju un apmācību, kā arī brīvprātīgo un šo organizāciju darbību koordināciju; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju uzlabot brīvprātīgā darba organizāciju un centru infrastruktūru, lai uzlabotu informāciju un apmācību, kā arī brīvprātīgo un šo organizāciju darbību koordināciju;

| 13. | aicina Komisiju publicēt ziņojumu, kurā noteikti šķēršļi pārrobežu brīvprātīgam darbam, piemēram, vecuma ierobežojumi attiecībā apdrošināšanas polisēs, un nepieciešamības gadījumā ierosināt tiesību aktu priekšlikumus; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju publicēt ziņojumu, kurā noteikti šķēršļi pārrobežu brīvprātīgam darbam, piemēram, vecuma ierobežojumi attiecībā apdrošināšanas polisēs, un nepieciešamības gadījumā ierosināt tiesību aktu priekšlikumus;

| 14. | uzsver vajadzību nodrošināt kvalitatīva brīvprātīgā darba attīstību gan valstu, gan pārrobežu līmenī, arī izmantojot vispusīgas informācijas strukturētu sistēmu, brīvprātīgo atbilstošu apmācību, kas ietver pašreizējo paraugpraksi, un uzņemšanas iespējas pakalpojumu sniedzējiem un organizācijām vietējā un valsts līmenī un brīvprātīgo tiesību atzīšanu attiecībā uz brīvprātīgā darba un privātās dzīves saskaņošanu, kā arī nepieciešamās infrastruktūras izveidi visos līmeņos; |
| --- | --- |

14.

uzsver vajadzību nodrošināt kvalitatīva brīvprātīgā darba attīstību gan valstu, gan pārrobežu līmenī, arī izmantojot vispusīgas informācijas strukturētu sistēmu, brīvprātīgo atbilstošu apmācību, kas ietver pašreizējo paraugpraksi, un uzņemšanas iespējas pakalpojumu sniedzējiem un organizācijām vietējā un valsts līmenī un brīvprātīgo tiesību atzīšanu attiecībā uz brīvprātīgā darba un privātās dzīves saskaņošanu, kā arī nepieciešamās infrastruktūras izveidi visos līmeņos;

| 15. | uzsver, ka ir svarīgi paredzēt tādus attīstības pasākumus, kas potenciālos brīvprātīgos var vienot un motivēt, izmantojot katras personas pieredzi, un uzlabot brīvprātīgā darba kvalitātes līmeni visās organizācijās un partnerībās visās dalībvalstīs, īpašu uzmanību pievēršot pārrobežu brīvprātīgam darbam; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ir svarīgi paredzēt tādus attīstības pasākumus, kas potenciālos brīvprātīgos var vienot un motivēt, izmantojot katras personas pieredzi, un uzlabot brīvprātīgā darba kvalitātes līmeni visās organizācijās un partnerībās visās dalībvalstīs, īpašu uzmanību pievēršot pārrobežu brīvprātīgam darbam;

| 16. | aicina dalībvalstis sekmēt brīvprātīgo darba laika izmantošanu kā pieņemamu līdzfinansējuma veidu Eiropas projektos, jo īpaši pārrobežu iniciatīvās; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis sekmēt brīvprātīgo darba laika izmantošanu kā pieņemamu līdzfinansējuma veidu Eiropas projektos, jo īpaši pārrobežu iniciatīvās;

| 17. | mudina dalībvalstis izstrādāt starptautiskas brīvprātīgā darba iniciatīvas un programmas, kas sniedzas ārpus ES robežām, un pievērš uzmanību pozitīviem piemēriem un praksei, ko atsevišķas dalībvalstis jau ir īstenojušas šajā sakarā; |
| --- | --- |

17.

mudina dalībvalstis izstrādāt starptautiskas brīvprātīgā darba iniciatīvas un programmas, kas sniedzas ārpus ES robežām, un pievērš uzmanību pozitīviem piemēriem un praksei, ko atsevišķas dalībvalstis jau ir īstenojušas šajā sakarā;

| 18. | aicina dalībvalstis atbalstīt apmācību programmas un izstrādāt rokasgrāmatas un materiālus par brīvprātīgo vadīšanu, kā arī sistēmas, lai motivētu cilvēkus iesaistīties pārrobežu brīvprātīgajā darbā; |
| --- | --- |

18.

aicina dalībvalstis atbalstīt apmācību programmas un izstrādāt rokasgrāmatas un materiālus par brīvprātīgo vadīšanu, kā arī sistēmas, lai motivētu cilvēkus iesaistīties pārrobežu brīvprātīgajā darbā;

| 19. | aicina Komisiju, valstu, reģionālās un pašvaldību iestādes, kā arī dažādas pilsoniskās sabiedrības organizācijas uzlabot informācijas tīklus, lai visiem darītu zināmas brīvprātīgā darba iespējas, novērstu dalības šķēršļus, pilnveidotu piekļuvi brīvprātīgā darba labākajai praksei un veicinātu pārrobežu sadarbību; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju, valstu, reģionālās un pašvaldību iestādes, kā arī dažādas pilsoniskās sabiedrības organizācijas uzlabot informācijas tīklus, lai visiem darītu zināmas brīvprātīgā darba iespējas, novērstu dalības šķēršļus, pilnveidotu piekļuvi brīvprātīgā darba labākajai praksei un veicinātu pārrobežu sadarbību;

| 20. | tāpēc iesaka sadarbībā ar šajā nozarē strādājošām organizācijām un asociācijām un it īpaši to Eiropas tīkliem izveidot centralizētu ES portālu, kurā būtu ietverta arī brīvprātīgā darba labākās prakses resursu banka, sadaļa par pārrobežu brīvprātīgo darbu, ar informāciju par pieejamajām programmām, to izmaksām un nosacījumiem, sekmējot informācijas apmaiņu par administratīvajiem šķēršļiem, brīvprātīgā darba tiesiskajiem un fiskālajiem aspektiem, šķēršļiem attiecībā uz piekļuvi programmām un labāko veidu šo šķēršļu novēršanai; |
| --- | --- |

20.

tāpēc iesaka sadarbībā ar šajā nozarē strādājošām organizācijām un asociācijām un it īpaši to Eiropas tīkliem izveidot centralizētu ES portālu, kurā būtu ietverta arī brīvprātīgā darba labākās prakses resursu banka, sadaļa par pārrobežu brīvprātīgo darbu, ar informāciju par pieejamajām programmām, to izmaksām un nosacījumiem, sekmējot informācijas apmaiņu par administratīvajiem šķēršļiem, brīvprātīgā darba tiesiskajiem un fiskālajiem aspektiem, šķēršļiem attiecībā uz piekļuvi programmām un labāko veidu šo šķēršļu novēršanai;

| 21. | mudina dalībvalstis pieņemt izmantošanai Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) rokasgrāmatu par brīvprātīgā darba novērtēšanu un Apvienoto Nāciju Organizācijas rokasgrāmatu par bezpeļņas organizācijām, lai nodrošinātu salīdzināmus statistikas datus un sniegtu skaidru pārskatu par brīvprātīgā darba ievērojamo ieguldījumu, kā arī par brīvprātīgo un pakalpojumu organizētāju vajadzībām visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

21.

mudina dalībvalstis pieņemt izmantošanai Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) rokasgrāmatu par brīvprātīgā darba novērtēšanu un Apvienoto Nāciju Organizācijas rokasgrāmatu par bezpeļņas organizācijām, lai nodrošinātu salīdzināmus statistikas datus un sniegtu skaidru pārskatu par brīvprātīgā darba ievērojamo ieguldījumu, kā arī par brīvprātīgo un pakalpojumu organizētāju vajadzībām visā Eiropas Savienībā;

| 22. | aicina Komisiju mudināt dalībvalstis pieņemt SDO rokasgrāmatu par brīvprātīgā darba novērtēšanu, lai nodrošinātu drošus un salīdzināmus datus, kuri var palīdzēt uzlabot uzraudzību un politikas veidošanas procesu; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju mudināt dalībvalstis pieņemt SDO rokasgrāmatu par brīvprātīgā darba novērtēšanu, lai nodrošinātu drošus un salīdzināmus datus, kuri var palīdzēt uzlabot uzraudzību un politikas veidošanas procesu;

| 23. | norāda, ka vecākiem cilvēkiem, kuri iesaistās brīvprātīgajā darbā, ir vieglāk pāriet no darba dzīves uz pensionāra statusu, t. i., pakāpeniski atstāt aktīvo darbu; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka vecākiem cilvēkiem, kuri iesaistās brīvprātīgajā darbā, ir vieglāk pāriet no darba dzīves uz pensionāra statusu, t. i., pakāpeniski atstāt aktīvo darbu;

| 24. | uzsver, ka jānodrošina informācija, atbilstošs finansējums un atbalsts veciem cilvēkiem, kas vēlas veikt brīvprātīgo darbu citā ES valstī, veicinot aktīvas vecumdienas kā gudrības un pieredzes resursu sabiedrībai; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka jānodrošina informācija, atbilstošs finansējums un atbalsts veciem cilvēkiem, kas vēlas veikt brīvprātīgo darbu citā ES valstī, veicinot aktīvas vecumdienas kā gudrības un pieredzes resursu sabiedrībai;

| 25. | norāda, ka brīvprātīgais darbs veicina integrāciju, sociālo iekļaušanu un sociālo inovāciju un var sniegt ieguldījumu arī nabadzības mazināšanā, tādējādi palīdzot sasniegt ekonomisko un sociālo kohēziju; norāda, ka brīvprātīgais darbs stimulē paaudžu solidaritāti, sekmējot sadarbību starp jauniešiem un veciem cilvēkiem, un veicina aktīvas vecumdienas un sociālo iesaistīšanos visos dzīves posmos, kā arī palīdz uzlabot vides aizsardzību; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka brīvprātīgais darbs veicina integrāciju, sociālo iekļaušanu un sociālo inovāciju un var sniegt ieguldījumu arī nabadzības mazināšanā, tādējādi palīdzot sasniegt ekonomisko un sociālo kohēziju; norāda, ka brīvprātīgais darbs stimulē paaudžu solidaritāti, sekmējot sadarbību starp jauniešiem un veciem cilvēkiem, un veicina aktīvas vecumdienas un sociālo iesaistīšanos visos dzīves posmos, kā arī palīdz uzlabot vides aizsardzību;

| 26. | norāda, ka brīvprātīgais darbs palielina cilvēku toleranci, rada humāno un sociālo kapitālu un tam ir būtiska loma, lai radītu iespējas sociāli atstumtām grupām; uzsver, ka ir nepieciešama piekļuve pēc iespējas plašākam brīvprātīgā darba iespēju klāstam, un mudina Komisiju padarīt Eiropas programmas iekļaujošākas un atvērtākas visām vecuma grupām; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka brīvprātīgais darbs palielina cilvēku toleranci, rada humāno un sociālo kapitālu un tam ir būtiska loma, lai radītu iespējas sociāli atstumtām grupām; uzsver, ka ir nepieciešama piekļuve pēc iespējas plašākam brīvprātīgā darba iespēju klāstam, un mudina Komisiju padarīt Eiropas programmas iekļaujošākas un atvērtākas visām vecuma grupām;

| 27. | aicina dalībvalstis noteikt valsts līmeņa mērķus brīvprātīgā darba jomā un izstrādāt oficiālus brīvprātīgo darbību uzskaites, kontroles un novērtēšanas ziņojumus; |
| --- | --- |

27.

aicina dalībvalstis noteikt valsts līmeņa mērķus brīvprātīgā darba jomā un izstrādāt oficiālus brīvprātīgo darbību uzskaites, kontroles un novērtēšanas ziņojumus;

| 28. | aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst lielāku uzmanību brīvprātīgām darbībām sportā, jo īpaši tautas sporta līmenī, atzīt brīvprātīgo vadītu organizāciju svarīgo lomu kultūras stiprināšanā, sociālās iekļaušanas veicināšanā un kopienu attīstīšanā un mazināt šķēršļus ar sportu saistītām brīvprātīgām darbībām visā ES; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst lielāku uzmanību brīvprātīgām darbībām sportā, jo īpaši tautas sporta līmenī, atzīt brīvprātīgo vadītu organizāciju svarīgo lomu kultūras stiprināšanā, sociālās iekļaušanas veicināšanā un kopienu attīstīšanā un mazināt šķēršļus ar sportu saistītām brīvprātīgām darbībām visā ES;

| 29. | mudina valstu, reģionālās, pašvaldību un ES iestādes atzīt brīvprātīgā darba nozīmīgo ieguldījumu arī vides aizsardzībā, atbalstot darbības vides izglītības, ārkārtas situāciju novēršanas un pārvaldības, kā arī mākslas un kultūras mantojuma aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

29.

mudina valstu, reģionālās, pašvaldību un ES iestādes atzīt brīvprātīgā darba nozīmīgo ieguldījumu arī vides aizsardzībā, atbalstot darbības vides izglītības, ārkārtas situāciju novēršanas un pārvaldības, kā arī mākslas un kultūras mantojuma aizsardzības jomā;

| 30. | aicina Eiropas Savienības uzņēmumus aktīvi atbalstīt savus darbiniekus un pensionārus brīvprātīgajā darbā; |
| --- | --- |

30.

aicina Eiropas Savienības uzņēmumus aktīvi atbalstīt savus darbiniekus un pensionārus brīvprātīgajā darbā;

| 31. | atbalsta Komisijas priekšlikumu ieviest Eiropas kvalifikācijas apliecību, lai brīvprātīgā darbā iegūtās spējas tiktu oficiāli atzītas gan profesionālā, gan izglītības jomā, kas ir būtisks elements potenciālo brīvprātīgo motivācijai un saiknes izveidošanai starp neformālo izglītību un formālām apmācībām; |
| --- | --- |

31.

atbalsta Komisijas priekšlikumu ieviest Eiropas kvalifikācijas apliecību, lai brīvprātīgā darbā iegūtās spējas tiktu oficiāli atzītas gan profesionālā, gan izglītības jomā, kas ir būtisks elements potenciālo brīvprātīgo motivācijai un saiknes izveidošanai starp neformālo izglītību un formālām apmācībām;

| 32. | uzsver, ka šī Eiropas kvalifikācijas apliecība būs nevis atsevišķu jaunu sertifikātu kopums, bet gan vispusīgs dokuments, kurā pēc brīvprātīgā pieprasījuma būs apkopota jebkura praktiskā pieredze, apmācība, emocionālās un sociālās prasmes un profesionālā kvalifikācija, kas iegūta mūžizglītības programmas ietvaros, tostarp prasmes, kas iegūtas brīvprātīgas darbības ietvaros; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka šī Eiropas kvalifikācijas apliecība būs nevis atsevišķu jaunu sertifikātu kopums, bet gan vispusīgs dokuments, kurā pēc brīvprātīgā pieprasījuma būs apkopota jebkura praktiskā pieredze, apmācība, emocionālās un sociālās prasmes un profesionālā kvalifikācija, kas iegūta mūžizglītības programmas ietvaros, tostarp prasmes, kas iegūtas brīvprātīgas darbības ietvaros;

| 33. | tāpēc ierosina Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmā (ECTS) attiecībā uz studentiem iekļaut prasmes, kas iegūtas brīvprātīgu darbību ietvaros; |
| --- | --- |

33.

tāpēc ierosina Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmā (ECTS) attiecībā uz studentiem iekļaut prasmes, kas iegūtas brīvprātīgu darbību ietvaros;

| 34. | aicina Komisiju apsvērt iespēju izstrādāt līdzīgu brīvprātīgu darbību ietvaros apgūtu zināšanu noteikšanas un atzīšanas sistēmu pieaugušajiem ārpus augstskolu sistēmas; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju apsvērt iespēju izstrādāt līdzīgu brīvprātīgu darbību ietvaros apgūtu zināšanu noteikšanas un atzīšanas sistēmu pieaugušajiem ārpus augstskolu sistēmas;

| 35. | aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk ieviest Eiropas kvalifikāciju apliecību; uzsver, ka brīvprātīgajā darbā gūtām prasmēm ir arī ievērojama nozīme darba dzīvē un tās sniedz pievienoto vērtību CV papildināšanā, un norāda, ka brīvprātīgais darbs var palīdzēt jauniešiem karjeras izvēlē; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk ieviest Eiropas kvalifikāciju apliecību; uzsver, ka brīvprātīgajā darbā gūtām prasmēm ir arī ievērojama nozīme darba dzīvē un tās sniedz pievienoto vērtību CV papildināšanā, un norāda, ka brīvprātīgais darbs var palīdzēt jauniešiem karjeras izvēlē;

| 36. | uzsver, ka ir būtiski nodrošināt, lai brīvprātīgā darba laikā gūtās zināšanas un prasmes tiktu atzītas par neformālo un informālo izglītību un darba pieredzi; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka ir būtiski nodrošināt, lai brīvprātīgā darba laikā gūtās zināšanas un prasmes tiktu atzītas par neformālo un informālo izglītību un darba pieredzi;

| 37. | norāda, ka brīvprātīgais darbs palīdz tā veicējiem paplašināt redzesloku un attīstīt personību, un uzsver, ka brīvprātīgais darbs sniedz arī ekonomisku labumu dalībvalstīm, jo brīvprātīgajos pasākumos iesaistītie veicina IKP radīšanu; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka brīvprātīgais darbs palīdz tā veicējiem paplašināt redzesloku un attīstīt personību, un uzsver, ka brīvprātīgais darbs sniedz arī ekonomisku labumu dalībvalstīm, jo brīvprātīgajos pasākumos iesaistītie veicina IKP radīšanu;

| 38. | aicina Komisiju Eiropas kvalifikācijas apliecībā pievērst uzmanību tam, ka ir nepieciešama saskanīga un pārnesama pieeja atbilstīgai brīvprātīgo, kas strādā ar bērniem un/vai sabiedrības visneaizsargātākajiem locekļiem, pārbaudei un atlasei; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju Eiropas kvalifikācijas apliecībā pievērst uzmanību tam, ka ir nepieciešama saskanīga un pārnesama pieeja atbilstīgai brīvprātīgo, kas strādā ar bērniem un/vai sabiedrības visneaizsargātākajiem locekļiem, pārbaudei un atlasei;

| 39. | mudina dalībvalstis izstrādāt mehānismus, lai validētu neformālās un formālās apmācības rezultātus, kas uzlabos ārpus formālās izglītības iegūto prasmju vērtību un pārnesi, jo īpaši veicinot papildu ECTS kredītpunktu iegūšanu augstskolā, pateicoties brīvprātīgām darbībām, un iekļaujot standartizētu brīvprātīgo darbību rezultātā iegūto zināšanu atzīšanas mehānismu ECTS, kā arī izpētīt iespējas likvidēt nodokļu šķēršļus, ar kuriem brīvprātīgie saskaras pārrobežu darbībā; |
| --- | --- |

39.

mudina dalībvalstis izstrādāt mehānismus, lai validētu neformālās un formālās apmācības rezultātus, kas uzlabos ārpus formālās izglītības iegūto prasmju vērtību un pārnesi, jo īpaši veicinot papildu ECTS kredītpunktu iegūšanu augstskolā, pateicoties brīvprātīgām darbībām, un iekļaujot standartizētu brīvprātīgo darbību rezultātā iegūto zināšanu atzīšanas mehānismu ECTS, kā arī izpētīt iespējas likvidēt nodokļu šķēršļus, ar kuriem brīvprātīgie saskaras pārrobežu darbībā;

| 40. | ierosina izveidot brīvprātīgo apmācītāju apmācības un kvalifikācijas sistēmu un iekļaut to Eiropas kvalifikāciju sistēmā, lai veicinātu brīvprātīgo apmācītāju mobilitāti un brīvprātīgā darba rezultātā gūto prasmju un zināšanu pārnesamību; |
| --- | --- |

40.

ierosina izveidot brīvprātīgo apmācītāju apmācības un kvalifikācijas sistēmu un iekļaut to Eiropas kvalifikāciju sistēmā, lai veicinātu brīvprātīgo apmācītāju mobilitāti un brīvprātīgā darba rezultātā gūto prasmju un zināšanu pārnesamību;

| 41. | aicina dalībvalstis atbalstīt darba ņēmēju brīvprātīgo darbu un darba devēju atbalstītu brīvprātīgo darbu arī korporatīvās sociālās atbildības ietvaros; |
| --- | --- |

41.

aicina dalībvalstis atbalstīt darba ņēmēju brīvprātīgo darbu un darba devēju atbalstītu brīvprātīgo darbu arī korporatīvās sociālās atbildības ietvaros;

| 42. | atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu, kas sekmēs brīvprātīgo dalību solidaritātes darbībās humānās palīdzības politikas jomās ES; |
| --- | --- |

42.

atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu, kas sekmēs brīvprātīgo dalību solidaritātes darbībās humānās palīdzības politikas jomās ES;

| 43. | turklāt aicina Komisiju brīvprātīgā darba struktūras izveides ietvaros ņemt vērā esošās struktūras un aktīvi integrēt tās; uzsver arī, ka organizāciju pārklāšanās civilās aizsardzības jomā ir nevēlama un no tās būtu jāizvairās; |
| --- | --- |

43.

turklāt aicina Komisiju brīvprātīgā darba struktūras izveides ietvaros ņemt vērā esošās struktūras un aktīvi integrēt tās; uzsver arī, ka organizāciju pārklāšanās civilās aizsardzības jomā ir nevēlama un no tās būtu jāizvairās;

| 44. | mudina valstu, reģionālās un pašvaldību iestādes un ES nodrošināt atbilstīgu un stabilu finansējumu un vienkāršot administratīvās procedūras, tostarp nodokļu atvieglojumus, attiecībā uz brīvprātīgā darbā iesaistītajām organizācijām, tostarp visām attiecīgajām asociācijām un tīkliem, jo īpaši mazām asociācijām un tīkliem ar ierobežotiem resursiem, tādējādi novērtējot to nozīmi, darbības un paveikto sabiedrības labā; |
| --- | --- |

44.

mudina valstu, reģionālās un pašvaldību iestādes un ES nodrošināt atbilstīgu un stabilu finansējumu un vienkāršot administratīvās procedūras, tostarp nodokļu atvieglojumus, attiecībā uz brīvprātīgā darbā iesaistītajām organizācijām, tostarp visām attiecīgajām asociācijām un tīkliem, jo īpaši mazām asociācijām un tīkliem ar ierobežotiem resursiem, tādējādi novērtējot to nozīmi, darbības un paveikto sabiedrības labā;

| 45. | tāpēc prasa precizēt jēdzienu par asociāciju subsidēšanu, lai asociāciju finansējums netiktu jaukts ar valsts atbalstu, kas varētu kropļot konkurenci finanšu nozarē; |
| --- | --- |

45.

tāpēc prasa precizēt jēdzienu par asociāciju subsidēšanu, lai asociāciju finansējums netiktu jaukts ar valsts atbalstu, kas varētu kropļot konkurenci finanšu nozarē;

| 46. | aicina Komisiju ierosināt mehānismu, kas ļautu dalībvalstīm, kuras vēlas stiprināt pilsonisko sabiedrību, atbrīvot no PVN visus brīvprātīgo bezpeļņas organizāciju veiktos pasākumus un darījumus vai to lielāko daļu; uzsver, ka šāds mehānisms jāattiecina vismaz uz mazākajām bezpeļņas organizācijām; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju ierosināt mehānismu, kas ļautu dalībvalstīm, kuras vēlas stiprināt pilsonisko sabiedrību, atbrīvot no PVN visus brīvprātīgo bezpeļņas organizāciju veiktos pasākumus un darījumus vai to lielāko daļu; uzsver, ka šāds mehānisms jāattiecina vismaz uz mazākajām bezpeļņas organizācijām;

| 47. | aicina dalībvalstis nodrošināt brīvprātīgajiem tiesisko noteiktību, tostarp attiecībā uz apdrošināšanas jautājumiem, lai dažādās dalībvalstīs esošie atšķirīgie režīmi neveidotu šķēršļus pārrobežu brīvprātīgajam darbam un arī lai nodrošinātu efektīvāku informācijas sniegšanu brīvprātīgajiem saistībā ar to tiesībām un attiecīgām regulējošajām un institucionālajām procedūrām dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

47.

aicina dalībvalstis nodrošināt brīvprātīgajiem tiesisko noteiktību, tostarp attiecībā uz apdrošināšanas jautājumiem, lai dažādās dalībvalstīs esošie atšķirīgie režīmi neveidotu šķēršļus pārrobežu brīvprātīgajam darbam un arī lai nodrošinātu efektīvāku informācijas sniegšanu brīvprātīgajiem saistībā ar to tiesībām un attiecīgām regulējošajām un institucionālajām procedūrām dažādās dalībvalstīs;

| 48. | aicina Komisiju atbalstīt pašreizējo šķēršļu novēršanu; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju atbalstīt pašreizējo šķēršļu novēršanu;

| 49. | aicina dalībvalstis pārskatīt savas pārrobežu nodokļu un sociālā nodrošinājuma sistēmas saistībā ar pārrobežu brīvprātīgo darbu, lai nodrošinātu, ka tās nerada papildu šķēršļus šādai darbībai un ka pārrobežu brīvprātīgie var saņemt sociālās drošības pabalstus, kas viņiem pienākas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 883/2004; |
| --- | --- |

49.

aicina dalībvalstis pārskatīt savas pārrobežu nodokļu un sociālā nodrošinājuma sistēmas saistībā ar pārrobežu brīvprātīgo darbu, lai nodrošinātu, ka tās nerada papildu šķēršļus šādai darbībai un ka pārrobežu brīvprātīgie var saņemt sociālās drošības pabalstus, kas viņiem pienākas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 883/2004;

| 50. | uzsver, ka brīvprātīgo darbu — lai gan tas ir būtisks mūsu ekonomikas un sabiedrības resurss — nedrīkst uzskatīt par alternatīvu vai aizstājēju pastāvīgam un apmaksātam darbam un tas nekādā gadījumā nedrīkst būt iemesls valdībām nepildīt savus sociālos pienākumus; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka brīvprātīgo darbu — lai gan tas ir būtisks mūsu ekonomikas un sabiedrības resurss — nedrīkst uzskatīt par alternatīvu vai aizstājēju pastāvīgam un apmaksātam darbam un tas nekādā gadījumā nedrīkst būt iemesls valdībām nepildīt savus sociālos pienākumus;

| 51. | uzskata, ka jo īpaši tas jāņem vērā aprūpes nozarē, kur brīvprātīgā darba apjoms turpina palielināties; turklāt norāda, ka, veicinot brīvprātīgo darbu kā prasmju apgūšanas, pilnveidošanas vai uzturēšanas iespēju, brīvprātīgais darbs nedrīkstētu kļūt par obligātu prasību, jo tādējādi tiktu grauta šāda darba pamatbūtība; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka jo īpaši tas jāņem vērā aprūpes nozarē, kur brīvprātīgā darba apjoms turpina palielināties; turklāt norāda, ka, veicinot brīvprātīgo darbu kā prasmju apgūšanas, pilnveidošanas vai uzturēšanas iespēju, brīvprātīgais darbs nedrīkstētu kļūt par obligātu prasību, jo tādējādi tiktu grauta šāda darba pamatbūtība;

| 52. | jo īpaši prasa valstu, reģionālām un vietējām iestādēm un ES iepazīstināt brīvprātīgā darba veicējus un partnerus ar esošajām Eiropas programmām, jo īpaši tām, kurās ir iekļauts „Eiropas teritoriālās sadarbības” mērķis kohēzijas politikas ietvaros, un atvieglot piekļuvi, lai varētu pēc iespējas sekmīgāk izmantot tās savos projektos un pārrobežu darbībās; |
| --- | --- |

52.

jo īpaši prasa valstu, reģionālām un vietējām iestādēm un ES iepazīstināt brīvprātīgā darba veicējus un partnerus ar esošajām Eiropas programmām, jo īpaši tām, kurās ir iekļauts „Eiropas teritoriālās sadarbības” mērķis kohēzijas politikas ietvaros, un atvieglot piekļuvi, lai varētu pēc iespējas sekmīgāk izmantot tās savos projektos un pārrobežu darbībās;

| 53. | aicina dalībvalstis veicināt un īstenot valsts shēmas pārrobežu brīvprātīgā darba jomā, lai veicinātu tā attīstību visā ES; |
| --- | --- |

53.

aicina dalībvalstis veicināt un īstenot valsts shēmas pārrobežu brīvprātīgā darba jomā, lai veicinātu tā attīstību visā ES;

| 54. | īpaši aicina Komisiju jaunu daudzgadu programmu izstrādes ietvaros un ņemot vērā nozīmīgo pieredzi, kas gūta Eiropas brīvprātīgā darba gadā (2011), nodrošināt, lai brīvprātīgā darba projektiem, kā arī struktūrām, kas organizē brīvprātīgās darbības, būtu nodrošināts finansējums, un pilnveidot un sekmēt efektīvu starpiestāžu koordināciju brīvprātīgā darba lomas popularizēšanai ES politiku nozarēs; |
| --- | --- |

54.

īpaši aicina Komisiju jaunu daudzgadu programmu izstrādes ietvaros un ņemot vērā nozīmīgo pieredzi, kas gūta Eiropas brīvprātīgā darba gadā (2011), nodrošināt, lai brīvprātīgā darba projektiem, kā arī struktūrām, kas organizē brīvprātīgās darbības, būtu nodrošināts finansējums, un pilnveidot un sekmēt efektīvu starpiestāžu koordināciju brīvprātīgā darba lomas popularizēšanai ES politiku nozarēs;

| 55. | aicina Komisiju nodrošināt, ka informācija par pieejamo finansējumu un attiecīgajām programmām ir brīvi pieejama brīvprātīgo vadītiem projektiem un procedūru piemērošanu neapgrūtina pārmērīga birokrātija; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju nodrošināt, ka informācija par pieejamo finansējumu un attiecīgajām programmām ir brīvi pieejama brīvprātīgo vadītiem projektiem un procedūru piemērošanu neapgrūtina pārmērīga birokrātija;

| 56. | lūdz Komisiju nodrošināt, lai pārrobežu brīvprātīgā darba atbalsta programmām dažādās politikas jomās tiktu piešķirts atbilstošs finansējums; mudina dalībvalstis aktīvi īstenot nacionālās un pārrobežu brīvprātīgā darba veicināšanas shēmas; aicina īpašu uzmanību pievērst brīvprātīgā darba infrastruktūras finansiālam atbalstam; uzskata, ka publiskā finansējuma dotācijas brīvprātīgajam darbam būtu jāpiešķir bez diskriminācijas attiecībā uz kādām organizācijām; |
| --- | --- |

56.

lūdz Komisiju nodrošināt, lai pārrobežu brīvprātīgā darba atbalsta programmām dažādās politikas jomās tiktu piešķirts atbilstošs finansējums; mudina dalībvalstis aktīvi īstenot nacionālās un pārrobežu brīvprātīgā darba veicināšanas shēmas; aicina īpašu uzmanību pievērst brīvprātīgā darba infrastruktūras finansiālam atbalstam; uzskata, ka publiskā finansējuma dotācijas brīvprātīgajam darbam būtu jāpiešķir bez diskriminācijas attiecībā uz kādām organizācijām;

| 57. | ierosina izveidot dažādu dalībvalstu brīvprātīgā darba organizāciju pārrobežu tīklu, koordinējot pastāvošās brīvprātīgā darba organizācijas un vienlaikus veicinot apmaiņu ar paraugpraksi un pieredzi, un uzskata, ka jauni kontaktpunkti būtu jāatver tikai tajās dalībvalstīs, kur šādas struktūras vēl nav izveidotas; |
| --- | --- |

57.

ierosina izveidot dažādu dalībvalstu brīvprātīgā darba organizāciju pārrobežu tīklu, koordinējot pastāvošās brīvprātīgā darba organizācijas un vienlaikus veicinot apmaiņu ar paraugpraksi un pieredzi, un uzskata, ka jauni kontaktpunkti būtu jāatver tikai tajās dalībvalstīs, kur šādas struktūras vēl nav izveidotas;

| 58. | aicina Komisiju ierosināt Eiropas asociāciju statūtus, kas nodrošinātu to darbībai tiesisko regulējumu, mazinātu administratīvās izmaksas saistībā ar pārrobežu brīvprātīgām darbībām un Eiropas līmenī izveidotu brīvprātīgā darba struktūras, kas veicinātu brīvprātīgo mobilitāti visā ES; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju ierosināt Eiropas asociāciju statūtus, kas nodrošinātu to darbībai tiesisko regulējumu, mazinātu administratīvās izmaksas saistībā ar pārrobežu brīvprātīgām darbībām un Eiropas līmenī izveidotu brīvprātīgā darba struktūras, kas veicinātu brīvprātīgo mobilitāti visā ES;

| 59. | uzsver brīvprātīgā darba nozīmi ES politiku atbalstīšanā; |
| --- | --- |

59.

uzsver brīvprātīgā darba nozīmi ES politiku atbalstīšanā;

| 60. | aicina Komisiju pienācīgi atzīt un veicināt brīvprātīgo darbu attiecīgās ES politikas jomās, ņemot vērā tā visaptverošo būtību un nodrošinot, ka šīs politiskās nostādnes ir labvēlīgas brīvprātīgā darba attīstībai un sekmē visu sabiedrības daļu iesaistīšanos; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju pienācīgi atzīt un veicināt brīvprātīgo darbu attiecīgās ES politikas jomās, ņemot vērā tā visaptverošo būtību un nodrošinot, ka šīs politiskās nostādnes ir labvēlīgas brīvprātīgā darba attīstībai un sekmē visu sabiedrības daļu iesaistīšanos;

| 61. | aicina Komisiju ES programmās un projektos pienācīgi atzīt lielo ieguldījumu, ko sabiedrībai sniedz brīvprātīgo darbs; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju ES programmās un projektos pienācīgi atzīt lielo ieguldījumu, ko sabiedrībai sniedz brīvprātīgo darbs;

| 62. | aicina Komisiju piešķirt pienācīgus resursus Eiropas Brīvprātīgo centru attīstības fonda izveidei, lai radītu infrastruktūru brīvprātīgā darba atbalstam; |
| --- | --- |

62.

aicina Komisiju piešķirt pienācīgus resursus Eiropas Brīvprātīgo centru attīstības fonda izveidei, lai radītu infrastruktūru brīvprātīgā darba atbalstam;

| 63. | aicina Komisiju un dalībvalstis paredzēt, ka brīvprātīgo ieguldīto laiku var iekļaut kā līdzfinansējumu visās Eiropas finansētās programmās, pielīdzinot to ieguldījumam natūrā ar finansiālu vērtību; |
| --- | --- |

63.

aicina Komisiju un dalībvalstis paredzēt, ka brīvprātīgo ieguldīto laiku var iekļaut kā līdzfinansējumu visās Eiropas finansētās programmās, pielīdzinot to ieguldījumam natūrā ar finansiālu vērtību;

| 64. | iesaka Komisijai un dalībvalstīm saglabāt nepārtrauktību starp 2011. gadu un turpmākajiem gadiem, gan Eiropas aktīvo vecumdienu gadā (2012. gads), gan priekšlikumā Eiropas pilsoņu gadam (2013. gads) pastiprināti iekļaujot brīvprātīgas darbības, kas ir aktīva pilsoniskuma izpausme un veicina arī vecāku iedzīvotāju sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

64.

iesaka Komisijai un dalībvalstīm saglabāt nepārtrauktību starp 2011. gadu un turpmākajiem gadiem, gan Eiropas aktīvo vecumdienu gadā (2012. gads), gan priekšlikumā Eiropas pilsoņu gadam (2013. gads) pastiprināti iekļaujot brīvprātīgas darbības, kas ir aktīva pilsoniskuma izpausme un veicina arī vecāku iedzīvotāju sociālo integrāciju;

| 65. | pievērš uzmanību vajadzībai veicināt brīvprātīgo darbu, jo īpaši 2013. gadā, kas ir Eiropas Pilsoņu gads, un aicina Komisiju starptautiskās attīstības palīdzības politikā iekļaut atbalstu brīvprātīgajam darbam, jo īpaši nolūkā īstenot visus Tūkstošgades attīstības mērķos paredzētos uzdevumus; |
| --- | --- |

65.

pievērš uzmanību vajadzībai veicināt brīvprātīgo darbu, jo īpaši 2013. gadā, kas ir Eiropas Pilsoņu gads, un aicina Komisiju starptautiskās attīstības palīdzības politikā iekļaut atbalstu brīvprātīgajam darbam, jo īpaši nolūkā īstenot visus Tūkstošgades attīstības mērķos paredzētos uzdevumus;

| 66. | atbalsta iespēju oficiāli apsvērt solidaritātes priekšlikumu par starpiestāžu cilvēkresursu programmu ES iestādēs, lai veicinātu iestāžu personāla un stažieru iesaistīšanos brīvprātīgajā darbā un humānās palīdzības un sociālās darbībās gan personāla apmācības ietvaros, gan kā brīvprātīgu darbu; |
| --- | --- |

66.

atbalsta iespēju oficiāli apsvērt solidaritātes priekšlikumu par starpiestāžu cilvēkresursu programmu ES iestādēs, lai veicinātu iestāžu personāla un stažieru iesaistīšanos brīvprātīgajā darbā un humānās palīdzības un sociālās darbībās gan personāla apmācības ietvaros, gan kā brīvprātīgu darbu;

| 67. | uzsver, ka ierosinātā programma sniedz izmaksu ietaupījumu un augstu pievienoto vērtību un palīdzētu īstenot ES politiku un programmas; |
| --- | --- |

67.

uzsver, ka ierosinātā programma sniedz izmaksu ietaupījumu un augstu pievienoto vērtību un palīdzētu īstenot ES politiku un programmas;

| 68. | iesaka Komisijai saglabāt vērtīgos kontaktpunktus, kas šajā nozarē izveidoti ar Eiropas brīvprātīgā darba gada (2011) apvienību un vēlāko Brīvprātīgo platformu, kurā iesaistītas daudzas pilsoniskās sabiedrības brīvprātīgā darba un tīklu veidošanas organizācijas, kā arī ar valstu koordinācijas iestādēm, stratēģiskiem partneriem un valstu valdību vadītājiem, ņemot vērā lielo dienestu skaitu, kas atbildīgi par brīvprātīgo darbu ES, un mudina šos kontaktpunktus izmantot ierosināto centralizēto ES portālu kā visas Eiropas platformu, lai atvieglotu turpmāku koordināciju un pastiprinātu pārrobežu aktivitāti; |
| --- | --- |

68.

iesaka Komisijai saglabāt vērtīgos kontaktpunktus, kas šajā nozarē izveidoti ar Eiropas brīvprātīgā darba gada (2011) apvienību un vēlāko Brīvprātīgo platformu, kurā iesaistītas daudzas pilsoniskās sabiedrības brīvprātīgā darba un tīklu veidošanas organizācijas, kā arī ar valstu koordinācijas iestādēm, stratēģiskiem partneriem un valstu valdību vadītājiem, ņemot vērā lielo dienestu skaitu, kas atbildīgi par brīvprātīgo darbu ES, un mudina šos kontaktpunktus izmantot ierosināto centralizēto ES portālu kā visas Eiropas platformu, lai atvieglotu turpmāku koordināciju un pastiprinātu pārrobežu aktivitāti;

| 69. | uzsver šo kontaktu tīklu un paraugprakses apmaiņas nozīmi informācijas izplatīšanā par esošajām ES procedūrām, kas var palīdzēt un atbalstīt pārrobežu brīvprātīgo darbu; |
| --- | --- |

69.

uzsver šo kontaktu tīklu un paraugprakses apmaiņas nozīmi informācijas izplatīšanā par esošajām ES procedūrām, kas var palīdzēt un atbalstīt pārrobežu brīvprātīgo darbu;

| 70. | aicina Komisiju attiecīgā gadījumā rīkoties saskaņā ar Eiropas Brīvprātīgā darba politikas programmu (PAVE), kuru izstrādāja brīvprātīgā darba organizācijas, kas bija iesaistītas Eiropas brīvprātīgā darba gada (2011) apvienībā; |
| --- | --- |

70.

aicina Komisiju attiecīgā gadījumā rīkoties saskaņā ar Eiropas Brīvprātīgā darba politikas programmu (PAVE), kuru izstrādāja brīvprātīgā darba organizācijas, kas bija iesaistītas Eiropas brīvprātīgā darba gada (2011) apvienībā;

| 71. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

71.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 327, 24.11.2006., 30. lpp.

(2)  OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.

(3)  OV L 378, 27.12.2006., 32. lpp.

(4)  OV L 17, 22.1.2010., 43. lpp.

(5)  OV C 168, 20.7.2006., 1. lpp.

(6)  OV C 241, 20.9.2008., 1. lpp.

(7)  OV C 319, 13.12.2008., 8. lpp.

(8)  OV L 394, 30.12.2006., 5. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0101.

(10)  OV C 372, 20.12.2011., 24. lpp.

(11)  OV C 259 E, 29.10.2009., 9. lpp.

(12)  OV L 375, 23.12.2004., 12. lpp.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/22

---

Otrdiena, 2012. gada 12. jūnijsInformācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzība — virzība uz globālu kiberdrošību

P7_TA(2012)0237

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību — sasniegumi un turpmākie pasākumi virzībā uz globālu kiberdrošību (2011/2284(INI))

2013/C 332 E/03

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju „Jauna Eiropas digitālā programma — 2015.eu” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju „Jauna Eiropas digitālā programma — 2015.eu” (1),

| — | ņemot vērā 2010. gada 15. jūnija rezolūciju „Interneta pārvaldība — turpmāk veicamie pasākumi” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 15. jūnija rezolūciju „Interneta pārvaldība — turpmāk veicamie pasākumi” (2),

| — | ņemot vērā 2011. gada 6. jūlija rezolūciju „Platjosla Eiropā — ieguldījums digitāli virzītā izsaugsmē” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 6. jūlija rezolūciju „Platjosla Eiropā — ieguldījums digitāli virzītā izsaugsmē” (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0167/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0167/2012),

| A. | tā kā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) var nodrošināt pilnvērtīgu ieguldījumu ekonomikas un sabiedrības attīstībā tikai tad, ja lietotāji tām uzticas un ir pārliecināti par to drošību un elastīgumu un ja interneta vidē efektīvi īsteno spēkā esošos tiesību aktus datu konfidencialitātes un intelektuālā īpašuma jomā; |
| --- | --- |

A.

tā kā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) var nodrošināt pilnvērtīgu ieguldījumu ekonomikas un sabiedrības attīstībā tikai tad, ja lietotāji tām uzticas un ir pārliecināti par to drošību un elastīgumu un ja interneta vidē efektīvi īsteno spēkā esošos tiesību aktus datu konfidencialitātes un intelektuālā īpašuma jomā;

| B. | tā kā interneta un IKT ietekme uz dažādiem iedzīvotāju dzīves aspektiem pieaug arvien straujāk un tā kā tie ir nozīmīgs sabiedrības mijiedarbības, kultūras bagātināšanas un ekonomikas izaugsmes dzinējspēks; |
| --- | --- |

B.

tā kā interneta un IKT ietekme uz dažādiem iedzīvotāju dzīves aspektiem pieaug arvien straujāk un tā kā tie ir nozīmīgs sabiedrības mijiedarbības, kultūras bagātināšanas un ekonomikas izaugsmes dzinējspēks;

| C. | tā kā IKT un interneta drošība ir plašs jēdziens, kas globālā mērogā ietekmē ekonomiskos, sociālos, tehnoloģiskos un militāros aspektus, tāpēc ir nepieciešams skaidri definēt un diferencēt pienākumus, kā arī izveidot spēcīgu starptautiskās sadarbības mehānismu; |
| --- | --- |

C.

tā kā IKT un interneta drošība ir plašs jēdziens, kas globālā mērogā ietekmē ekonomiskos, sociālos, tehnoloģiskos un militāros aspektus, tāpēc ir nepieciešams skaidri definēt un diferencēt pienākumus, kā arī izveidot spēcīgu starptautiskās sadarbības mehānismu;

| D. | tā kā pamatiniciatīvas „Eiropas digitalizācijas programma” mērķis ir uzlabot Eiropas konkurētspēju, stiprinot IKT, un radīt apstākļus straujai un stabilai izaugsmei un uz tehnoloģijām balstītu darba vietu izveidei; |
| --- | --- |

D.

tā kā pamatiniciatīvas „Eiropas digitalizācijas programma” mērķis ir uzlabot Eiropas konkurētspēju, stiprinot IKT, un radīt apstākļus straujai un stabilai izaugsmei un uz tehnoloģijām balstītu darba vietu izveidei;

| E. | tā kā privātajam sektoram joprojām ir galvenā investora, īpašnieka un pārvaldītāja statuss attiecībā uz informācijas drošības produktiem, pakalpojumiem, lietojumiem un infrastruktūru, pēdējos desmit gados tajos ieguldot miljardiem euro; tā kā šī līdzdalība būtu jāuzlabo ar atbilstošām politikas stratēģijām, lai veicinātu publiskajam, privātajam vai publiskajam un privātajam sektoram piederošo vai to apsaimniekoto infrastruktūru elastīgumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā privātajam sektoram joprojām ir galvenā investora, īpašnieka un pārvaldītāja statuss attiecībā uz informācijas drošības produktiem, pakalpojumiem, lietojumiem un infrastruktūru, pēdējos desmit gados tajos ieguldot miljardiem euro; tā kā šī līdzdalība būtu jāuzlabo ar atbilstošām politikas stratēģijām, lai veicinātu publiskajam, privātajam vai publiskajam un privātajam sektoram piederošo vai to apsaimniekoto infrastruktūru elastīgumu;

| F. | tā kā ļoti drošu un elastīgu IKT tīklu, pakalpojumu un tehnoloģiju izstrādei būtu jāpaaugstina ES ekonomikas konkurētspēja, gan uzlabojot kiberdrošības riska novērtēšanu un pārvaldību, gan arī nodrošinot ES ekonomikai kopumā stabilākas informācijas infrastruktūras, lai atbalstītu inovācijas un izaugsmi un tādējādi radītu uzņēmējiem jaunas iespējas uzlabot produktivitāti; |
| --- | --- |

F.

tā kā ļoti drošu un elastīgu IKT tīklu, pakalpojumu un tehnoloģiju izstrādei būtu jāpaaugstina ES ekonomikas konkurētspēja, gan uzlabojot kiberdrošības riska novērtēšanu un pārvaldību, gan arī nodrošinot ES ekonomikai kopumā stabilākas informācijas infrastruktūras, lai atbalstītu inovācijas un izaugsmi un tādējādi radītu uzņēmējiem jaunas iespējas uzlabot produktivitāti;

| G. | tā kā pieejamie tiesībaizsardzības dati attiecībā uz kibernoziegumiem (ieskaitot kiberuzbrukumus, kā arī cita veida noziegumus tiešsaistē) norāda uz ievērojamu noziedzības pieaugumu vairākās Eiropas valstīs; tā kā gan tiesībaizsardzības iestāžu, gan arī CERT (datorapdraudējumu reaģēšanas vienības) sniegtie statistiski reprezentatīvie dati attiecībā uz kiberuzbrukumiem tomēr joprojām nav pietiekami un to apkopošanas procedūra turpmāk būs jāuzlabo, lai pastiprinātu tiesībaizsardzības iestāžu reakciju visā ES un nodrošinātu, ka likumdevēji, reaģējot uz aizvien pieaugošajiem kibernoziedzības draudiem, ir labāk informēti; |
| --- | --- |

G.

tā kā pieejamie tiesībaizsardzības dati attiecībā uz kibernoziegumiem (ieskaitot kiberuzbrukumus, kā arī cita veida noziegumus tiešsaistē) norāda uz ievērojamu noziedzības pieaugumu vairākās Eiropas valstīs; tā kā gan tiesībaizsardzības iestāžu, gan arī CERT (datorapdraudējumu reaģēšanas vienības) sniegtie statistiski reprezentatīvie dati attiecībā uz kiberuzbrukumiem tomēr joprojām nav pietiekami un to apkopošanas procedūra turpmāk būs jāuzlabo, lai pastiprinātu tiesībaizsardzības iestāžu reakciju visā ES un nodrošinātu, ka likumdevēji, reaģējot uz aizvien pieaugošajiem kibernoziedzības draudiem, ir labāk informēti;

| H. | tā kā stabilai interneta pakalpojumu attīstībai ir nepieciešams atbilstošs informācijas drošības līmenis; |
| --- | --- |

H.

tā kā stabilai interneta pakalpojumu attīstībai ir nepieciešams atbilstošs informācijas drošības līmenis;

| I. | tā kā nesen notikušie kiberincidenti, infrastruktūru darbības pārrāvumi un uzbrukumi ES iestāžu, nozares un dalībvalstu informācijas infrastruktūrai liecina par vajadzību izveidot stabilu, novatorisku un efektīvu informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzības (CIIP) sistēmu, kas balstītos uz visaptverošu starptautisko sadarbību un obligātajiem elastīguma standartiem starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

I.

tā kā nesen notikušie kiberincidenti, infrastruktūru darbības pārrāvumi un uzbrukumi ES iestāžu, nozares un dalībvalstu informācijas infrastruktūrai liecina par vajadzību izveidot stabilu, novatorisku un efektīvu informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzības (CIIP) sistēmu, kas balstītos uz visaptverošu starptautisko sadarbību un obligātajiem elastīguma standartiem starp dalībvalstīm;

| J. | tā kā jaunu IKT līdzekļu, piemēram, mākoņdatošanas, straujā attīstība liek pastiprināti pievērsties drošībai, lai varētu pilnībā izmantot visas tehnoloģiju sasniegumu sniegtās priekšrocības; |
| --- | --- |

J.

tā kā jaunu IKT līdzekļu, piemēram, mākoņdatošanas, straujā attīstība liek pastiprināti pievērsties drošībai, lai varētu pilnībā izmantot visas tehnoloģiju sasniegumu sniegtās priekšrocības;

| K. | tā kā Eiropas Parlaments ir vairākkārt pieprasījis piemērot augstus standartus datu konfidencialitātes un datu aizsardzības, tīkla neitralitātes un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības jomā, |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Parlaments ir vairākkārt pieprasījis piemērot augstus standartus datu konfidencialitātes un datu aizsardzības, tīkla neitralitātes un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības jomā,

Pasākumi CIIP stiprināšanai valstu un Savienības mērogā

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis īsteno Eiropas programmu CIIP jomā, tostarp izveidojot Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (CIWIN); |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis īsteno Eiropas programmu CIIP jomā, tostarp izveidojot Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (CIWIN);

| 2. | uzskata, ka ar CIIP saistītie centieni ne vien palielinās iedzīvotāju vispārējo drošību, bet arī uzlabos viņu izpratni par drošību un viņu uzticēšanos valdības veiktajiem pasākumiem iedzīvotāju aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ar CIIP saistītie centieni ne vien palielinās iedzīvotāju vispārējo drošību, bet arī uzlabos viņu izpratni par drošību un viņu uzticēšanos valdības veiktajiem pasākumiem iedzīvotāju aizsardzības jomā;

| 3. | atzīst, ka Komisija apsver Padomes Direktīvas 2008/114/EK (4) pārskatīšanu, un aicina pirms turpmāku darbību veikšanas sniegt pierādījumus par direktīvas efektivitāti un ietekmi; aicina apsvērt tās darbības jomas paplašināšanu, jo īpaši iekļaujot IKT nozari un finanšu pakalpojumus; aicina arī apsvērt tādas jomas kā veselības aprūpe, pārtikas un ūdens piegādes sistēmas, kodolpētniecība un rūpniecība (ja uz tām neattiecas īpaši noteikumi); uzskata, ka arī šīm nozarēm būtu jāizmanto priekšrocības, ko sniedz CIWIN īstenotā starpnozaru pieeja (ko veido sadarbība, brīdināšanas sistēma un paraugprakses apmaiņa); |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka Komisija apsver Padomes Direktīvas 2008/114/EK (4) pārskatīšanu, un aicina pirms turpmāku darbību veikšanas sniegt pierādījumus par direktīvas efektivitāti un ietekmi; aicina apsvērt tās darbības jomas paplašināšanu, jo īpaši iekļaujot IKT nozari un finanšu pakalpojumus; aicina arī apsvērt tādas jomas kā veselības aprūpe, pārtikas un ūdens piegādes sistēmas, kodolpētniecība un rūpniecība (ja uz tām neattiecas īpaši noteikumi); uzskata, ka arī šīm nozarēm būtu jāizmanto priekšrocības, ko sniedz CIWIN īstenotā starpnozaru pieeja (ko veido sadarbība, brīdināšanas sistēma un paraugprakses apmaiņa);

| 4. | uzsver, ka ir svarīgi ieviest un nodrošināt ilgstošu Eiropas pētniecības integrāciju, lai saglabātu un uzlabotu Eiropas izcilību CIIP jomā; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ir svarīgi ieviest un nodrošināt ilgstošu Eiropas pētniecības integrāciju, lai saglabātu un uzlabotu Eiropas izcilību CIIP jomā;

| 5. | ņemot vērā savstarpēji savienotās un ļoti saistītās, jutīgās, stratēģiskās un neaizsargātās dalībvalstu un Eiropas informācijas kritiskās infrastruktūras, aicina regulāri atjaunināt obligātos elastīguma standartus, lai nodrošinātu gatavību un reaģēšanu uz infrastruktūru darbības pārrāvumiem, incidentiem, iznīcināšanas mēģinājumiem vai uzbrukumiem, piemēram, tādiem, kas pieļauti nepietiekami stabilas infrastruktūras vai nepietiekami drošu termināļu dēļ; |
| --- | --- |

5.

ņemot vērā savstarpēji savienotās un ļoti saistītās, jutīgās, stratēģiskās un neaizsargātās dalībvalstu un Eiropas informācijas kritiskās infrastruktūras, aicina regulāri atjaunināt obligātos elastīguma standartus, lai nodrošinātu gatavību un reaģēšanu uz infrastruktūru darbības pārrāvumiem, incidentiem, iznīcināšanas mēģinājumiem vai uzbrukumiem, piemēram, tādiem, kas pieļauti nepietiekami stabilas infrastruktūras vai nepietiekami drošu termināļu dēļ;

| 6. | uzsver informācijas drošības standartu un protokolu nozīmi un atzinīgi vērtē 2011. gadā piešķirto mandātu CEN, Cenelec un ETSI drošības standartu izstrādei; |
| --- | --- |

6.

uzsver informācijas drošības standartu un protokolu nozīmi un atzinīgi vērtē 2011. gadā piešķirto mandātu CEN, Cenelec un ETSI drošības standartu izstrādei;

| 7. | vēlas, lai informācijas kritisko infrastruktūru īpašnieki un apsaimniekotāji ļautu un, ja nepieciešams, palīdzētu lietotājiem izmantot atbilstošus līdzekļus, lai tos pasargātu no ļaunprātīgiem uzbrukumiem un/vai infrastruktūru darbības pārrāvumiem, vajadzības gadījumā nodrošinot gan personisku, gan arī automatizētu uzraudzību; |
| --- | --- |

7.

vēlas, lai informācijas kritisko infrastruktūru īpašnieki un apsaimniekotāji ļautu un, ja nepieciešams, palīdzētu lietotājiem izmantot atbilstošus līdzekļus, lai tos pasargātu no ļaunprātīgiem uzbrukumiem un/vai infrastruktūru darbības pārrāvumiem, vajadzības gadījumā nodrošinot gan personisku, gan arī automatizētu uzraudzību;

| 8. | atbalsta publisko un privāto ieinteresēto personu sadarbību Savienības līmenī, kā arī to centienus izstrādāt un ieviest drošības un elastīguma standartus civilajām (publiskajām, privātajām vai publiskajām un privātajām) valstu un Eiropas informācijas kritiskajām infrastruktūrām; |
| --- | --- |

8.

atbalsta publisko un privāto ieinteresēto personu sadarbību Savienības līmenī, kā arī to centienus izstrādāt un ieviest drošības un elastīguma standartus civilajām (publiskajām, privātajām vai publiskajām un privātajām) valstu un Eiropas informācijas kritiskajām infrastruktūrām;

| 9. | uzsver visā Eiropā nodrošināmu mācību nozīmīgumu, lai sagatavotos liela mēroga starpgadījumiem saistībā ar tīkla drošību, kā arī vienota standartu kopuma izveidošanas nozīmīgumu, lai novērtētu apdraudējumu; |
| --- | --- |

9.

uzsver visā Eiropā nodrošināmu mācību nozīmīgumu, lai sagatavotos liela mēroga starpgadījumiem saistībā ar tīkla drošību, kā arī vienota standartu kopuma izveidošanas nozīmīgumu, lai novērtētu apdraudējumu;

| 10. | aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm novērtēt CIIP rīcības plāna īstenošanu; mudina dalībvalstis izveidot labi funkcionējošas valstu/valdību datorapdraudējumu reaģēšanas vienības, izstrādāt valsts kiberdrošības stratēģijas, organizēt regulāras valsts un Eiropas mēroga mācības kiberincidentu jomā, izstrādāt valsts plānus ārkārtas rīcībai kiberincidentu gadījumos un sniegt ieguldījumu Eiropas kiberincidentu ārkārtas rīcības plāna izstrādē līdz 2012. gada beigām; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm novērtēt CIIP rīcības plāna īstenošanu; mudina dalībvalstis izveidot labi funkcionējošas valstu/valdību datorapdraudējumu reaģēšanas vienības, izstrādāt valsts kiberdrošības stratēģijas, organizēt regulāras valsts un Eiropas mēroga mācības kiberincidentu jomā, izstrādāt valsts plānus ārkārtas rīcībai kiberincidentu gadījumos un sniegt ieguldījumu Eiropas kiberincidentu ārkārtas rīcības plāna izstrādē līdz 2012. gada beigām;

| 11. | iesaka ieviest apsaimniekotāju drošības plānus vai veikt līdzvērtīgus pasākumus attiecībā uz visām Eiropas informācijas kritiskajām infrastruktūrām un iecelt sadarbības koordinatorus drošības jomā; |
| --- | --- |

11.

iesaka ieviest apsaimniekotāju drošības plānus vai veikt līdzvērtīgus pasākumus attiecībā uz visām Eiropas informācijas kritiskajām infrastruktūrām un iecelt sadarbības koordinatorus drošības jomā;

| 12. | atzinīgi vērtē Padomes Pamatlēmuma 2005/222/TI (5) par uzbrukumiem informācijas sistēmām pašreizējo pārskatīšanu; atzīmē, ka jākoordinē ES pasākumi cīņā pret liela mēroga kiberuzbrukumiem, izmantojot ENISA, dalībvalstu CERT un nākotnē arī Eiropas CERT kompetenci; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Padomes Pamatlēmuma 2005/222/TI (5) par uzbrukumiem informācijas sistēmām pašreizējo pārskatīšanu; atzīmē, ka jākoordinē ES pasākumi cīņā pret liela mēroga kiberuzbrukumiem, izmantojot ENISA, dalībvalstu CERT un nākotnē arī Eiropas CERT kompetenci;

| 13. | uzskata, ka ENISA Eiropas līmenī var būt nozīmīga loma informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzībā, nodrošinot dalībvalstīm, Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām tehniskas zināšanas, kā arī sniedzot ziņojumus un analīzi saistībā ar informācijas sistēmu drošību Eiropas un pasaules mērogā; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka ENISA Eiropas līmenī var būt nozīmīga loma informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzībā, nodrošinot dalībvalstīm, Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām tehniskas zināšanas, kā arī sniedzot ziņojumus un analīzi saistībā ar informācijas sistēmu drošību Eiropas un pasaules mērogā;

ES turpmākie pasākumi stabilai drošībai internetā

| 14. | mudina Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA) koordinēt un īstenot ES informācijas mēnešus par drošību internetā, lai jautājumi saistībā ar kiberdrošību nokļūtu īpašā dalībvalstu un ES iedzīvotāju uzmanības lokā; |
| --- | --- |

14.

mudina Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA) koordinēt un īstenot ES informācijas mēnešus par drošību internetā, lai jautājumi saistībā ar kiberdrošību nokļūtu īpašā dalībvalstu un ES iedzīvotāju uzmanības lokā;

| 15. | saskaņā ar Digitalizācijas programmā izvirzītajiem mērķiem palīdz ENISA pildīt tās pienākumus attiecībā uz tīklu informācijas drošību un jo īpaši sniegt norādījumus un ieteikumus dalībvalstīm par to, kā to CERT nodrošināt bāzes spējas, kā arī veicināt paraugprakses apmaiņu, radot uzticēšanās atmosfēru; aicina aģentūru apspriesties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai noteiktu līdzīgus kiberdrošības pasākumus privāto tīklu un infrastruktūru īpašniekiem un apsaimniekotājiem, kā arī palīdzēt Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt un ieviest informācijas drošības sertifikācijas shēmas, uzvedības normas un sadarbības praksi starp valstu un Eiropas CERT un infrastruktūru īpašniekiem un apsaimniekotājiem, ja tas ir nepieciešams, nosakot tehnoloģiski neitrālas kopīgās obligātās prasības; |
| --- | --- |

15.

saskaņā ar Digitalizācijas programmā izvirzītajiem mērķiem palīdz ENISA pildīt tās pienākumus attiecībā uz tīklu informācijas drošību un jo īpaši sniegt norādījumus un ieteikumus dalībvalstīm par to, kā to CERT nodrošināt bāzes spējas, kā arī veicināt paraugprakses apmaiņu, radot uzticēšanās atmosfēru; aicina aģentūru apspriesties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai noteiktu līdzīgus kiberdrošības pasākumus privāto tīklu un infrastruktūru īpašniekiem un apsaimniekotājiem, kā arī palīdzēt Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt un ieviest informācijas drošības sertifikācijas shēmas, uzvedības normas un sadarbības praksi starp valstu un Eiropas CERT un infrastruktūru īpašniekiem un apsaimniekotājiem, ja tas ir nepieciešams, nosakot tehnoloģiski neitrālas kopīgās obligātās prasības;

| 16. | atzinīgi vērtē pašreizējo priekšlikumu pārskatīt ENISA mandātu, jo īpaši attiecībā uz tā pagarināšanu un aģentūras pienākumu jomas paplašināšanu; uzskata, ka līdztekus palīdzībai dalībvalstīm, sniedzot ekspertu zināšanas un analīzi, ENISA vajadzētu būt tiesīgai vadīt vairākus administratīvus uzdevumus ES līmenī un sadarbībā ar attiecīgajiem kolēģiem ASV saistībā ar tīkla un informācijas drošības incidentu novēršanu un atklāšanu un dalībvalstu sadarbības uzlabošanu; norāda, ka saskaņā ar ENISA regulu šai aģentūrai varētu tikt uzticēti arī citi pienākumi, kas saistīti ar reaģēšanu uz uzbrukumiem internetā, ciktāl tas nodrošina skaidru pievienoto vērtību esošajiem valstu reaģēšanas mehānismiem; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē pašreizējo priekšlikumu pārskatīt ENISA mandātu, jo īpaši attiecībā uz tā pagarināšanu un aģentūras pienākumu jomas paplašināšanu; uzskata, ka līdztekus palīdzībai dalībvalstīm, sniedzot ekspertu zināšanas un analīzi, ENISA vajadzētu būt tiesīgai vadīt vairākus administratīvus uzdevumus ES līmenī un sadarbībā ar attiecīgajiem kolēģiem ASV saistībā ar tīkla un informācijas drošības incidentu novēršanu un atklāšanu un dalībvalstu sadarbības uzlabošanu; norāda, ka saskaņā ar ENISA regulu šai aģentūrai varētu tikt uzticēti arī citi pienākumi, kas saistīti ar reaģēšanu uz uzbrukumiem internetā, ciktāl tas nodrošina skaidru pievienoto vērtību esošajiem valstu reaģēšanas mehānismiem;

| 17. | atzinīgi vērtē 2010. un 2011. gadā Eiropas mērogā notikušo kiberdrošības mācību rezultātus, kuras tika īstenotas visā Savienībā ENISA uzraudzībā un kuru mērķis bija sniegt palīdzību dalībvalstīm Eiropas ārkārtas rīcības plāna izstrādē, uzturēšanā un izmēģināšanā; aicina ENISA šādas mācības saglabāt savā programmā un attiecīgā gadījumā pakāpeniski iesaistīt attiecīgos privātos apsaimniekotājus, lai uzlabotu Eiropas vispārējās spējas interneta drošības jomā; sagaida turpmāku paplašināšanos starptautiskā mērogā, pievienojoties līdzīgi domājošiem partneriem; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē 2010. un 2011. gadā Eiropas mērogā notikušo kiberdrošības mācību rezultātus, kuras tika īstenotas visā Savienībā ENISA uzraudzībā un kuru mērķis bija sniegt palīdzību dalībvalstīm Eiropas ārkārtas rīcības plāna izstrādē, uzturēšanā un izmēģināšanā; aicina ENISA šādas mācības saglabāt savā programmā un attiecīgā gadījumā pakāpeniski iesaistīt attiecīgos privātos apsaimniekotājus, lai uzlabotu Eiropas vispārējās spējas interneta drošības jomā; sagaida turpmāku paplašināšanos starptautiskā mērogā, pievienojoties līdzīgi domājošiem partneriem;

| 18. | aicina dalībvalstis izstrādāt valsts ārkārtas rīcības plānus kiberincidentu jomā un iekļaut tādus svarīgus elementus kā atbilstīgi kontaktpunkti un noteikumi par palīdzību, ierobežošanu un novēršanu infrastruktūru darbības pārrāvumu vai reģionāla, valsts vai starptautiska mēroga uzbrukumu gadījumā; norāda, ka dalībvalstīm būtu jāievieš arī atbilstīgi koordinēšanas mehānismi un struktūras valsts līmenī, kas palīdzētu uzlabot kompetento valsts iestāžu koordināciju un uzlabotu to darbības saskaņotību; |
| --- | --- |

18.

aicina dalībvalstis izstrādāt valsts ārkārtas rīcības plānus kiberincidentu jomā un iekļaut tādus svarīgus elementus kā atbilstīgi kontaktpunkti un noteikumi par palīdzību, ierobežošanu un novēršanu infrastruktūru darbības pārrāvumu vai reģionāla, valsts vai starptautiska mēroga uzbrukumu gadījumā; norāda, ka dalībvalstīm būtu jāievieš arī atbilstīgi koordinēšanas mehānismi un struktūras valsts līmenī, kas palīdzētu uzlabot kompetento valsts iestāžu koordināciju un uzlabotu to darbības saskaņotību;

| 19. | iesaka Komisijai ierosināt saistošus pasākumus ar ES ārkārtas rīcības plānu kiberincidentu jomā, lai ES līmenī uzlabotu tehnisko un vadošo funkciju koordināciju starp valstu un valdību CERT; |
| --- | --- |

19.

iesaka Komisijai ierosināt saistošus pasākumus ar ES ārkārtas rīcības plānu kiberincidentu jomā, lai ES līmenī uzlabotu tehnisko un vadošo funkciju koordināciju starp valstu un valdību CERT;

| 20. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu kritisko infrastruktūru no kiberuzbrukumiem un nodrošinātu iespējas hermētiski slēgt piekļuvi kritiskajai infrastruktūrai tieša kiberuzbrukuma gadījumā, kas nopietni apdraud šīs infrastruktūras pienācīgu darbību; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju un dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu kritisko infrastruktūru no kiberuzbrukumiem un nodrošinātu iespējas hermētiski slēgt piekļuvi kritiskajai infrastruktūrai tieša kiberuzbrukuma gadījumā, kas nopietni apdraud šīs infrastruktūras pienācīgu darbību;

| 21. | sagaida, kad pilnībā tiks ieviesta ES CERT, kurai būs galvenā loma pret ES iestādēm vērstu tīšu un ļaunprātīgu kiberuzbrukumu novēršanā, atklāšanā, reaģēšanā uz tiem un normālas darbības atjaunošanā; |
| --- | --- |

21.

sagaida, kad pilnībā tiks ieviesta ES CERT, kurai būs galvenā loma pret ES iestādēm vērstu tīšu un ļaunprātīgu kiberuzbrukumu novēršanā, atklāšanā, reaģēšanā uz tiem un normālas darbības atjaunošanā;

| 22. | iesaka Komisijai ierosināt saistošus pasākumus, kas izstrādāti nolūkā piemērot obligātos drošības un elastīguma standartus un uzlabot valstu CERT koordināciju; |
| --- | --- |

22.

iesaka Komisijai ierosināt saistošus pasākumus, kas izstrādāti nolūkā piemērot obligātos drošības un elastīguma standartus un uzlabot valstu CERT koordināciju;

| 23. | aicina dalībvalstis un ES iestādes nodrošināt labi funkcionējošas CERT ar obligātām drošības un elastīguma spējām, kuru pamatā ir saskaņota paraugprakse; uzsver, ka valstu CERT vajadzētu būt iekļautām efektīvā tīklā, kur saskaņā ar nepieciešamajiem konfidencialitātes standartiem tiek veikta attiecīgās informācijas apmaiņa; prasa katrā dalībvalstī nodrošināt CIIP pakalpojumu nepārtrauktību divdesmit četras stundas diennaktī un septiņas dienas nedēļā, kā arī izveidot Eiropas kopējo protokolu ārkārtas situācijām, kas piemērojams valstu kontaktpunktiem; |
| --- | --- |

23.

aicina dalībvalstis un ES iestādes nodrošināt labi funkcionējošas CERT ar obligātām drošības un elastīguma spējām, kuru pamatā ir saskaņota paraugprakse; uzsver, ka valstu CERT vajadzētu būt iekļautām efektīvā tīklā, kur saskaņā ar nepieciešamajiem konfidencialitātes standartiem tiek veikta attiecīgās informācijas apmaiņa; prasa katrā dalībvalstī nodrošināt CIIP pakalpojumu nepārtrauktību divdesmit četras stundas diennaktī un septiņas dienas nedēļā, kā arī izveidot Eiropas kopējo protokolu ārkārtas situācijām, kas piemērojams valstu kontaktpunktiem;

| 24. | uzsver, ka uzticēšanās vairošanai un sadarbības veicināšanai starp dalībvalstīm ir ļoti iela nozīme datu un valstu tīklu un infrastruktūru aizsardzībā; aicina Komisiju ierosināt vienotu procedūru, lai apzinātu un noteiktu vienotu pieeju, kā reaģēt uz IKT pārrobežu draudiem, sagaidot, ka dalībvalstis sniegs Komisijai vispārēju informāciju par to informācijas kritisko infrastruktūru riskiem, draudiem un neaizsargātību; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka uzticēšanās vairošanai un sadarbības veicināšanai starp dalībvalstīm ir ļoti iela nozīme datu un valstu tīklu un infrastruktūru aizsardzībā; aicina Komisiju ierosināt vienotu procedūru, lai apzinātu un noteiktu vienotu pieeju, kā reaģēt uz IKT pārrobežu draudiem, sagaidot, ka dalībvalstis sniegs Komisijai vispārēju informāciju par to informācijas kritisko infrastruktūru riskiem, draudiem un neaizsargātību;

| 25. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu laikā līdz 2013. gadam izveidot Eiropas Informācijas apmaiņas un brīdināšanas sistēmu; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu laikā līdz 2013. gadam izveidot Eiropas Informācijas apmaiņas un brīdināšanas sistēmu;

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātās apspriedes ar dažādām ieinteresētajām personām par drošību internetā un CIIP, kā, piemēram, Eiropas publiskā un privātā sektora partnerību infrastruktūru elastīguma jautājumos; atzīst IKT pārdošanas uzņēmumu līdzšinējo nozīmīgo iesaistīšanos un ieguldījumu šajā darbā; mudina Komisiju turpināt darbu, lai veicinātu akadēmisko aprindu un IKT lietotāju apvienību aktīvāku iesaistīšanos, un stimulēt konstruktīvu dažādu ieinteresēto personu dialogu par kiberdrošības jautājumiem; atbalsta Digitālās asamblejas kā CIIP pārvaldes struktūras turpmāku pilnveidošanu; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātās apspriedes ar dažādām ieinteresētajām personām par drošību internetā un CIIP, kā, piemēram, Eiropas publiskā un privātā sektora partnerību infrastruktūru elastīguma jautājumos; atzīst IKT pārdošanas uzņēmumu līdzšinējo nozīmīgo iesaistīšanos un ieguldījumu šajā darbā; mudina Komisiju turpināt darbu, lai veicinātu akadēmisko aprindu un IKT lietotāju apvienību aktīvāku iesaistīšanos, un stimulēt konstruktīvu dažādu ieinteresēto personu dialogu par kiberdrošības jautājumiem; atbalsta Digitālās asamblejas kā CIIP pārvaldes struktūras turpmāku pilnveidošanu;

| 27. | atzinīgi vērtē līdzšinējo Dalībvalstu Eiropas foruma darbu saistībā ar nozarei specifisku kritēriju noteikšanu Eiropas kritisko infrastruktūru identificēšanai, īpašu uzmanību pievēršot fiksētajiem un mobilajiem sakariem, kā arī saistībā ar ES principu un vadlīniju apspriešanu attiecībā uz elastīgumu un stabilitāti internetā; cer, ka turpināsies darbs, lai panāktu vienprātību dalībvalstu vidū, un šajā saistībā aicina forumu pilnveidot pašreizējo pieeju, kas vērsta uz fiziskajiem aktīviem, paredzot pasākumus, lai ietvertu arī loģiskās infrastruktūras aktīvus, kuru nozīme CIIP efektivitātes nodrošināšanā, attīstoties virtualizācijai un mākoņu tehnoloģijām, aizvien pieaugs; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē līdzšinējo Dalībvalstu Eiropas foruma darbu saistībā ar nozarei specifisku kritēriju noteikšanu Eiropas kritisko infrastruktūru identificēšanai, īpašu uzmanību pievēršot fiksētajiem un mobilajiem sakariem, kā arī saistībā ar ES principu un vadlīniju apspriešanu attiecībā uz elastīgumu un stabilitāti internetā; cer, ka turpināsies darbs, lai panāktu vienprātību dalībvalstu vidū, un šajā saistībā aicina forumu pilnveidot pašreizējo pieeju, kas vērsta uz fiziskajiem aktīviem, paredzot pasākumus, lai ietvertu arī loģiskās infrastruktūras aktīvus, kuru nozīme CIIP efektivitātes nodrošināšanā, attīstoties virtualizācijai un mākoņu tehnoloģijām, aizvien pieaugs;

| 28. | iesaka Komisijai uzsākt publisku Eiropas mēroga izglītības iniciatīvu, kas vērsta uz privāto un komerciālo galalietotāju izglītošanu un izpratnes veidošanu par iespējamajiem draudiem internetā un fiksētajām un mobilajām IKT ierīcēm ikvienā pakalpojumu ķēdes līmenī, kā arī uz drošākas indivīdu uzvedības veicināšanu tiešsaistē; šajā sakarā atgādina par risku saistībā ar novecojušu IT aprīkojumu un programmatūru; |
| --- | --- |

28.

iesaka Komisijai uzsākt publisku Eiropas mēroga izglītības iniciatīvu, kas vērsta uz privāto un komerciālo galalietotāju izglītošanu un izpratnes veidošanu par iespējamajiem draudiem internetā un fiksētajām un mobilajām IKT ierīcēm ikvienā pakalpojumu ķēdes līmenī, kā arī uz drošākas indivīdu uzvedības veicināšanu tiešsaistē; šajā sakarā atgādina par risku saistībā ar novecojušu IT aprīkojumu un programmatūru;

| 29. | aicina dalībvalstis ar Komisijas atbalstu pilnveidot mācību un izglītības programmas informācijas drošības jomā, kas paredzētas valstu tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm un attiecīgajām ES aģentūrām; |
| --- | --- |

29.

aicina dalībvalstis ar Komisijas atbalstu pilnveidot mācību un izglītības programmas informācijas drošības jomā, kas paredzētas valstu tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm un attiecīgajām ES aģentūrām;

| 30. | atbalsta ES mācību programmas izveidi zinātniskajiem ekspertiem informācijas drošības jomā, jo tas sekmētu ES kompetenci un sagatavotību attiecībā uz kibertelpu, kas nepārtraukti attīstās, un ar to saistītajiem draudiem; |
| --- | --- |

30.

atbalsta ES mācību programmas izveidi zinātniskajiem ekspertiem informācijas drošības jomā, jo tas sekmētu ES kompetenci un sagatavotību attiecībā uz kibertelpu, kas nepārtraukti attīstās, un ar to saistītajiem draudiem;

| 31. | pauž atbalstu izglītības veicināšanai kiberdrošības jomā (doktorantūras studentu praksēm, universitāšu programmām, semināriem, studentu apmācībai u.c.) un specializētai apmācībai CIIP; |
| --- | --- |

31.

pauž atbalstu izglītības veicināšanai kiberdrošības jomā (doktorantūras studentu praksēm, universitāšu programmām, semināriem, studentu apmācībai u.c.) un specializētai apmācībai CIIP;

| 32. | aicina Komisiju līdz 2012. gada beigām ierosināt visaptverošu Savienības stratēģiju drošībai internetā, kas būtu balstīta uz skaidru terminoloģiju; uzskata, ka stratēģijas par drošību internetā mērķim vajadzētu būt tādas kibertelpas radīšanai (balstoties uz drošu un elastīgu infrastruktūru un atvērtiem standartiem), kas ar brīvu informācijas plūsmu radītu labvēlīgus apstākļus inovācijām un labklājībai, vienlaicīgi nodrošinot konfidencialitātes un citu pilsoņu brīvību stingru aizsardzību; uzskata, ka stratēģijā būtu detalizēti jāizklāsta principi, mērķi, metodes, instrumenti un politikas (gan iekšējās, gan ārējās) nostādnes, kas ir vajadzīgas, lai racionalizētu valstu un ES centienus un izveidotu obligātos elastīguma standartus starp dalībvalstīm, lai garantētu drošu, nepārtrauktu, stabilu un elastīgu pakalpojumu — gan saistībā ar kritisko infrastruktūru, gan ar vispārēju interneta izmantojumu; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju līdz 2012. gada beigām ierosināt visaptverošu Savienības stratēģiju drošībai internetā, kas būtu balstīta uz skaidru terminoloģiju; uzskata, ka stratēģijas par drošību internetā mērķim vajadzētu būt tādas kibertelpas radīšanai (balstoties uz drošu un elastīgu infrastruktūru un atvērtiem standartiem), kas ar brīvu informācijas plūsmu radītu labvēlīgus apstākļus inovācijām un labklājībai, vienlaicīgi nodrošinot konfidencialitātes un citu pilsoņu brīvību stingru aizsardzību; uzskata, ka stratēģijā būtu detalizēti jāizklāsta principi, mērķi, metodes, instrumenti un politikas (gan iekšējās, gan ārējās) nostādnes, kas ir vajadzīgas, lai racionalizētu valstu un ES centienus un izveidotu obligātos elastīguma standartus starp dalībvalstīm, lai garantētu drošu, nepārtrauktu, stabilu un elastīgu pakalpojumu — gan saistībā ar kritisko infrastruktūru, gan ar vispārēju interneta izmantojumu;

| 33. | uzsver, ka gaidāmajā Komisijas interneta drošības stratēģijā par galveno atskaites punktu būtu jānosaka darbs saistībā ar CIIP un jāparedz mērķis īstenot vienotu un sistemātisku pieeju kiberdrošībai, ietverot gan preventīvus pasākumus, piemēram, obligātu drošības pasākumu standartu ieviešanu vai individuālu lietotāju, uzņēmumu un publisku iestāžu pārstāvju apmācību, gan atbildes pasākumus, piemēram, krimināltiesiskas, civiltiesiskas un administratīvas sankcijas; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka gaidāmajā Komisijas interneta drošības stratēģijā par galveno atskaites punktu būtu jānosaka darbs saistībā ar CIIP un jāparedz mērķis īstenot vienotu un sistemātisku pieeju kiberdrošībai, ietverot gan preventīvus pasākumus, piemēram, obligātu drošības pasākumu standartu ieviešanu vai individuālu lietotāju, uzņēmumu un publisku iestāžu pārstāvju apmācību, gan atbildes pasākumus, piemēram, krimināltiesiskas, civiltiesiskas un administratīvas sankcijas;

| 34. | mudina Komisiju ierosināt stingru mehānismu, lai koordinētu stratēģijas par drošību internetā īstenošanu un regulāru atjaunināšanu; uzskata, ka šis mehānisms būtu jāatbalsta ar pietiekamiem administratīviem, ekspertu un finanšu resursiem, un tā kompetencē būtu jāietver palīdzības sniegšana ES nostājas veidošanā attiecībās gan ar vietējām, gan starptautiskām ieinteresētajām personām par jautājumiem saistībā ar drošību internetā; |
| --- | --- |

34.

mudina Komisiju ierosināt stingru mehānismu, lai koordinētu stratēģijas par drošību internetā īstenošanu un regulāru atjaunināšanu; uzskata, ka šis mehānisms būtu jāatbalsta ar pietiekamiem administratīviem, ekspertu un finanšu resursiem, un tā kompetencē būtu jāietver palīdzības sniegšana ES nostājas veidošanā attiecībās gan ar vietējām, gan starptautiskām ieinteresētajām personām par jautājumiem saistībā ar drošību internetā;

| 35. | aicina Komisiju ierosināt ES regulējumu ziņošanai par drošības pārkāpumiem tādās kritiskajās nozarēs kā enerģētika, transports, ūdens un pārtikas piegāde, kā arī IKT un finanšu pakalpojumu nozarēs, lai nodrošinātu, ka attiecīgās dalībvalstu iestādes un lietotāji ir informēti par kiberincidentiem, kiberuzbrukumiem un infrastruktūru darbības pārrāvumiem; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju ierosināt ES regulējumu ziņošanai par drošības pārkāpumiem tādās kritiskajās nozarēs kā enerģētika, transports, ūdens un pārtikas piegāde, kā arī IKT un finanšu pakalpojumu nozarēs, lai nodrošinātu, ka attiecīgās dalībvalstu iestādes un lietotāji ir informēti par kiberincidentiem, kiberuzbrukumiem un infrastruktūru darbības pārrāvumiem;

| 36. | mudina Komisiju uzlabot pieeju statistiski reprezentatīvajiem datiem par izmaksām, ko rada kiberuzbrukumi ES, dalībvalstīs un nozarē (jo īpaši finanšu pakalpojumu un IKT nozarē), uzlabojot datu vākšanas spējas plānotajam Eiropas kibernoziedzības centram (paredzēts izveidot līdz 2013. gadam), kā arī CERT un citām Komisijas iniciatīvām, piemēram, Eiropas Informācijas apmaiņas un brīdināšanas sistēmai, lai nodrošinātu sistemātisku ziņošanu un informācijas apmaiņu par kiberuzbrukumiem un citiem kibernoziedzības veidiem, kas vērsti pret Eiropas nozari un dalībvalstīm, un tādējādi pastiprinātu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

36.

mudina Komisiju uzlabot pieeju statistiski reprezentatīvajiem datiem par izmaksām, ko rada kiberuzbrukumi ES, dalībvalstīs un nozarē (jo īpaši finanšu pakalpojumu un IKT nozarē), uzlabojot datu vākšanas spējas plānotajam Eiropas kibernoziedzības centram (paredzēts izveidot līdz 2013. gadam), kā arī CERT un citām Komisijas iniciatīvām, piemēram, Eiropas Informācijas apmaiņas un brīdināšanas sistēmai, lai nodrošinātu sistemātisku ziņošanu un informācijas apmaiņu par kiberuzbrukumiem un citiem kibernoziedzības veidiem, kas vērsti pret Eiropas nozari un dalībvalstīm, un tādējādi pastiprinātu tiesību aizsardzību;

| 37. | pauž atbalstu ciešai dalībvalstu privātā sektora un ENISA saiknei un mijiedarbībai, lai dalībvalstu/valsts pārvaldes iestāžu CERT darbotos saskaņoti ar Eiropas Informācijas apmaiņas un brīdināšanas sistēmas (EISAS) pilnveidošanu; |
| --- | --- |

37.

pauž atbalstu ciešai dalībvalstu privātā sektora un ENISA saiknei un mijiedarbībai, lai dalībvalstu/valsts pārvaldes iestāžu CERT darbotos saskaņoti ar Eiropas Informācijas apmaiņas un brīdināšanas sistēmas (EISAS) pilnveidošanu;

| 38. | norāda, ka galvenais virzītājspēks tādu tehnoloģiju izstrādei un izmantošanai, kas ir paredzētas drošības palielināšanai internetā, ir IKT nozare; atgādina, ka ES politika nedrīkst radīt šķēršļus Eiropas interneta ekonomikas izaugsmei un tajā jāiekļauj vajadzīgie stimuli, lai pilnībā izmantotu uzņēmumu un publiskā un privātā sektora partnerību sniegtās iespējas; iesaka izpētīt jaunus stimulus nozarei, lai izstrādātu stingrākus apsaimniekotāju drošības plānus saskaņā ar Direktīvu 2008/114/EK; |
| --- | --- |

38.

norāda, ka galvenais virzītājspēks tādu tehnoloģiju izstrādei un izmantošanai, kas ir paredzētas drošības palielināšanai internetā, ir IKT nozare; atgādina, ka ES politika nedrīkst radīt šķēršļus Eiropas interneta ekonomikas izaugsmei un tajā jāiekļauj vajadzīgie stimuli, lai pilnībā izmantotu uzņēmumu un publiskā un privātā sektora partnerību sniegtās iespējas; iesaka izpētīt jaunus stimulus nozarei, lai izstrādātu stingrākus apsaimniekotāju drošības plānus saskaņā ar Direktīvu 2008/114/EK;

| 39. | aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu turpmākai kriminālatbildības noteikšanai par kiberuzbrukumiem ((piem., pikšķerēšanu, krāpšanu tiešsaistē u. c.); |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu turpmākai kriminālatbildības noteikšanai par kiberuzbrukumiem ((piem., pikšķerēšanu, krāpšanu tiešsaistē u. c.);

Starptautiskā sadarbība

| 40. | atgādina, ka starptautiskā sadarbība ir svarīgākais instruments efektīvu kiberdrošības pasākumu īstenošanai; atzīst, ka pašlaik ES nav pastāvīgi iesaistīta ar kiberdrošību saistītos starptautiskās sadarbības procesos un dialogos; aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu sākt konstruktīvu dialogu ar visām valstīm, kuras pārstāv līdzīgu viedokli, nolūkā radīt kopīgu izpratni un politiku ar mērķi nodrošināt lielāku interneta un kritiskās infrastruktūras elastīgumu; uzskata, ka tajā pašā laikā ES ārējo attiecību jomā būtu pastāvīgi jāiekļauj ar drošību internetā saistītie jautājumi, cita starpā izstrādājot dažādus finansēšanas instrumentus vai noslēdzot starptautiskas vienošanās, kas paredz sensitīvu datu apmaiņu un glabāšanu; |
| --- | --- |

40.

atgādina, ka starptautiskā sadarbība ir svarīgākais instruments efektīvu kiberdrošības pasākumu īstenošanai; atzīst, ka pašlaik ES nav pastāvīgi iesaistīta ar kiberdrošību saistītos starptautiskās sadarbības procesos un dialogos; aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu sākt konstruktīvu dialogu ar visām valstīm, kuras pārstāv līdzīgu viedokli, nolūkā radīt kopīgu izpratni un politiku ar mērķi nodrošināt lielāku interneta un kritiskās infrastruktūras elastīgumu; uzskata, ka tajā pašā laikā ES ārējo attiecību jomā būtu pastāvīgi jāiekļauj ar drošību internetā saistītie jautājumi, cita starpā izstrādājot dažādus finansēšanas instrumentus vai noslēdzot starptautiskas vienošanās, kas paredz sensitīvu datu apmaiņu un glabāšanu;

| 41. | atzīmē 2001. gadā Budapeštā parakstītās Eiropas Padomes konvencijas par kibernoziegumiem pozitīvos sasniegumus; tomēr norāda — aicinot, lai šo konvenciju paraksta un ratificē arī citas valstis, Eiropas Ārējās darbības dienestam vienlaicīgi jāpanāk arī divpusējas un daudzpusējas vienošanās par interneta drošību un elastīgumu ar līdzīgi domājošiem starptautiskiem partneriem; |
| --- | --- |

41.

atzīmē 2001. gadā Budapeštā parakstītās Eiropas Padomes konvencijas par kibernoziegumiem pozitīvos sasniegumus; tomēr norāda — aicinot, lai šo konvenciju paraksta un ratificē arī citas valstis, Eiropas Ārējās darbības dienestam vienlaicīgi jāpanāk arī divpusējas un daudzpusējas vienošanās par interneta drošību un elastīgumu ar līdzīgi domājošiem starptautiskiem partneriem;

| 42. | norāda — lai izvairītos no darbību dublēšanās, ir jākoordinē daudzie pasākumi, kurus pašlaik veic dažādas starptautiskās un ES iestādes, struktūras un aģentūras, kā arī dalībvalstis, un šajā nolūkā ir vērts apsvērt iespēju izraudzīties par koordinēšanu atbildīgu ierēdni, iespējams, ieceļot amatā ES kiberdrošības koordinatoru; |
| --- | --- |

42.

norāda — lai izvairītos no darbību dublēšanās, ir jākoordinē daudzie pasākumi, kurus pašlaik veic dažādas starptautiskās un ES iestādes, struktūras un aģentūras, kā arī dalībvalstis, un šajā nolūkā ir vērts apsvērt iespēju izraudzīties par koordinēšanu atbildīgu ierēdni, iespējams, ieceļot amatā ES kiberdrošības koordinatoru;

| 43. | uzsver, ka īpaši liela nozīme ir strukturētam dialogam starp ES un ASV galvenajiem dalībniekiem un likumdevējiem, kuri ir iesaistīti CIIP, lai veidotu vienotu izpratni, interpretāciju un nostāju attiecībā uz tiesisko regulējumu un pārvaldības sistēmām; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka īpaši liela nozīme ir strukturētam dialogam starp ES un ASV galvenajiem dalībniekiem un likumdevējiem, kuri ir iesaistīti CIIP, lai veidotu vienotu izpratni, interpretāciju un nostāju attiecībā uz tiesisko regulējumu un pārvaldības sistēmām;

| 44. | atzinīgi vērtē 2010. gada novembra ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē izveidoto ES un ASV darba grupu kiberdrošības un kibernoziedzības jomā un atbalsta tās centienus interneta drošības jautājumus ietvert transatlantiskās politikas dialogā; atzinīgi vērtē to, ka Komisija un ASV valdība ES un ASV darba grupas vadībā kopīgi izstrādāja kopēju programmu un ceļvedi par kopīgām/sinhronizētām un transkontinentālām kibermācībām 2012./2013. gadā; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē 2010. gada novembra ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē izveidoto ES un ASV darba grupu kiberdrošības un kibernoziedzības jomā un atbalsta tās centienus interneta drošības jautājumus ietvert transatlantiskās politikas dialogā; atzinīgi vērtē to, ka Komisija un ASV valdība ES un ASV darba grupas vadībā kopīgi izstrādāja kopēju programmu un ceļvedi par kopīgām/sinhronizētām un transkontinentālām kibermācībām 2012./2013. gadā;

| 45. | iesaka izveidot strukturētu dialogu starp ES un ASV likumdevējām iestādēm, lai apspriestu ar internetu saistītus jautājumus kā daļu no centieniem panākt kopīgu izpratni, interpretāciju un nostājas; |
| --- | --- |

45.

iesaka izveidot strukturētu dialogu starp ES un ASV likumdevējām iestādēm, lai apspriestu ar internetu saistītus jautājumus kā daļu no centieniem panākt kopīgu izpratni, interpretāciju un nostājas;

| 46. | mudina Eiropas Ārējās darbības dienestu un Komisiju, balstoties uz Dalībvalstu Eiropas foruma paveikto darbu, nodrošināt aktīvu nostāju atbilstīgajos starptautiskajos forumos, cita starpā saskaņojot dalībvalstu nostājas, lai veicinātu ES pamatvērtību, mērķu un politikas īstenošanu jomā, kas saistīta ar drošību internetā un interneta elastīgumu; norāda, ka šādi forumi ir NATO, ANO (jo īpaši ar Starptautiskās Elektrosakaru savienības un Interneta pārvaldības foruma starpniecību), Piešķirto nosaukumu un numuru interneta korporācija, Internet numurpiešķires institūcija, EDSO (Eiropas Drošības un sadarbības organizācija), ESAO (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija) un Pasaules Banka; |
| --- | --- |

46.

mudina Eiropas Ārējās darbības dienestu un Komisiju, balstoties uz Dalībvalstu Eiropas foruma paveikto darbu, nodrošināt aktīvu nostāju atbilstīgajos starptautiskajos forumos, cita starpā saskaņojot dalībvalstu nostājas, lai veicinātu ES pamatvērtību, mērķu un politikas īstenošanu jomā, kas saistīta ar drošību internetā un interneta elastīgumu; norāda, ka šādi forumi ir NATO, ANO (jo īpaši ar Starptautiskās Elektrosakaru savienības un Interneta pārvaldības foruma starpniecību), Piešķirto nosaukumu un numuru interneta korporācija, Internet numurpiešķires institūcija, EDSO (Eiropas Drošības un sadarbības organizācija), ESAO (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija) un Pasaules Banka;

| 47. | mudina Komisiju un ENISA iesaistīties galveno ieinteresēto personu dialogos, lai starptautiskā līmenī definētu tehniskās un tiesiskās normas kibertelpā; |
| --- | --- |

47.

mudina Komisiju un ENISA iesaistīties galveno ieinteresēto personu dialogos, lai starptautiskā līmenī definētu tehniskās un tiesiskās normas kibertelpā;

*

* *

| 48. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

48.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 81E, 15.3.2011., 45. lpp.

(2)  OV C 236E, 12.8.2011., 33. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0322.

(4)  OV L 345, 23.12.2008., 75. lpp.

(5)  OV L 69, 16.3.2005., 67. lpp.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/28

---

Otrdiena, 2012. gada 12. jūnijsSadarbība enerģētikas politikā ar partneriem ārpus ES robežām

P7_TA(2012)0238

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par sadarbības veidošanu enerģētikas politikā ar partneriem ārpus ES robežām— stratēģiska pieeja drošas, ilgtspējīgas un konkurētspējīgas energoapgādes nodrošināšanai (2012/2029(INI))

2013/C 332 E/04

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību — „ES enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām” (COM(2011)0539), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību — „ES enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām” (COM(2011)0539),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido informācijas apmaiņas mehānismu attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā (COM(2011)0540), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido informācijas apmaiņas mehānismu attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā (COM(2011)0540),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 24. novembra secinājumus par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību — „ES enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 24. novembra secinājumus par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību — „ES enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju „Topošā jaunā Eiropas enerģētikas stratēģija 2011.–2020. gadam” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju „Topošā jaunā Eiropas enerģētikas stratēģija 2011.–2020. gadam” (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A7-0168/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A7-0168/2012),

| A. | tā kā pašreizējo kopējo pasaules enerģētikas problēmu risināšanai un ES enerģētikas un klimata pārmaiņu vērienīgo mērķu īstenošanai ir nepieciešami vienoti, efektīvi un taisnīgi pasākumi, ko Eiropas Savienība īsteno starptautiskā mērogā, īpaši stiprinot enerģētikas politikas ārējo dimensiju un paužot vienotu nostāju, lai vairāk izmantotu dažādus enerģijas avotus un maršrutus, palielinātu energoapgādes drošību un atbalstītu ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašreizējo kopējo pasaules enerģētikas problēmu risināšanai un ES enerģētikas un klimata pārmaiņu vērienīgo mērķu īstenošanai ir nepieciešami vienoti, efektīvi un taisnīgi pasākumi, ko Eiropas Savienība īsteno starptautiskā mērogā, īpaši stiprinot enerģētikas politikas ārējo dimensiju un paužot vienotu nostāju, lai vairāk izmantotu dažādus enerģijas avotus un maršrutus, palielinātu energoapgādes drošību un atbalstītu ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu;

| B. | tā kā atbilstoši pašreizējām tendencēm paredzams, ka pasaules iedzīvotāju skaits līdz 2050. gadam sasniegs deviņus miljardus, enerģijas pieprasījums pasaulē līdz 2030. gadam palielināsies par 40 % un galvenokārt tas notiks valstīs, kas neietilpst ESAO, kā arī attiecībā uz fosilā kurināmā resursiem pastiprināsies globālā konkurence no jaunietekmes valstīm; |
| --- | --- |

B.

tā kā atbilstoši pašreizējām tendencēm paredzams, ka pasaules iedzīvotāju skaits līdz 2050. gadam sasniegs deviņus miljardus, enerģijas pieprasījums pasaulē līdz 2030. gadam palielināsies par 40 % un galvenokārt tas notiks valstīs, kas neietilpst ESAO, kā arī attiecībā uz fosilā kurināmā resursiem pastiprināsies globālā konkurence no jaunietekmes valstīm;

| C. | tā kā ES atkarība no enerģijas importa visdrīzāk palielināsies nākamās desmitgades laikā iekšējo fosilā kurināmā resursu izsīkuma dēļ, neskatoties uz pieaugošo atjaunojamo resursu, energoefektivitātes un energotehnoloģiju pētniecības ieguldījumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES atkarība no enerģijas importa visdrīzāk palielināsies nākamās desmitgades laikā iekšējo fosilā kurināmā resursu izsīkuma dēļ, neskatoties uz pieaugošo atjaunojamo resursu, energoefektivitātes un energotehnoloģiju pētniecības ieguldījumu;

| D. | tā kā energoefektivitāte ir galvenais faktors, lai samazinātu ES paļaušanos uz ārējiem enerģijas avotiem un palielinātu ES ģeopolitisko neatkarību un enerģētisko drošību, jo ES tērē vairāk nekā EUR 400 miljardus gadā par enerģijas importu; tā kā, sasniedzot minimālo enerģijas taupīšanas mērķi, kas paredz samazināt enerģijas patēriņu par 20 %, ne tikai uzlabosies mūsu enerģētiskā drošība, bet arī vismaz par EUR 50 miljardiem gadā samazināsies bagātības aizplūšana no ES ekonomikas uz enerģijas ražotājvalstīm; |
| --- | --- |

D.

tā kā energoefektivitāte ir galvenais faktors, lai samazinātu ES paļaušanos uz ārējiem enerģijas avotiem un palielinātu ES ģeopolitisko neatkarību un enerģētisko drošību, jo ES tērē vairāk nekā EUR 400 miljardus gadā par enerģijas importu; tā kā, sasniedzot minimālo enerģijas taupīšanas mērķi, kas paredz samazināt enerģijas patēriņu par 20 %, ne tikai uzlabosies mūsu enerģētiskā drošība, bet arī vismaz par EUR 50 miljardiem gadā samazināsies bagātības aizplūšana no ES ekonomikas uz enerģijas ražotājvalstīm;

| E. | tā kā ES ir svarīgi noteikt prioritāti iekšējo fosilā kurināmā avotu nodrošināšanai un attīstībai, īpaši ievērojamām rezervēm, kas nesen atklātas Vidusjūrā un kas samazinātu Eiropas atkarību no enerģijas importa; tā kā tur ir ievērojamas iespējas fosilā kurināmā avotu kopīgai attīstībai un izmantošanai ar ES kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES ir svarīgi noteikt prioritāti iekšējo fosilā kurināmā avotu nodrošināšanai un attīstībai, īpaši ievērojamām rezervēm, kas nesen atklātas Vidusjūrā un kas samazinātu Eiropas atkarību no enerģijas importa; tā kā tur ir ievērojamas iespējas fosilā kurināmā avotu kopīgai attīstībai un izmantošanai ar ES kaimiņvalstīm;

| F. | tā kā ES šodien kā digitāla ekonomika un sabiedrība ir daudz vairāk nekā jebkad agrāk atkarīga no nepārtrauktas un uzticamas elektroenerģijas piegādes; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES šodien kā digitāla ekonomika un sabiedrība ir daudz vairāk nekā jebkad agrāk atkarīga no nepārtrauktas un uzticamas elektroenerģijas piegādes;

| G. | tā kā ES jau ir kļuvusi par lielāko fosilā kurināmā importētāju un kļūst arvien vairāk atkarīga no importa un neaizsargāta pret ārējiem piegādātājiem un tranzītvalstīm; tā kā, no otras puses, tas sniedz ES ievērojamu varu kā lielākajam pircējam pasaules enerģijas tirgos; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES jau ir kļuvusi par lielāko fosilā kurināmā importētāju un kļūst arvien vairāk atkarīga no importa un neaizsargāta pret ārējiem piegādātājiem un tranzītvalstīm; tā kā, no otras puses, tas sniedz ES ievērojamu varu kā lielākajam pircējam pasaules enerģijas tirgos;

| H. | tā kā iedzīvotāju skaita un dzīves līmeņa pieauguma dēļ līdz 2030. gadam enerģijas pieprasījums pasaulē varētu palielināties par 40 %; tā kā augstās un pieaugošās ES atkarības no importa dēļ ir vajadzīga politika, kurā analizē un risina potenciālās attīstības scenārijus; |
| --- | --- |

H.

tā kā iedzīvotāju skaita un dzīves līmeņa pieauguma dēļ līdz 2030. gadam enerģijas pieprasījums pasaulē varētu palielināties par 40 %; tā kā augstās un pieaugošās ES atkarības no importa dēļ ir vajadzīga politika, kurā analizē un risina potenciālās attīstības scenārijus;

| I. | tā kā kopējā ārējā enerģētikas politika, kas pamatojas uz solidaritāti, dažādošanu un stratēģisko sadarbību, tostarp ar lielākajām enerģijas patēriņa valstīm, kā arī pamatojoties uz vietējo atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu, varētu izveidot sinerģiju, kas palīdzētu nodrošināt energoapgādes drošību Eiropas Savienībā un uzlabotu ES spēju ārpolitikas jautājumos un tās uzticamību kā pasaules līmeņa dalībniecei, tostarp klimata pārmaiņu jomā; |
| --- | --- |

I.

tā kā kopējā ārējā enerģētikas politika, kas pamatojas uz solidaritāti, dažādošanu un stratēģisko sadarbību, tostarp ar lielākajām enerģijas patēriņa valstīm, kā arī pamatojoties uz vietējo atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu, varētu izveidot sinerģiju, kas palīdzētu nodrošināt energoapgādes drošību Eiropas Savienībā un uzlabotu ES spēju ārpolitikas jautājumos un tās uzticamību kā pasaules līmeņa dalībniecei, tostarp klimata pārmaiņu jomā;

| J. | tā kā trešo valstu uzņēmumi gūst labumu no ES enerģijas tirgus atvēršanas, bet nepārskatāma tirdzniecība un naidīgi pārņemšanas centieni, ko veic šādi uzņēmumi, ir drauds, kas prasa stingru ES konkurences noteikumu piemērošanu un citus atbilstošus tiesību aktus, lai nodrošinātu pareizu iekšējā tirgus darbību ar dažādotu energoapgādi un novērstu turpmākus jēlnaftas un gāzes piegādes traucējumus un krīzes; |
| --- | --- |

J.

tā kā trešo valstu uzņēmumi gūst labumu no ES enerģijas tirgus atvēršanas, bet nepārskatāma tirdzniecība un naidīgi pārņemšanas centieni, ko veic šādi uzņēmumi, ir drauds, kas prasa stingru ES konkurences noteikumu piemērošanu un citus atbilstošus tiesību aktus, lai nodrošinātu pareizu iekšējā tirgus darbību ar dažādotu energoapgādi un novērstu turpmākus jēlnaftas un gāzes piegādes traucējumus un krīzes;

| K. | tā kā dalībvalstis kļūst arvien vairāk savstarpēji saistītas un centieni nodrošināt apgādes drošību tikai valsts līmenī ir līdz ar to izrādījušies nepietiekami un nespēj aizsargāt visu dalībvalstu ilgtermiņa intereses; |
| --- | --- |

K.

tā kā dalībvalstis kļūst arvien vairāk savstarpēji saistītas un centieni nodrošināt apgādes drošību tikai valsts līmenī ir līdz ar to izrādījušies nepietiekami un nespēj aizsargāt visu dalībvalstu ilgtermiņa intereses;

| L. | tā kā, lai gan ES ir lielā mērā atzinusi, ka ir nepieciešams attīstīt enerģētikas infrastruktūru, joprojām trūkst nepieciešamo investīciju; |
| --- | --- |

L.

tā kā, lai gan ES ir lielā mērā atzinusi, ka ir nepieciešams attīstīt enerģētikas infrastruktūru, joprojām trūkst nepieciešamo investīciju;

| M. | tā kā tikai pilnībā integrēts Eiropas enerģijas tirgus, kura darbība balstās uz solidaritātes principa, var pienācīgi risināt energoapgādes drošības problēmas, kas izriet no struktūras atšķirībām un enerģijas importa īpatsvara dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

M.

tā kā tikai pilnībā integrēts Eiropas enerģijas tirgus, kura darbība balstās uz solidaritātes principa, var pienācīgi risināt energoapgādes drošības problēmas, kas izriet no struktūras atšķirībām un enerģijas importa īpatsvara dažādās dalībvalstīs;

| N. | tā kā konsekvences un saskaņotības nodrošināšana ES ārējās attiecībās enerģētikas jomā ar galvenajām ražotājvalstīm, tranzītvalstīm un patērētāju valstīm ir ļoti svarīga un tā kā dalībvalstu stratēģiskā un politiskā koordinācija sarunās ar spēcīgiem enerģijas piegādātājiem trešās valstīs ir būtiska; |
| --- | --- |

N.

tā kā konsekvences un saskaņotības nodrošināšana ES ārējās attiecībās enerģētikas jomā ar galvenajām ražotājvalstīm, tranzītvalstīm un patērētāju valstīm ir ļoti svarīga un tā kā dalībvalstu stratēģiskā un politiskā koordinācija sarunās ar spēcīgiem enerģijas piegādātājiem trešās valstīs ir būtiska;

| O. | tā kā attiecībās enerģētikas jomā ir nepieciešama prognozējamība, stabilitāte un ilgtermiņa investīcijas; |
| --- | --- |

O.

tā kā attiecībās enerģētikas jomā ir nepieciešama prognozējamība, stabilitāte un ilgtermiņa investīcijas;

| P. | tā kā enerģētikas drošības jomas uzdevums ir novērst neskaidrību, kas rada saspīlējumus starp valstīm, un samazināt tirgus neefektivitāti, kura gan piegādātājiem, gan patērētājiem neļauj gūt labumu no tirdzniecības; |
| --- | --- |

P.

tā kā enerģētikas drošības jomas uzdevums ir novērst neskaidrību, kas rada saspīlējumus starp valstīm, un samazināt tirgus neefektivitāti, kura gan piegādātājiem, gan patērētājiem neļauj gūt labumu no tirdzniecības;

| Q. | tā kā Arktikas reģionā, iespējams, atrodas viena trešdaļa vidēji aprēķinātās pasaulē neatklātās gāzes un 13 % neatklātās naftas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Arktikas reģionā, iespējams, atrodas viena trešdaļa vidēji aprēķinātās pasaulē neatklātās gāzes un 13 % neatklātās naftas;

Iekšējais enerģijas tirgus — labāka koordinācija ES līmenī

| 1. | uzsver, ka ir jānodrošina, lai pilnībā tiktu attīstīta pārrobežu energoinfrastruktūra Savienībā; uzsver arī, ka ir nepieciešama stingra koordinācija starp dalībvalstu politiku un kopēja rīcība un solidaritāte ārējās enerģētikas politikas un energoapgādes drošības jomā, atzīstot, cik svarīga ir pārredzamība un pilnīga iekšējā enerģijas tirgus īstenošana saskaņā ar ES ilgtermiņa mērķiem enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka ir jānodrošina, lai pilnībā tiktu attīstīta pārrobežu energoinfrastruktūra Savienībā; uzsver arī, ka ir nepieciešama stingra koordinācija starp dalībvalstu politiku un kopēja rīcība un solidaritāte ārējās enerģētikas politikas un energoapgādes drošības jomā, atzīstot, cik svarīga ir pārredzamība un pilnīga iekšējā enerģijas tirgus īstenošana saskaņā ar ES ilgtermiņa mērķiem enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā;

| 2. | uzskata, ka enerģētikas politikai vajadzētu būt kopējās ārpolitikas integrētai un vērā ņemamai daļai un ka tā ir jāizstrādā un jāīsteno saskaņā ar citiem politikas virzieniem, kuriem ir ārēja dimensija; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka enerģētikas politikai vajadzētu būt kopējās ārpolitikas integrētai un vērā ņemamai daļai un ka tā ir jāizstrādā un jāīsteno saskaņā ar citiem politikas virzieniem, kuriem ir ārēja dimensija;

| 3. | uzsver — ņemot vērā pašreizējo ekonomisko situāciju un mērķi sasniegt patiesi vienotu ES enerģijas tirgu, ES jānosaka prioritāte tām investīcijām energoinfrastruktūrā, kas ļauj pakāpeniski palielināt jaudu ar nelielām investīciju izmaksām, ļaujot vienotajam tirgum gūt labumu no optimizētas energoinfrastruktūras izmantošanas, vienlaikus izmaksu ziņā rentabli nodrošinot un veicinot energoapgādes drošību, konkurētspēju un ilgtspējību; |
| --- | --- |

3.

uzsver — ņemot vērā pašreizējo ekonomisko situāciju un mērķi sasniegt patiesi vienotu ES enerģijas tirgu, ES jānosaka prioritāte tām investīcijām energoinfrastruktūrā, kas ļauj pakāpeniski palielināt jaudu ar nelielām investīciju izmaksām, ļaujot vienotajam tirgum gūt labumu no optimizētas energoinfrastruktūras izmantošanas, vienlaikus izmaksu ziņā rentabli nodrošinot un veicinot energoapgādes drošību, konkurētspēju un ilgtspējību;

| 4. | atgādina Parlamenta prasību sagatavot plānus Eiropas Enerģētikas kopienai, intensīvi sadarbojoties energotīklu un Eiropas jauno energotehnoloģiju finansēšanas jomā, lai novērstu Eiropas enerģētikas politikas sadrumstalotību un celtu Savienības nozīmību starptautiskā mērogā enerģētikas jautājumos; |
| --- | --- |

4.

atgādina Parlamenta prasību sagatavot plānus Eiropas Enerģētikas kopienai, intensīvi sadarbojoties energotīklu un Eiropas jauno energotehnoloģiju finansēšanas jomā, lai novērstu Eiropas enerģētikas politikas sadrumstalotību un celtu Savienības nozīmību starptautiskā mērogā enerģētikas jautājumos;

| 5. | mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu, lai izveidotu Enerģētikas novērošanas centru ar mērķi nodrošināt labāku informācijas apkopošanu par enerģijas importa tirgiem un uzlabot eksporta tirgu analīzi; |
| --- | --- |

5.

mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu, lai izveidotu Enerģētikas novērošanas centru ar mērķi nodrošināt labāku informācijas apkopošanu par enerģijas importa tirgiem un uzlabot eksporta tirgu analīzi;

| 6. | uzskata, ka pilnībā funkcionējošs, savstarpēji saistīts un integrēts Eiropas iekšējais enerģijas tirgus var būtiski uzlabot energoapgādes drošību pat īstermiņā un tas ir būtisks elements veiksmīgai Eiropas ārējai enerģētikas politikai; uzskata arī, ka Eiropas regulējumam enerģētikas nozarē ir galvenā nozīme iekšējā enerģijas tirgus pilnveidošanā, un tas ir jāveicina partnervalstīs, veicot informēšanas kampaņas par tā nolūku, priekšrocībām un ieguvumiem; vispārējais mērķis ir nodrošināt, ka ES ārējā enerģētikas politika un dalībvalstu divpusējie nolīgumi pilnībā atbilst ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka pilnībā funkcionējošs, savstarpēji saistīts un integrēts Eiropas iekšējais enerģijas tirgus var būtiski uzlabot energoapgādes drošību pat īstermiņā un tas ir būtisks elements veiksmīgai Eiropas ārējai enerģētikas politikai; uzskata arī, ka Eiropas regulējumam enerģētikas nozarē ir galvenā nozīme iekšējā enerģijas tirgus pilnveidošanā, un tas ir jāveicina partnervalstīs, veicot informēšanas kampaņas par tā nolūku, priekšrocībām un ieguvumiem; vispārējais mērķis ir nodrošināt, ka ES ārējā enerģētikas politika un dalībvalstu divpusējie nolīgumi pilnībā atbilst ES tiesību aktiem;

| 7. | uzsver, ka Komisijai un EĀDD ir jānodrošina, lai visi ES daudzpusējie un divpusējie nolīgumi, jo īpaši partnerības un sadarbības nolīgumi, pilnībā atbilstu ES iekšējā tirgus noteikumiem; uzsver, ka ar šādiem nolīgumiem jāgarantē savstarpīgums, līdzvērtīgi konkurences apstākļi un pārredzamība, lai ES investoriem nodrošinātu drošu tiesisko vidi enerģijas piegādātājās un tranzīta valstīs; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka Komisijai un EĀDD ir jānodrošina, lai visi ES daudzpusējie un divpusējie nolīgumi, jo īpaši partnerības un sadarbības nolīgumi, pilnībā atbilstu ES iekšējā tirgus noteikumiem; uzsver, ka ar šādiem nolīgumiem jāgarantē savstarpīgums, līdzvērtīgi konkurences apstākļi un pārredzamība, lai ES investoriem nodrošinātu drošu tiesisko vidi enerģijas piegādātājās un tranzīta valstīs;

| 8. | aicina ES un dalībvalstis nodrošināt savienotu iekšējo enerģijas tirgu, kas spēj darboties apstākļos, kad ir ārējs spiediens un tiek mēģināts energoapgādi un enerģijas cenas izmantot kā ārpolitikas līdzekli; tādēļ uzsver nepieciešamību palielināt resursus enerģijas tirgu savienošanas projektiem ES un līdz 2015. gada beigām pabeigt Eiropas gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras tīklu izveidi, jo īpaši attiecībā uz Baltijas savienojuma plānu, kā noteikts ES Trešajā enerģētikas paketē; |
| --- | --- |

8.

aicina ES un dalībvalstis nodrošināt savienotu iekšējo enerģijas tirgu, kas spēj darboties apstākļos, kad ir ārējs spiediens un tiek mēģināts energoapgādi un enerģijas cenas izmantot kā ārpolitikas līdzekli; tādēļ uzsver nepieciešamību palielināt resursus enerģijas tirgu savienošanas projektiem ES un līdz 2015. gada beigām pabeigt Eiropas gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras tīklu izveidi, jo īpaši attiecībā uz Baltijas savienojuma plānu, kā noteikts ES Trešajā enerģētikas paketē;

| 9. | uzsver, ka pienācīgai iekšējā tirgus darbībai ir nepieciešams, ka enerģiju, ko importē Savienībā, tiklīdz tā ir ES teritorijā, pilnībā reglamentē iekšējā enerģijas tirgus noteikumi; tādēļ uzsver, ka ES mērķim jābūt regulējuma konverģencei ar kaimiņvalstīm, kas vēlas pieņemt ES iekšējā enerģijas tirgus noteikumus; šajā saistībā uzsver Enerģētikas kopienas svarīgumu un nozīmi; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka pienācīgai iekšējā tirgus darbībai ir nepieciešams, ka enerģiju, ko importē Savienībā, tiklīdz tā ir ES teritorijā, pilnībā reglamentē iekšējā enerģijas tirgus noteikumi; tādēļ uzsver, ka ES mērķim jābūt regulējuma konverģencei ar kaimiņvalstīm, kas vēlas pieņemt ES iekšējā enerģijas tirgus noteikumus; šajā saistībā uzsver Enerģētikas kopienas svarīgumu un nozīmi;

| 10. | aicina Komisiju atbalstīt visaptverošas ES gāzes indeksācijas sistēmas izveidi, pamatojoties uz gāzes tirgus cenām, lai ļautu visiem ES gāzes tirdzniecības uzņēmumiem tirgoties ar ārējiem gāzes piegādātājiem taisnīgākā un prognozējamākā veidā neatkarīgi no naftas cenām un lai arī turpmāk veicinātu konkurenci ES iekšējā gāzes tirgū. |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju atbalstīt visaptverošas ES gāzes indeksācijas sistēmas izveidi, pamatojoties uz gāzes tirgus cenām, lai ļautu visiem ES gāzes tirdzniecības uzņēmumiem tirgoties ar ārējiem gāzes piegādātājiem taisnīgākā un prognozējamākā veidā neatkarīgi no naftas cenām un lai arī turpmāk veicinātu konkurenci ES iekšējā gāzes tirgū.

| 11. | uzsver, ka spēks, kas izriet no iekšējā enerģijas tirgus un infrastruktūras integrācijas, būtu pilnībā jāizmanto, apvienojot dalībvalstu un ES līdzekļus, zināšanas un spējas; tādēļ aicina palielināt pārredzamību un lielāku ES līdzdalību sarunās par nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm, jo šie nolīgumi varētu arī ietekmēt ES iekšējā enerģijas tirgus darbību; atbalsta Komisijas pasākumus, lai panāktu lielāku pārredzamību un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, un aicina palielināt esošo konkurences pasākumu izmantošanu, lai nodrošinātu, ka netiek apieti ES tiesību akti; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka spēks, kas izriet no iekšējā enerģijas tirgus un infrastruktūras integrācijas, būtu pilnībā jāizmanto, apvienojot dalībvalstu un ES līdzekļus, zināšanas un spējas; tādēļ aicina palielināt pārredzamību un lielāku ES līdzdalību sarunās par nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm, jo šie nolīgumi varētu arī ietekmēt ES iekšējā enerģijas tirgus darbību; atbalsta Komisijas pasākumus, lai panāktu lielāku pārredzamību un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, un aicina palielināt esošo konkurences pasākumu izmantošanu, lai nodrošinātu, ka netiek apieti ES tiesību akti;

| 12. | uzsver Parlamenta papildu atbildību enerģētikas jomā atbilstoši LESD 194. pantam un uzstāj uz Parlamenta pienācīgu iesaistīšanu visos informācijas un apspriežu procesos attiecībā uz ārējo enerģētikas politiku; šajā saistībā uzsver, ka Parlaments jāiekļauj datu apmaiņā par ES, tās finanšu institūciju vai citu ES struktūru veiktiem kolektīviem pasākumiem, programmām un projektiem; |
| --- | --- |

12.

uzsver Parlamenta papildu atbildību enerģētikas jomā atbilstoši LESD 194. pantam un uzstāj uz Parlamenta pienācīgu iesaistīšanu visos informācijas un apspriežu procesos attiecībā uz ārējo enerģētikas politiku; šajā saistībā uzsver, ka Parlaments jāiekļauj datu apmaiņā par ES, tās finanšu institūciju vai citu ES struktūru veiktiem kolektīviem pasākumiem, programmām un projektiem;

| 13. | atzinīgi vērtē Moldovas Republikas un Ukrainas Republikas pievienošanos Enerģētikas kopienai, kā arī Armēnijas un Gruzijas pievienošanos novērotāja statusā, kas uzlabos reģionālo sadarbību enerģētikas jomā, veidojot labāku regulējumu turpmākajām partnerībām starp ES un minētajām partnervalstīm; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Moldovas Republikas un Ukrainas Republikas pievienošanos Enerģētikas kopienai, kā arī Armēnijas un Gruzijas pievienošanos novērotāja statusā, kas uzlabos reģionālo sadarbību enerģētikas jomā, veidojot labāku regulējumu turpmākajām partnerībām starp ES un minētajām partnervalstīm;

| 14. | atkārto Parlamenta aicinājumu starptautiskos enerģētikas projektus pārvaldīt ar pārredzamiem starpvaldību nolīgumiem dalībvalstu vai Savienības līmenī; uzsver — ja enerģētikas projekti tiek balstīti tikai uz tirdzniecības nolīgumiem, var tikt apdraudēta gan investoru aizsardzība, gan iekšējā tirgus noteikumu ievērošana pilnā apjomā; |
| --- | --- |

14.

atkārto Parlamenta aicinājumu starptautiskos enerģētikas projektus pārvaldīt ar pārredzamiem starpvaldību nolīgumiem dalībvalstu vai Savienības līmenī; uzsver — ja enerģētikas projekti tiek balstīti tikai uz tirdzniecības nolīgumiem, var tikt apdraudēta gan investoru aizsardzība, gan iekšējā tirgus noteikumu ievērošana pilnā apjomā;

| 15. | aicina izveidot lielāku sinerģiju starp ES tirdzniecības politiku un enerģētikas politiku atbilstoši stratēģiskajiem dokumentiem par sadarbību enerģētikas politikas jomā ar trešo valstu partneriem, tostarp atbilstoši stratēģijai „Enerģētika 2020” un Komisijas ziņojumam par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību; |
| --- | --- |

15.

aicina izveidot lielāku sinerģiju starp ES tirdzniecības politiku un enerģētikas politiku atbilstoši stratēģiskajiem dokumentiem par sadarbību enerģētikas politikas jomā ar trešo valstu partneriem, tostarp atbilstoši stratēģijai „Enerģētika 2020” un Komisijas ziņojumam par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību;

| 16. | uzsver, ka ES enerģētikas politikas ārējās dimensijas stiprināšana ir galvenais faktors gan saistībā ar ES energoapgādes drošības palielināšanu, gan ES tirdzniecības attiecību ar trešām valstīm uzlabošanu; uzsver nepieciešamību izveidot tādu stabilu satvaru sadarbībai enerģētikas un izejvielu jomā ar mūsu stratēģiskajiem tirdzniecības partneriem, kurā pilnībā būtu ievēroti iekšējā enerģijas tirgus noteikumi; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka ES enerģētikas politikas ārējās dimensijas stiprināšana ir galvenais faktors gan saistībā ar ES energoapgādes drošības palielināšanu, gan ES tirdzniecības attiecību ar trešām valstīm uzlabošanu; uzsver nepieciešamību izveidot tādu stabilu satvaru sadarbībai enerģētikas un izejvielu jomā ar mūsu stratēģiskajiem tirdzniecības partneriem, kurā pilnībā būtu ievēroti iekšējā enerģijas tirgus noteikumi;

| 17. | uzskata, ka uzlabota dalībvalstu savstarpēja koordinācija un koordinācija starp dalībvalstīm un Komisiju ļautu dalībvalstīm pilnībā izmantot Savienības politisko un ekonomisko ietekmi; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu lēmumam, ar ko izveido informācijas apmaiņas mehānismu attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā; uzsver Komisijas viedokļa un atbalsta pievienoto vērtību sarunu procesa laikā, lai nodrošinātu, ka starpvaldību nolīgumi atbilst iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktiem, kā arī ES ilgtermiņa mērķiem enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka uzlabota dalībvalstu savstarpēja koordinācija un koordinācija starp dalībvalstīm un Komisiju ļautu dalībvalstīm pilnībā izmantot Savienības politisko un ekonomisko ietekmi; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu lēmumam, ar ko izveido informācijas apmaiņas mehānismu attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā; uzsver Komisijas viedokļa un atbalsta pievienoto vērtību sarunu procesa laikā, lai nodrošinātu, ka starpvaldību nolīgumi atbilst iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktiem, kā arī ES ilgtermiņa mērķiem enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā;

| 18. | uzsver, ka informācijas apmaiņas mehānisma izveide attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem starp ES dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas politikas jomā ievērojami veicinātu politikas pārredzamību, koordinētību un efektivitāti ES kopumā; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka informācijas apmaiņas mehānisma izveide attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem starp ES dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas politikas jomā ievērojami veicinātu politikas pārredzamību, koordinētību un efektivitāti ES kopumā;

| 19. | aicina labāk koordinēt Padomes, Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta darbību, lai tie varētu paust vienotu nostāju un rīkoties vienoti jautājumos, kas saistīti ar kopējo ārpolitiku enerģētikas jomā; uzsver nepieciešamību EĀDD izveidot enerģētikas politikas struktūru un iesaistīt ES delegācijas diplomātijas īstenošanā enerģētikas jomā uz vietas; |
| --- | --- |

19.

aicina labāk koordinēt Padomes, Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta darbību, lai tie varētu paust vienotu nostāju un rīkoties vienoti jautājumos, kas saistīti ar kopējo ārpolitiku enerģētikas jomā; uzsver nepieciešamību EĀDD izveidot enerģētikas politikas struktūru un iesaistīt ES delegācijas diplomātijas īstenošanā enerģētikas jomā uz vietas;

| 20. | attiecībās ar enerģijas piegādātājiem un tranzīta valstīm atbalsta tādu instrumentu izmantošanu kā agrīnās brīdināšanas mehānisms; ir pārliecināts, ka, ņemot vērā pieaugošo konkurenci par resursiem un pašreizējos ražotāju monopolus, arī turpmāk jāveicina ideja par to, ka dalībvalstis kopīgi iegādājas enerģijas izejmateriālus; |
| --- | --- |

20.

attiecībās ar enerģijas piegādātājiem un tranzīta valstīm atbalsta tādu instrumentu izmantošanu kā agrīnās brīdināšanas mehānisms; ir pārliecināts, ka, ņemot vērā pieaugošo konkurenci par resursiem un pašreizējos ražotāju monopolus, arī turpmāk jāveicina ideja par to, ka dalībvalstis kopīgi iegādājas enerģijas izejmateriālus;

| 21. | aicina dalībvalstis un Komisiju atklāt tirdzniecības un investīciju šķēršļus enerģētikas jomā attiecībās ar trešām valstīm un vajadzības gadījumā rīkoties, lai tos novērstu abpusēji un ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas starpniecību; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis un Komisiju atklāt tirdzniecības un investīciju šķēršļus enerģētikas jomā attiecībās ar trešām valstīm un vajadzības gadījumā rīkoties, lai tos novērstu abpusēji un ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas starpniecību;

| 22. | atbalsta Padomes priekšlikumu analizēt Enerģētikas kopienas līguma darbību, kā arī rīcības plāna izveidi, kas ļautu paātrināti modernizēt enerģētikas nozari; aicina vairāk uzsvērt reformu un tādu tehnoloģiju īstenošanu kā viedie tīkli, lai veicinātu atjaunojamās enerģijas integrāciju un palielinātu energoefektivitāti; tādēļ atbalsta ierosinājumus piešķirt jaunu impulsu Enerģētikas hartas nolīgumam un šajā sakarībā ierosina ieviest stratēģiskās partnerības; atkārtoti uzsver, ka līguma sociālā dimensija jāizstrādā tā, lai efektīvi atrisinātu tādas problēmas kā enerģētiskā nabadzība un korupcija; |
| --- | --- |

22.

atbalsta Padomes priekšlikumu analizēt Enerģētikas kopienas līguma darbību, kā arī rīcības plāna izveidi, kas ļautu paātrināti modernizēt enerģētikas nozari; aicina vairāk uzsvērt reformu un tādu tehnoloģiju īstenošanu kā viedie tīkli, lai veicinātu atjaunojamās enerģijas integrāciju un palielinātu energoefektivitāti; tādēļ atbalsta ierosinājumus piešķirt jaunu impulsu Enerģētikas hartas nolīgumam un šajā sakarībā ierosina ieviest stratēģiskās partnerības; atkārtoti uzsver, ka līguma sociālā dimensija jāizstrādā tā, lai efektīvi atrisinātu tādas problēmas kā enerģētiskā nabadzība un korupcija;

| 23. | aicina Komisiju uzsvērt Enerģētikas hartas konferences nozīmi un nepieciešamību to atbalstīt, lai labāk izmantotu Enerģētikas hartas iespējas, tādās galvenajās jomās kā tirdzniecība, tranzīts, investīcijas un strīdu izšķiršana, cita starpā arī attiecinot Enerģētikas hartas nolīgumu uz valstīm, kas to nav parakstījušas un/vai ratificējušas; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju uzsvērt Enerģētikas hartas konferences nozīmi un nepieciešamību to atbalstīt, lai labāk izmantotu Enerģētikas hartas iespējas, tādās galvenajās jomās kā tirdzniecība, tranzīts, investīcijas un strīdu izšķiršana, cita starpā arī attiecinot Enerģētikas hartas nolīgumu uz valstīm, kas to nav parakstījušas un/vai ratificējušas;

| 24. | uzskata, ka ikvienai dalībvalstij jāpublicē un jāiesniedz Eirostatam dabasgāzes vidējā divpusējā importa cena vismaz reizi ceturksnī, laika nobīdei nepārsniedzot divus ceturkšņus; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka ikvienai dalībvalstij jāpublicē un jāiesniedz Eirostatam dabasgāzes vidējā divpusējā importa cena vismaz reizi ceturksnī, laika nobīdei nepārsniedzot divus ceturkšņus;

| 25. | uzskata, ka konsekventas un saskaņotas ES ārējās enerģētikas politikas īstenošanai ir nepieciešama regulāra koordinācija starp dalībvalstīm un Komisiju; aicina Komisiju organizēt regulāras apmaiņas ar dalībvalstīm, īpaši, izmantojot ierosināto Stratēģisko grupu starptautiskajai sadarbībai enerģētikas jomā, attiecībā uz ES un dalībvalstu prioritātēm un darbībām ārējās enerģētikas stratēģijas jomā politiskā un ekspertu līmenī; aicina, lai neatkarīgi enerģijas regulatori kā eksperti piedalītos Stratēģiskajā grupā starptautiskajai sadarbībai enerģētikas jomā, ņemot vērā viņu pieredzi un padziļinātās zināšanas par elektroenerģijas un gāzes tirgu pārrobežu darbību; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka konsekventas un saskaņotas ES ārējās enerģētikas politikas īstenošanai ir nepieciešama regulāra koordinācija starp dalībvalstīm un Komisiju; aicina Komisiju organizēt regulāras apmaiņas ar dalībvalstīm, īpaši, izmantojot ierosināto Stratēģisko grupu starptautiskajai sadarbībai enerģētikas jomā, attiecībā uz ES un dalībvalstu prioritātēm un darbībām ārējās enerģētikas stratēģijas jomā politiskā un ekspertu līmenī; aicina, lai neatkarīgi enerģijas regulatori kā eksperti piedalītos Stratēģiskajā grupā starptautiskajai sadarbībai enerģētikas jomā, ņemot vērā viņu pieredzi un padziļinātās zināšanas par elektroenerģijas un gāzes tirgu pārrobežu darbību;

| 26. | uzskata, ka Komisijas ierosināto pasākumu efektivitāti varētu uzlabot, nosakot tiem prioritāti un nosakot laikposmus un rīcības plānus, un norādot panākto progresu un gala termiņus; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka Komisijas ierosināto pasākumu efektivitāti varētu uzlabot, nosakot tiem prioritāti un nosakot laikposmus un rīcības plānus, un norādot panākto progresu un gala termiņus;

| 27. | uzskata, ka saskaņotības nodrošināšana starp Lisabonas līgumā paustajiem horizontālajiem mērķiem ir ļoti svarīga attiecībā uz ES ārējo enerģētikas politiku; prasa laicīgi informēt Parlamentu par ES prioritārajiem projektiem; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka saskaņotības nodrošināšana starp Lisabonas līgumā paustajiem horizontālajiem mērķiem ir ļoti svarīga attiecībā uz ES ārējo enerģētikas politiku; prasa laicīgi informēt Parlamentu par ES prioritārajiem projektiem;

| 28. | aicina dalībvalstis nenoslēgt līgumus par enerģijas vai ar enerģiju saistītas tehnoloģijas piegādi ar trešām valstīm, kas pārkāpj kādas citas Savienības dalībvalsts intereses; |
| --- | --- |

28.

aicina dalībvalstis nenoslēgt līgumus par enerģijas vai ar enerģiju saistītas tehnoloģijas piegādi ar trešām valstīm, kas pārkāpj kādas citas Savienības dalībvalsts intereses;

| 29. | uzskata, ka enerģētikas ministru oficiālu un neoficiālu sanāksmju laikā Padomē regulāri jārīko diskusijas par problēmām, ar kurām saskaras ES ārējās enerģētikas politika, iesaistot augsto pārstāvi, enerģētikas komisāru un viņu attiecīgos dienestus, kā arī saņemot ievērojamu atbalstu no tiem; šīs sanāksmes jāizmanto arī, lai koordinētu kopēju un saskanīgu Eiropas nostāju pirms augsta līmeņa sanāksmēm tādās starptautiskajās organizācijās kā Starptautiskā Enerģētikas aģentūra (IEA), ANO, Starptautiskā Atjaunojamo energoresursu aģentūra (IRENA), Starptautiskā partnerība sadarbībai energoefektivitātes jomā (IPEEC) un Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (IAEA), kurās ir svarīgi, lai ES būtu aktīvāka un ietekmīgāka loma; par visiem attiecīgajiem jautājumiem regulāri jāinformē Parlaments un ar to jāapspriežas; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka enerģētikas ministru oficiālu un neoficiālu sanāksmju laikā Padomē regulāri jārīko diskusijas par problēmām, ar kurām saskaras ES ārējās enerģētikas politika, iesaistot augsto pārstāvi, enerģētikas komisāru un viņu attiecīgos dienestus, kā arī saņemot ievērojamu atbalstu no tiem; šīs sanāksmes jāizmanto arī, lai koordinētu kopēju un saskanīgu Eiropas nostāju pirms augsta līmeņa sanāksmēm tādās starptautiskajās organizācijās kā Starptautiskā Enerģētikas aģentūra (IEA), ANO, Starptautiskā Atjaunojamo energoresursu aģentūra (IRENA), Starptautiskā partnerība sadarbībai energoefektivitātes jomā (IPEEC) un Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (IAEA), kurās ir svarīgi, lai ES būtu aktīvāka un ietekmīgāka loma; par visiem attiecīgajiem jautājumiem regulāri jāinformē Parlaments un ar to jāapspriežas;

| 30. | uzskata, ka gadījumā, ja stratēģiskas nozīmes infrastruktūras projekts ietekmē ES energoapgādes drošību kopumā, Padomei vajadzētu apsvērt iespēju piešķirt Komisijai pilnvaras veikt sarunas un ka šāda pilnvaru piešķiršana būtu jāapsver arī citu starpvaldību nolīgumu gadījumā, ja uzskatāms, ka tie būtiski ietekmē ES ilgtermiņa enerģētikas politikas mērķus, īpaši tās enerģētisko neatkarību; šajā sakarībā aicina pienācīgi apspriesties un sazināties ar Parlamentu; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka gadījumā, ja stratēģiskas nozīmes infrastruktūras projekts ietekmē ES energoapgādes drošību kopumā, Padomei vajadzētu apsvērt iespēju piešķirt Komisijai pilnvaras veikt sarunas un ka šāda pilnvaru piešķiršana būtu jāapsver arī citu starpvaldību nolīgumu gadījumā, ja uzskatāms, ka tie būtiski ietekmē ES ilgtermiņa enerģētikas politikas mērķus, īpaši tās enerģētisko neatkarību; šajā sakarībā aicina pienācīgi apspriesties un sazināties ar Parlamentu;

| 31. | aicina Komisiju attīstīt informācijas apmaiņas instrumentu, lai apkopotu un darītu pieejamus atbilstošos datus par dalībvalstu un ES administratīvo un finanšu iestāžu enerģētikas programmām un projektiem trešās valstīs; šajā sakarībā aicina dalībvalstis sniegt attiecīgos datus Komisijai; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju attīstīt informācijas apmaiņas instrumentu, lai apkopotu un darītu pieejamus atbilstošos datus par dalībvalstu un ES administratīvo un finanšu iestāžu enerģētikas programmām un projektiem trešās valstīs; šajā sakarībā aicina dalībvalstis sniegt attiecīgos datus Komisijai;

| 32. | aicina Komisiju pārraudzīt pasaules enerģijas tirgus un šajā sakarībā sadarboties ar dalībvalstīm un tādām starptautiskām organizācijām kā IEA; šajā nolūkā aicina Komisiju līdz 2012. gada beigām ierosināt juridisku instrumentu; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju pārraudzīt pasaules enerģijas tirgus un šajā sakarībā sadarboties ar dalībvalstīm un tādām starptautiskām organizācijām kā IEA; šajā nolūkā aicina Komisiju līdz 2012. gada beigām ierosināt juridisku instrumentu;

| 33. | uzsver, ka, ņemot vērā Savienības lielo atkarību no energoresursu importa, ir svarīgi steidzami intensīvāk īstenot piegādes avotu, tostarp jaunu energoresursu avotu un tranzīta maršrutu, dažādošanu un izveidot ES atjaunojamās enerģijas avotus, lai atbalstītu Savienības ārējās drošības politiku, stratēģisko lomu, ārpolitikas neatkarību, atbilstību, uzticamību un efektivitāti; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka, ņemot vērā Savienības lielo atkarību no energoresursu importa, ir svarīgi steidzami intensīvāk īstenot piegādes avotu, tostarp jaunu energoresursu avotu un tranzīta maršrutu, dažādošanu un izveidot ES atjaunojamās enerģijas avotus, lai atbalstītu Savienības ārējās drošības politiku, stratēģisko lomu, ārpolitikas neatkarību, atbilstību, uzticamību un efektivitāti;

| 34. | aicina pilnveidot koordinētu un vienotu ES politisko stratēģiju attiecībā uz jauniem energoresursu piegādātājiem, īpašu uzmanību pievēršot konkurences apstākļu uzlabošanai ES, lai pavērtu iespējas jaunu piegādātāju ienākšanai ES tirgū; |
| --- | --- |

34.

aicina pilnveidot koordinētu un vienotu ES politisko stratēģiju attiecībā uz jauniem energoresursu piegādātājiem, īpašu uzmanību pievēršot konkurences apstākļu uzlabošanai ES, lai pavērtu iespējas jaunu piegādātāju ienākšanai ES tirgū;

| 35. | aicina panākt lielāku sinerģiju starp ES tirdzniecības un enerģētikas politiku atbilstoši stratēģijai „Eiropa 2020”; uzsver, ka ir jāveicina izejvielu pārvaldības struktūru izveide pasaulē, lai mazinātu starptautisko spriedzi šajā jomā, un tādēļ atzinīgi vērtē Starptautisko Enerģētikas forumu (IEF); uzskata, ka viena no galvenajām prioritātēm ir par taisnīgām cenām noslēgt ilgtermiņa enerģijas un izejvielu piegādes līgumus ar mūsu stratēģiskajiem tirdzniecības partneriem; tādēļ aicina ES pieņemt vienotu un saskaņotu stratēģiju attiecībā uz enerģijas piegādes līgumiem ar šiem partneriem; |
| --- | --- |

35.

aicina panākt lielāku sinerģiju starp ES tirdzniecības un enerģētikas politiku atbilstoši stratēģijai „Eiropa 2020”; uzsver, ka ir jāveicina izejvielu pārvaldības struktūru izveide pasaulē, lai mazinātu starptautisko spriedzi šajā jomā, un tādēļ atzinīgi vērtē Starptautisko Enerģētikas forumu (IEF); uzskata, ka viena no galvenajām prioritātēm ir par taisnīgām cenām noslēgt ilgtermiņa enerģijas un izejvielu piegādes līgumus ar mūsu stratēģiskajiem tirdzniecības partneriem; tādēļ aicina ES pieņemt vienotu un saskaņotu stratēģiju attiecībā uz enerģijas piegādes līgumiem ar šiem partneriem;

Dažādošana — uzlabota Eiropas energoapgādes drošība

| 36. | uzsver, ka ES līgums prasa izveidot solidaritāti starp dalībvalstīm, kam jābūt iekšējās un ārējās enerģētikas politikas ikdienas darba un krīžu pārvaldības daļai; aicina Komisiju skaidri definēt „energoapgādes solidaritāti”, lai nodrošinātu, ka to ievēro visas dalībvalstis; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka ES līgums prasa izveidot solidaritāti starp dalībvalstīm, kam jābūt iekšējās un ārējās enerģētikas politikas ikdienas darba un krīžu pārvaldības daļai; aicina Komisiju skaidri definēt „energoapgādes solidaritāti”, lai nodrošinātu, ka to ievēro visas dalībvalstis;

| 37. | norāda, ka ES pieaugošā atkarība no importa fosilā kurināmā apdraudēs tās politisko ietekmi un var būtiski ietekmēt tās lēmumu pieņemšanas neatkarību citās politikas jomās, un tikai pilnīga pāreja uz vides ziņā stabilu energoapgādi un energoefektivitāti un starpsavienojumiem, savstarpēja atkarība un solidaritāte dalībvalstu starpā var līdzsvarot šo nelabvēlīgo situāciju; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka ES pieaugošā atkarība no importa fosilā kurināmā apdraudēs tās politisko ietekmi un var būtiski ietekmēt tās lēmumu pieņemšanas neatkarību citās politikas jomās, un tikai pilnīga pāreja uz vides ziņā stabilu energoapgādi un energoefektivitāti un starpsavienojumiem, savstarpēja atkarība un solidaritāte dalībvalstu starpā var līdzsvarot šo nelabvēlīgo situāciju;

| 38. | uzsver, ka kopējie ES enerģētikas politikas un stratēģiskie mērķi ir pienācīgi jāataino tās ārējās attiecībās, reģionālajā un Eiropas kaimiņattiecību politikā; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka kopējie ES enerģētikas politikas un stratēģiskie mērķi ir pienācīgi jāataino tās ārējās attiecībās, reģionālajā un Eiropas kaimiņattiecību politikā;

| 39. | aicina Komisiju arī atbalstīt pētniecību un attīstību pašu energoresursu jomā un atbalstīt energoresursu piegādes nodrošināšanu no dažādiem piegādātājiem, piegādes avotiem un pa dažādām pārvades līnijām uz atsevišķiem ES reģioniem, lai katram reģionam vienmēr būtu pieejami vismaz divi dažādi piegādes avoti saskaņā ar Komisijas paziņojumu „Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam — projekts integrētam Eiropas enerģētikas tīklam” (COM(2010)0677); |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju arī atbalstīt pētniecību un attīstību pašu energoresursu jomā un atbalstīt energoresursu piegādes nodrošināšanu no dažādiem piegādātājiem, piegādes avotiem un pa dažādām pārvades līnijām uz atsevišķiem ES reģioniem, lai katram reģionam vienmēr būtu pieejami vismaz divi dažādi piegādes avoti saskaņā ar Komisijas paziņojumu „Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam — projekts integrētam Eiropas enerģētikas tīklam” (COM(2010)0677);

| 40. | uzsver, ka ES ārējai enerģētikas politikai jāveicina uzticamas, drošas, ilgtspējīgas un pieejamas enerģijas nodrošināšana, kas atbilst ES enerģētikas politikas vispārējiem mērķiem attiecībā uz konkurētspēju, piegādes drošību un ilgtspējību, kā arī ES 2050. gada mērķiem enerģētikas un klimata jomā; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka ES ārējai enerģētikas politikai jāveicina uzticamas, drošas, ilgtspējīgas un pieejamas enerģijas nodrošināšana, kas atbilst ES enerģētikas politikas vispārējiem mērķiem attiecībā uz konkurētspēju, piegādes drošību un ilgtspējību, kā arī ES 2050. gada mērķiem enerģētikas un klimata jomā;

| 41. | uzsver, ka būtu jāpaātrina darbības, lai dažādotu piegādātājus, maršrutus un enerģijas piegādes avotus, ņemot vērā prioritāros enerģētikas infrastruktūras koridorus, īpaši tos, kuru mērķis ir izveidot reāli konkurētspējīgu gāzes tirgu, radot jaunus tranzīta koridorus (Dienvidu koridors un Vidusjūras baseins), attīstot jau pastāvošus koridorus (Austrumu koridors) un radot patiesu gāzes piegādātāju konkurenci, palielinot ES daļu sašķidrinātās dabasgāzes tirgū un sasniedzot jaunus attālākus piegādātājus (Austrālija, Kanāda, Amerikas Savienotās Valstis, Latīņamerika, Subsahāras Āfrika, Vidusāzija u.c.); |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka būtu jāpaātrina darbības, lai dažādotu piegādātājus, maršrutus un enerģijas piegādes avotus, ņemot vērā prioritāros enerģētikas infrastruktūras koridorus, īpaši tos, kuru mērķis ir izveidot reāli konkurētspējīgu gāzes tirgu, radot jaunus tranzīta koridorus (Dienvidu koridors un Vidusjūras baseins), attīstot jau pastāvošus koridorus (Austrumu koridors) un radot patiesu gāzes piegādātāju konkurenci, palielinot ES daļu sašķidrinātās dabasgāzes tirgū un sasniedzot jaunus attālākus piegādātājus (Austrālija, Kanāda, Amerikas Savienotās Valstis, Latīņamerika, Subsahāras Āfrika, Vidusāzija u.c.);

| 42. | uzsver arī to, ka ir svarīgi uzlabot energotīklu starpsavienojumus un pabeigt Eiropas un Vidusjūras reģiona un Eiroatlantisko elektroenerģijas un gāzes infrastruktūras lokus, un īstenot Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojuma plānu, vienlaikus arī modernizējot un uzlabojot esošās elektroenerģijas un gāzes spēkstacijas, kā arī infrastruktūru (starpsavienojumus, tīklus, cauruļvadus, pārvades tīklus, glabāšanas un sašķidrinātās dabasgāzes termināļus); šiem pasākumiem vajadzētu nodrošināt to, ka neviena dalībvalsts nekļūst par salu enerģētikas nozīmē un ka enerģija var tikt brīvi pārvietota pa visu ES; šajā saistībā atzinīgi vērtē ierosināto Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu; |
| --- | --- |

42.

uzsver arī to, ka ir svarīgi uzlabot energotīklu starpsavienojumus un pabeigt Eiropas un Vidusjūras reģiona un Eiroatlantisko elektroenerģijas un gāzes infrastruktūras lokus, un īstenot Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojuma plānu, vienlaikus arī modernizējot un uzlabojot esošās elektroenerģijas un gāzes spēkstacijas, kā arī infrastruktūru (starpsavienojumus, tīklus, cauruļvadus, pārvades tīklus, glabāšanas un sašķidrinātās dabasgāzes termināļus); šiem pasākumiem vajadzētu nodrošināt to, ka neviena dalībvalsts nekļūst par salu enerģētikas nozīmē un ka enerģija var tikt brīvi pārvietota pa visu ES; šajā saistībā atzinīgi vērtē ierosināto Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu;

| 43. | aicina Komisiju atbalstīt tā dēvētās energoapgādes drošības klauzulas iekļaušanu tirdzniecības, asociācijas, partnerības un sadarbības nolīgumos ar ražotājām un tranzīta valstīm, kurā būtu noteikts rīcības kodekss un skaidri izklāstīti pasākumi, kas jāveic gadījumā, ja kāds no partneriem vienpusēji maina nosacījumus; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju atbalstīt tā dēvētās energoapgādes drošības klauzulas iekļaušanu tirdzniecības, asociācijas, partnerības un sadarbības nolīgumos ar ražotājām un tranzīta valstīm, kurā būtu noteikts rīcības kodekss un skaidri izklāstīti pasākumi, kas jāveic gadījumā, ja kāds no partneriem vienpusēji maina nosacījumus;

| 44. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību — „ES enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām” (COM(2011)0539); tomēr uzskata, ka ir vajadzīgi uz solidaritāti starp ES valstīm balstīti papildu instrumenti, lai nodrošinātu ES spēju aizsargāt savas energodrošības intereses sarunās ar ārvalstu partneriem, jo īpaši krīzes situācijās; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību — „ES enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām” (COM(2011)0539); tomēr uzskata, ka ir vajadzīgi uz solidaritāti starp ES valstīm balstīti papildu instrumenti, lai nodrošinātu ES spēju aizsargāt savas energodrošības intereses sarunās ar ārvalstu partneriem, jo īpaši krīzes situācijās;

| 45. | aicina Komisiju izstrādāt visaptverošu īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa enerģētikas politikas prioritāšu kopumu attiecībās ar kaimiņvalstīm, lai noteiktu kopēju tiesisko telpu, pamatojoties uz iekšējā tirgus principiem un normām, kas saistītas ar acquis; uzsver, ka ir svarīgi turpmāk paplašināt Eiropas Enerģētikas kopienu un izveidot juridiskus kontroles mehānismus nepilnību novēršanai acquis īstenošanā; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju izstrādāt visaptverošu īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa enerģētikas politikas prioritāšu kopumu attiecībās ar kaimiņvalstīm, lai noteiktu kopēju tiesisko telpu, pamatojoties uz iekšējā tirgus principiem un normām, kas saistītas ar acquis; uzsver, ka ir svarīgi turpmāk paplašināt Eiropas Enerģētikas kopienu un izveidot juridiskus kontroles mehānismus nepilnību novēršanai acquis īstenošanā;

| 46. | atbalsta politisko un ekonomisko dialogu ar ES kaimiņvalstīm par jaunu enerģijas avotu izmantošanu; |
| --- | --- |

46.

atbalsta politisko un ekonomisko dialogu ar ES kaimiņvalstīm par jaunu enerģijas avotu izmantošanu;

| 47. | aicina īstenot izveidotos un izstrādāt jaunus mehānismus Eiropas kaimiņattiecību politikā un Melnās jūras reģiona sinerģijas kontekstā, lai stiprinātu sadarbību nolūkā nodrošināt lielāku pārredzamību, kā arī piegāžu un tranzīta stabilitāti; |
| --- | --- |

47.

aicina īstenot izveidotos un izstrādāt jaunus mehānismus Eiropas kaimiņattiecību politikā un Melnās jūras reģiona sinerģijas kontekstā, lai stiprinātu sadarbību nolūkā nodrošināt lielāku pārredzamību, kā arī piegāžu un tranzīta stabilitāti;

| 48. | atbalsta politiska dialoga veidošanu ar Norvēģiju un Krieviju par jaunu enerģijas avotu izpēti Barenca jūrā, balstoties uz priekšnoteikumu aizsargāt jutīgo Arktikas reģiona vidi, un sadarbību ar Norvēģiju, importējot hidroelektrostaciju saražoto elektroenerģiju pa zemūdens elektropārvades gargabalkabeļiem; prasa ātrāk formulēt ES stratēģiju attiecībā uz Arktikas reģionu; |
| --- | --- |

48.

atbalsta politiska dialoga veidošanu ar Norvēģiju un Krieviju par jaunu enerģijas avotu izpēti Barenca jūrā, balstoties uz priekšnoteikumu aizsargāt jutīgo Arktikas reģiona vidi, un sadarbību ar Norvēģiju, importējot hidroelektrostaciju saražoto elektroenerģiju pa zemūdens elektropārvades gargabalkabeļiem; prasa ātrāk formulēt ES stratēģiju attiecībā uz Arktikas reģionu;

| 49. | uzskata, ka ārpolitikas dialogs ir būtisks pasaules ekonomikas izaugsmes nošķiršanai no energoresursu izmantošanas un paredzamāka enerģijas tirgus veicināšanai, kā arī tas sekmē politiskās attiecības; uzsver, ka papildus dialogam ar galvenajām patērētājām valstīm, piemēram, ASV un Japānu, ir svarīgi veidot dialogu arī ar tādām jaunās tirgus ekonomikas valstīm kā Ķīna, Indija, Brazīlija, Indonēzija un Dienvidāfrika; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka ārpolitikas dialogs ir būtisks pasaules ekonomikas izaugsmes nošķiršanai no energoresursu izmantošanas un paredzamāka enerģijas tirgus veicināšanai, kā arī tas sekmē politiskās attiecības; uzsver, ka papildus dialogam ar galvenajām patērētājām valstīm, piemēram, ASV un Japānu, ir svarīgi veidot dialogu arī ar tādām jaunās tirgus ekonomikas valstīm kā Ķīna, Indija, Brazīlija, Indonēzija un Dienvidāfrika;

| 50. | uzskata, ka ES būtu jāveicina procesi, lai attīstītu un stiprinātu sadarbību enerģētikas politikā ar trešām valstīm, kurām ir tādas pašas vērtības un kuras vēlas iesaistīties demokrātiskās reformās un veicināt ES dibināšanas pamatā esošās vērtības; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka ES būtu jāveicina procesi, lai attīstītu un stiprinātu sadarbību enerģētikas politikā ar trešām valstīm, kurām ir tādas pašas vērtības un kuras vēlas iesaistīties demokrātiskās reformās un veicināt ES dibināšanas pamatā esošās vērtības;

| 51. | atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumus par politiskās sadarbības uzlabošanu ar austrumu kaimiņiem un uzskata par svarīgu, lai Turcijas pievienošanos Enerģētikas kopienas līgumam un enerģētikas nodaļas izskatīšana ES pievienošanās sarunās aplūkotu maksimālas steidzamības kārtā; turklāt atzinīgi vērtē iniciatīvu par ES, Ukrainas un Krievijas trīspusējo dialogu un uzsver nepieciešamību nodrošināt ciešu politisko un administratīvo sadarbību ar abiem partneriem; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumus par politiskās sadarbības uzlabošanu ar austrumu kaimiņiem un uzskata par svarīgu, lai Turcijas pievienošanos Enerģētikas kopienas līgumam un enerģētikas nodaļas izskatīšana ES pievienošanās sarunās aplūkotu maksimālas steidzamības kārtā; turklāt atzinīgi vērtē iniciatīvu par ES, Ukrainas un Krievijas trīspusējo dialogu un uzsver nepieciešamību nodrošināt ciešu politisko un administratīvo sadarbību ar abiem partneriem;

| 52. | uzsver, ka pasākumi atjaunojamās enerģijas iekšējās ražošanas palielināšanai ir ļoti svarīgi, lai samazinātu ES atkarību no ogļūdeņražu ārējā importa; uzskata, ka ES enerģijas ražošanas un sadales struktūras būtu jāpārskata atbilstoši ilgtermiņa mērķiem enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka pasākumi atjaunojamās enerģijas iekšējās ražošanas palielināšanai ir ļoti svarīgi, lai samazinātu ES atkarību no ogļūdeņražu ārējā importa; uzskata, ka ES enerģijas ražošanas un sadales struktūras būtu jāpārskata atbilstoši ilgtermiņa mērķiem enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā;

| 53. | atgādina būtisko sašķidrinātās gāzes devumu ES energoapgādes jomā un aicina stiprināt sadarbību ar galvenajiem piegādātājiem un pašreizējiem un nākamajiem patērētājiem; |
| --- | --- |

53.

atgādina būtisko sašķidrinātās gāzes devumu ES energoapgādes jomā un aicina stiprināt sadarbību ar galvenajiem piegādātājiem un pašreizējiem un nākamajiem patērētājiem;

| 54. | uzsver, ka dažādošana jāsaprot kā jauni naftas, gāzes un elektroenerģijas avoti, kas neatrodas Krievijā, tām dalībvalstīm, kas ir pārāk atkarīgas no šā vienīgā piegādātāja; uzsver — lai gan Krievijas gāze ir tikai 24 % no visā ES patērētās gāzes, tā veido no 48 % līdz 100 % no patērētās gāzes divpadsmit dalībvalstīs no 27 un tādēļ tieši ietekmē Savienības enerģētisko drošību; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka dažādošana jāsaprot kā jauni naftas, gāzes un elektroenerģijas avoti, kas neatrodas Krievijā, tām dalībvalstīm, kas ir pārāk atkarīgas no šā vienīgā piegādātāja; uzsver — lai gan Krievijas gāze ir tikai 24 % no visā ES patērētās gāzes, tā veido no 48 % līdz 100 % no patērētās gāzes divpadsmit dalībvalstīs no 27 un tādēļ tieši ietekmē Savienības enerģētisko drošību;

| 55. | uzskata, ka līdz ar jaunu, netradicionālu enerģijas tehnoloģiju attīstību (naftas smiltis un slānekļa gāze no Kanādas, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrālijas, Kataras, Brazīlijas, Argentīnas, un enerģijas ieguve Arktikas reģionā, papildu ieguve Irākā, Venecuēlā un Āfrikas valstīs) jauni dalībnieki, partneri un reģioni parādās kā iespējamie nākotnes piegādātāji, un tāpēc ES ir arī jākoncentrē savi centieni, lai pilnībā izmantotu šo jauno situāciju un attīstītu jaunas partnerattiecības enerģētikas jomā ar mērķi dažādot piegādātājus; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka līdz ar jaunu, netradicionālu enerģijas tehnoloģiju attīstību (naftas smiltis un slānekļa gāze no Kanādas, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrālijas, Kataras, Brazīlijas, Argentīnas, un enerģijas ieguve Arktikas reģionā, papildu ieguve Irākā, Venecuēlā un Āfrikas valstīs) jauni dalībnieki, partneri un reģioni parādās kā iespējamie nākotnes piegādātāji, un tāpēc ES ir arī jākoncentrē savi centieni, lai pilnībā izmantotu šo jauno situāciju un attīstītu jaunas partnerattiecības enerģētikas jomā ar mērķi dažādot piegādātājus;

| 56. | uzsver, ka ļoti svarīga ir pāreja uz ekonomiku ar pazeminātu emisiju līmeni, un uzsver nepieciešamību saglabāt konkurētspēju un inovācijas, arī piemērojot atbilstošus tirdzniecības politikas instrumentus; uzskata, ka pārejai uz ekonomiku ar pazeminātu emisiju līmeni jānotiek veidā, kas atbilst šā ģeogrāfiskā reģiona apstākļiem, energosistēmas stāvoklim, kā arī attiecīgās dalībvalsts energoavotu sadalījumam un tās ģeoloģiskajai struktūrai; uzskata, ka šāda pieeja dos iespēju saglabāt augsta līmeņa energoapgādes drošību un ekonomikas konkurētspēju, vienlaikus saglabājot līgumos noteikto katras dalībvalsts autonomiju, noteikt nosacījumus energoresursu izmantošanai, izvēlēties energoavotus un vispārējo energoapgādes struktūru; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka ļoti svarīga ir pāreja uz ekonomiku ar pazeminātu emisiju līmeni, un uzsver nepieciešamību saglabāt konkurētspēju un inovācijas, arī piemērojot atbilstošus tirdzniecības politikas instrumentus; uzskata, ka pārejai uz ekonomiku ar pazeminātu emisiju līmeni jānotiek veidā, kas atbilst šā ģeogrāfiskā reģiona apstākļiem, energosistēmas stāvoklim, kā arī attiecīgās dalībvalsts energoavotu sadalījumam un tās ģeoloģiskajai struktūrai; uzskata, ka šāda pieeja dos iespēju saglabāt augsta līmeņa energoapgādes drošību un ekonomikas konkurētspēju, vienlaikus saglabājot līgumos noteikto katras dalībvalsts autonomiju, noteikt nosacījumus energoresursu izmantošanai, izvēlēties energoavotus un vispārējo energoapgādes struktūru;

| 57. | atzīst ES tiešo ārvalstu investīciju nozīmīgumu, būvējot un modernizējot energoinfrastruktūru jaunattīstības valstīs; vienlaikus uzsver, ka attiecībā uz to jārada atbilstoša tiesiskā aizsardzība, ko var panākt, ja ES acquis attiecina uz trešām valstīm (inter alia, stiprinot un paplašinot Enerģētikas kopienas līguma piemērošanas jomu); |
| --- | --- |

57.

atzīst ES tiešo ārvalstu investīciju nozīmīgumu, būvējot un modernizējot energoinfrastruktūru jaunattīstības valstīs; vienlaikus uzsver, ka attiecībā uz to jārada atbilstoša tiesiskā aizsardzība, ko var panākt, ja ES acquis attiecina uz trešām valstīm (inter alia, stiprinot un paplašinot Enerģētikas kopienas līguma piemērošanas jomu);

| 58. | uzsver plašas sadarbības nozīmīgumu Arktiskajā reģionā, īpaši starp Eiroatlantijas ģeogrāfiskā apgabala valstīm; |
| --- | --- |

58.

uzsver plašas sadarbības nozīmīgumu Arktiskajā reģionā, īpaši starp Eiroatlantijas ģeogrāfiskā apgabala valstīm;

Ilgtspējība — nostiprinātas partnerattiecības ar piegādātājvalstīm un starptautiskajām organizācijām

| 59. | uzskata, ka pieaugošais enerģijas pieprasījums pasaulē un fosilā kurināmā rezervju augstais koncentrācijas līmenis lielā mērā nestabilās un nedemokrātiskās valstīs padara ES neaizsargātu un ļoti kavē uzticamas, efektīvas un saskaņotas kopējas Eiropas politikas attīstību; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka pieaugošais enerģijas pieprasījums pasaulē un fosilā kurināmā rezervju augstais koncentrācijas līmenis lielā mērā nestabilās un nedemokrātiskās valstīs padara ES neaizsargātu un ļoti kavē uzticamas, efektīvas un saskaņotas kopējas Eiropas politikas attīstību;

| 60. | uzskata, ka ES partnerības enerģētikas jomā un ES iesaistīšanās tādos globālajos forumos kā G-20 jāizmanto tam, lai veicinātu ilgtspējīgas enerģijas koncepcijas trešās valstīs un vienlaikus uzlabotu tirgus pārredzamību, kā arī samazinātu starptautisko tirgu nepastāvību un censtos izveidot globālu enerģijas tirgu, kas ir mazāk jutīgs pret pēkšņām pārmaiņām un apgādes traucējumiem; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka ES partnerības enerģētikas jomā un ES iesaistīšanās tādos globālajos forumos kā G-20 jāizmanto tam, lai veicinātu ilgtspējīgas enerģijas koncepcijas trešās valstīs un vienlaikus uzlabotu tirgus pārredzamību, kā arī samazinātu starptautisko tirgu nepastāvību un censtos izveidot globālu enerģijas tirgu, kas ir mazāk jutīgs pret pēkšņām pārmaiņām un apgādes traucējumiem;

| 61. | uzsver, ka ir jāpaplašina saikne starp Eiropas enerģijas tīklu un kaimiņvalstīm (Rietumbalkāni, austrumu kaimiņvalstis, Kaspijas reģiona valstis, Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstis), būvējot jaunus starpsavienojumus un veicinot plašāku regulatīvo telpu un pēc iespējas paplašinot ES vides un drošības standartu piemērošanu, lai nodrošinātu, ka visu veidu spēkstacijas ES robežu tuvumā atbilstu kodoldrošības augstākajiem standartiem; |
| --- | --- |

61.

uzsver, ka ir jāpaplašina saikne starp Eiropas enerģijas tīklu un kaimiņvalstīm (Rietumbalkāni, austrumu kaimiņvalstis, Kaspijas reģiona valstis, Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstis), būvējot jaunus starpsavienojumus un veicinot plašāku regulatīvo telpu un pēc iespējas paplašinot ES vides un drošības standartu piemērošanu, lai nodrošinātu, ka visu veidu spēkstacijas ES robežu tuvumā atbilstu kodoldrošības augstākajiem standartiem;

| 62. | uzsver to, cik svarīgi ir īstenot kopēju interešu infrastruktūras projektus, kā definēts Komisijas priekšlikumā regulai, ar ko izveido Eiropas energoinfrastruktūras vadlīnijas, un Komisijas paziņojumā „Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam”; ņemot vērā šo projektu stratēģisko nozīmi, uzskata, ka ir būtiski attiecīgu prioritāti piešķirt izrietošajiem nolīgumiem ar ārējiem partneriem, šos nolīgumus ilgtspējīgi izstrādāt un ātri noslēgt atbilstoši uz noteikumiem balstītai tirgus sistēmai; |
| --- | --- |

62.

uzsver to, cik svarīgi ir īstenot kopēju interešu infrastruktūras projektus, kā definēts Komisijas priekšlikumā regulai, ar ko izveido Eiropas energoinfrastruktūras vadlīnijas, un Komisijas paziņojumā „Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam”; ņemot vērā šo projektu stratēģisko nozīmi, uzskata, ka ir būtiski attiecīgu prioritāti piešķirt izrietošajiem nolīgumiem ar ārējiem partneriem, šos nolīgumus ilgtspējīgi izstrādāt un ātri noslēgt atbilstoši uz noteikumiem balstītai tirgus sistēmai;

| 63 | uzsver, ka ES un Krievijas enerģētikas dialogā, kurā ES ir jābūt vienotai, jāņem vērā Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstu īpašais un atkarīgais stāvoklis, jo to energoapgādes drošību var nodrošināt tikai ar ES mēroga infrastruktūras starpsavienojumu un pilnībā īstenojot iekšējā enerģijas tirgus noteikumus; uzskata, ka dialogā jāņem vērā tādi svarīgi jautājumi kā energoresursu, tīklu un eksporta tirgu pieejamība, investīciju aizsardzība, savstarpējā savietojamība, krīzes novēršana un sadarbība, vienlīdzīgi konkurences nosacījumi un enerģijas cenu veidošana; uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš „Družba” jautājumam un ka ES līmenī jāuzsāk īpaši pasākumi, lai atjaunotu naftas piegādes pa slēgto atzaru; |
| --- | --- |

63

uzsver, ka ES un Krievijas enerģētikas dialogā, kurā ES ir jābūt vienotai, jāņem vērā Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstu īpašais un atkarīgais stāvoklis, jo to energoapgādes drošību var nodrošināt tikai ar ES mēroga infrastruktūras starpsavienojumu un pilnībā īstenojot iekšējā enerģijas tirgus noteikumus; uzskata, ka dialogā jāņem vērā tādi svarīgi jautājumi kā energoresursu, tīklu un eksporta tirgu pieejamība, investīciju aizsardzība, savstarpējā savietojamība, krīzes novēršana un sadarbība, vienlīdzīgi konkurences nosacījumi un enerģijas cenu veidošana; uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš „Družba” jautājumam un ka ES līmenī jāuzsāk īpaši pasākumi, lai atjaunotu naftas piegādes pa slēgto atzaru;

| 64. | uzsver — tā kā dalībvalstis uzsāk savu valsts tirgu savienošanu un integrāciju, investējot infrastruktūrā un apstiprinot kopēju regulējumu, jācenšas sadarboties arī ar Krieviju, lai noteiktu radošus un savstarpēji pieņemamus pasākumus ar mērķi samazināt neatbilstības starp abiem enerģijas tirgiem; |
| --- | --- |

64.

uzsver — tā kā dalībvalstis uzsāk savu valsts tirgu savienošanu un integrāciju, investējot infrastruktūrā un apstiprinot kopēju regulējumu, jācenšas sadarboties arī ar Krieviju, lai noteiktu radošus un savstarpēji pieņemamus pasākumus ar mērķi samazināt neatbilstības starp abiem enerģijas tirgiem;

| 65. | uzsver, cik nozīmīgs ir dialogs enerģētikas jomā ar Krieviju un ES un Krievijas plāns, ko ierosinājusi Enerģētikas padome; uzsver, cik svarīga ir sadarbība tādās savstarpēji izdevīgās jomās kā kopīga pētniecība un tehnoloģiju nodošana, īpaši energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas jomā; |
| --- | --- |

65.

uzsver, cik nozīmīgs ir dialogs enerģētikas jomā ar Krieviju un ES un Krievijas plāns, ko ierosinājusi Enerģētikas padome; uzsver, cik svarīga ir sadarbība tādās savstarpēji izdevīgās jomās kā kopīga pētniecība un tehnoloģiju nodošana, īpaši energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas jomā;

| 66. | aicina paplašināt Enerģētikas hartas nolīgumu, piemērojot to vairāk valstīm, un Enerģētikas hartas konferences dalībnieku sarunās censties panākt atrisinājumu, lai Krievija pilnībā pieņemtu Enerģētikas hartas un tās protokolu principus; |
| --- | --- |

66.

aicina paplašināt Enerģētikas hartas nolīgumu, piemērojot to vairāk valstīm, un Enerģētikas hartas konferences dalībnieku sarunās censties panākt atrisinājumu, lai Krievija pilnībā pieņemtu Enerģētikas hartas un tās protokolu principus;

| 67. | prasa pastiprināt stratēģisko partnerību ar Krieviju, noslēdzot jaunu partnerības un sadarbības nolīgumu; norāda, ka jaunajam nolīgumam pilnībā jāatbilst iekšējā tirgus noteikumiem un ES Trešās enerģijas paketes noteikumiem un regulējumam un jābūt balstītam uz abpusēju cieņu un savstarpīgumu; uzsver, ka saskaņā ar Enerģētikas hartas nolīguma 45. pantu tas jau ir Krievijai saistošs; ir pārliecināts, ka Enerģētikas hartas nolīguma ratificēšana no Krievijas puses abpusēji labvēlīgi ietekmētu divpusējās attiecības enerģētikas jomā; |
| --- | --- |

67.

prasa pastiprināt stratēģisko partnerību ar Krieviju, noslēdzot jaunu partnerības un sadarbības nolīgumu; norāda, ka jaunajam nolīgumam pilnībā jāatbilst iekšējā tirgus noteikumiem un ES Trešās enerģijas paketes noteikumiem un regulējumam un jābūt balstītam uz abpusēju cieņu un savstarpīgumu; uzsver, ka saskaņā ar Enerģētikas hartas nolīguma 45. pantu tas jau ir Krievijai saistošs; ir pārliecināts, ka Enerģētikas hartas nolīguma ratificēšana no Krievijas puses abpusēji labvēlīgi ietekmētu divpusējās attiecības enerģētikas jomā;

| 68. | uzsver, cik nozīmīga ir Euronest parlamentārā asambleja, kas veicinās Austrumu partnerības mērķu sasniegšanu un tādējādi pozitīvi ietekmēs energoapgādes drošības jautājumus; |
| --- | --- |

68.

uzsver, cik nozīmīga ir Euronest parlamentārā asambleja, kas veicinās Austrumu partnerības mērķu sasniegšanu un tādējādi pozitīvi ietekmēs energoapgādes drošības jautājumus;

| 69. | norāda, ka Eiropas Ekonomikas zonas valstis jau ir daļa no ES iekšējā tirgus un to sadarbība ir ļoti svarīga, lai sasniegtu 2020. gada enerģētikas mērķus; atzinīgi vērtē pašreizējās iniciatīvas, lai pastiprinātu sadarbību ar Šveici, kurai arī būtu jācenšas pilnībā integrēties ES iekšējā enerģijas tirgū; |
| --- | --- |

69.

norāda, ka Eiropas Ekonomikas zonas valstis jau ir daļa no ES iekšējā tirgus un to sadarbība ir ļoti svarīga, lai sasniegtu 2020. gada enerģētikas mērķus; atzinīgi vērtē pašreizējās iniciatīvas, lai pastiprinātu sadarbību ar Šveici, kurai arī būtu jācenšas pilnībā integrēties ES iekšējā enerģijas tirgū;

| 70. | uzskata, ka ES ārējās enerģētikas politikas pamatā jābūt solidaritātes, pārredzamības, subsidiaritātes, ilgtspējības, sadarbības un savstarpīguma principiem, uz noteikumiem pamatotai tirgus pieejai un koordinācijai starp ES, tās dalībvalstīm un partnervalstīm un šīs visas vērtības ir jāveicina; uzskata, ka Lisabonas līgumā noteikto horizontālo mērķu ievērošana ir ļoti svarīga, lai apstiprinātu Eiropas nozīmi mainīgajā reģionālās politikas kontekstā; aicina Padomi sniegt Komisijai pilnvaras sarunu uzsākšanai par spēkā esošo saprašanās memorandu attiecībā uz enerģētikas jautājumiem ar kaimiņvalstīm pārveidošanu par juridiski saistošiem dokumentiem; |
| --- | --- |

70.

uzskata, ka ES ārējās enerģētikas politikas pamatā jābūt solidaritātes, pārredzamības, subsidiaritātes, ilgtspējības, sadarbības un savstarpīguma principiem, uz noteikumiem pamatotai tirgus pieejai un koordinācijai starp ES, tās dalībvalstīm un partnervalstīm un šīs visas vērtības ir jāveicina; uzskata, ka Lisabonas līgumā noteikto horizontālo mērķu ievērošana ir ļoti svarīga, lai apstiprinātu Eiropas nozīmi mainīgajā reģionālās politikas kontekstā; aicina Padomi sniegt Komisijai pilnvaras sarunu uzsākšanai par spēkā esošo saprašanās memorandu attiecībā uz enerģētikas jautājumiem ar kaimiņvalstīm pārveidošanu par juridiski saistošiem dokumentiem;

| 71. | uzsver, ka ir svarīgi turpināt attīstīt 2010. gadā sākto Āfrikas un ES partnerību enerģētikas jomā; |
| --- | --- |

71.

uzsver, ka ir svarīgi turpināt attīstīt 2010. gadā sākto Āfrikas un ES partnerību enerģētikas jomā;

| 72. | ir pārliecināts, ka efektīvāka pārvaldība pasaules līmenī uzlabotu sadarbību ar ražotājām, tranzīta un patērētājām valstīm; uzskata, ka tādēļ ES vajadzētu būt ievērojamai ietekmei enerģētikas politikas starptautiskajā pārvaldībā, lai veicinātu pārredzamus un nediskriminējošus principus, censtos sasniegt ilgtspējas mērķi, samazinātu darījumu izmaksas un radītu stimulus tirgus dalībniekiem konkurēt cenu un kvalitātes ziņā; |
| --- | --- |

72.

ir pārliecināts, ka efektīvāka pārvaldība pasaules līmenī uzlabotu sadarbību ar ražotājām, tranzīta un patērētājām valstīm; uzskata, ka tādēļ ES vajadzētu būt ievērojamai ietekmei enerģētikas politikas starptautiskajā pārvaldībā, lai veicinātu pārredzamus un nediskriminējošus principus, censtos sasniegt ilgtspējas mērķi, samazinātu darījumu izmaksas un radītu stimulus tirgus dalībniekiem konkurēt cenu un kvalitātes ziņā;

| 73. | atzinīgi vērtē to, ka paziņojumā „ES enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām” ir iekļauts mērķis, kas paredz līdz 2030. gadam nodrošināt vispārēju piekļuvi enerģijai, un uzskata, ka jaunattīstības valstīs galvenā uzmanība būtu jāvelta tam, lai nodrošinātu decentralizētu, ilgtspējīgu un izmaksu ziņā pieejamu enerģiju īpaši iedzīvotājiem lauku rajonos un trūcīgajiem iedzīvotājiem; mudina atbalstīt novatoriskas maksājumu shēmas ar privātā un valsts sektora iesaisti, lai tādējādi galalietotājiem nodrošinātu izmaksu ziņā pieņemamu piekļuvi enerģijai; |
| --- | --- |

73.

atzinīgi vērtē to, ka paziņojumā „ES enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām” ir iekļauts mērķis, kas paredz līdz 2030. gadam nodrošināt vispārēju piekļuvi enerģijai, un uzskata, ka jaunattīstības valstīs galvenā uzmanība būtu jāvelta tam, lai nodrošinātu decentralizētu, ilgtspējīgu un izmaksu ziņā pieejamu enerģiju īpaši iedzīvotājiem lauku rajonos un trūcīgajiem iedzīvotājiem; mudina atbalstīt novatoriskas maksājumu shēmas ar privātā un valsts sektora iesaisti, lai tādējādi galalietotājiem nodrošinātu izmaksu ziņā pieņemamu piekļuvi enerģijai;

| 74. | uzsver, ka ilgtspējīgai enerģijai ir viena no galvenajām nozīmēm attīstībā, un vēlreiz aicina izveidot speciālu programmu enerģētikas un attīstības jomā, īpašu uzmanību pievēršot atjaunojamiem, energoefektīviem, maza mēroga un decentralizētiem risinājumiem enerģētikā, kā arī veicināt jaudu attīstību un tehnoloģiju nodošanu, lai nodrošinātu vietēju līdzdalību; norāda, ka liela apjoma atjaunojamo energoresursu shēmas var būt nepieciešamas, lai ilgtspējīgi varētu apmierināt pilsētu centru un rūpniecības, īpaši jaunietekmes valstu, pieaugošo enerģijas pieprasījumu; aicina attiecībā uz šādām shēmām vienmēr ievērot augstākos sociālos un vides kritērijus; |
| --- | --- |

74.

uzsver, ka ilgtspējīgai enerģijai ir viena no galvenajām nozīmēm attīstībā, un vēlreiz aicina izveidot speciālu programmu enerģētikas un attīstības jomā, īpašu uzmanību pievēršot atjaunojamiem, energoefektīviem, maza mēroga un decentralizētiem risinājumiem enerģētikā, kā arī veicināt jaudu attīstību un tehnoloģiju nodošanu, lai nodrošinātu vietēju līdzdalību; norāda, ka liela apjoma atjaunojamo energoresursu shēmas var būt nepieciešamas, lai ilgtspējīgi varētu apmierināt pilsētu centru un rūpniecības, īpaši jaunietekmes valstu, pieaugošo enerģijas pieprasījumu; aicina attiecībā uz šādām shēmām vienmēr ievērot augstākos sociālos un vides kritērijus;

| 75. | aicina sadarbībā ar jaunattīstības valstīm enerģētikas jomā ņemt vērā galvenos ES attīstības mērķus un ievērot demokrātiju un cilvēktiesības kontekstā ar stratēģisku pieeju, lai sasniegtu drošu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu elektroapgādi, par prioritāti nosakot jaunattīstības valstu iedzīvotāju intereses; |
| --- | --- |

75.

aicina sadarbībā ar jaunattīstības valstīm enerģētikas jomā ņemt vērā galvenos ES attīstības mērķus un ievērot demokrātiju un cilvēktiesības kontekstā ar stratēģisku pieeju, lai sasniegtu drošu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu elektroapgādi, par prioritāti nosakot jaunattīstības valstu iedzīvotāju intereses;

| 76. | uzsver to, cik svarīgi attiecībās ar trešām valstīm enerģētikas jomā ir nodrošināt pārredzamību, demokrātisku kontroli un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

76.

uzsver to, cik svarīgi attiecībās ar trešām valstīm enerģētikas jomā ir nodrošināt pārredzamību, demokrātisku kontroli un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību;

| 77. | uzsver, cik svarīgi ir arī turpmāk iekļaut tirdzniecības un investīciju pamatprincipus, tostarp tos, kas veicina vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz investīcijām ilgtspējīgā enerģijā gan divpusējos nolīgumos, gan arī daudzpusējos tiesiskajos regulējumos, piemēram, Enerģētikas hartas nolīgumā un PTO, un padarīt tos izpildāmus, ieviešot efektīvus strīdu izšķiršanas mehānismus; |
| --- | --- |

77.

uzsver, cik svarīgi ir arī turpmāk iekļaut tirdzniecības un investīciju pamatprincipus, tostarp tos, kas veicina vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz investīcijām ilgtspējīgā enerģijā gan divpusējos nolīgumos, gan arī daudzpusējos tiesiskajos regulējumos, piemēram, Enerģētikas hartas nolīgumā un PTO, un padarīt tos izpildāmus, ieviešot efektīvus strīdu izšķiršanas mehānismus;

| 78. | uzskata, ka bez sadarbības enerģijas produktu izmantošanā, tirdzniecībā un to tranzītā uz ES, ir arī nepieciešams stiprināt sadarbību citos ar enerģētiku saistītos jautājumos; tādēļ aicina starp ES un galvenajām trešām valstīm, piemēram, BRICS un valstīm, kuru enerģijas patēriņš strauji pieaug, attīstīt stratēģiskas enerģētikas partnerības, inter alia, šādās jomās:






  — | sadarbība pētniecībā un izstrādē saistībā ar zemas oglekļa emisijas tehnoloģijām un inovācijām, |
| --- | --- | --- |

78.

uzskata, ka bez sadarbības enerģijas produktu izmantošanā, tirdzniecībā un to tranzītā uz ES, ir arī nepieciešams stiprināt sadarbību citos ar enerģētiku saistītos jautājumos; tādēļ aicina starp ES un galvenajām trešām valstīm, piemēram, BRICS un valstīm, kuru enerģijas patēriņš strauji pieaug, attīstīt stratēģiskas enerģētikas partnerības, inter alia, šādās jomās:

—

sadarbība pētniecībā un izstrādē saistībā ar zemas oglekļa emisijas tehnoloģijām un inovācijām,

| — | investīcijas ilgtspējīgā enerģijas ražošanā, |
| --- | --- |

—

investīcijas ilgtspējīgā enerģijas ražošanā,

| — | enerģētikas tehnoloģiju drošums un drošība, |
| --- | --- |

—

enerģētikas tehnoloģiju drošums un drošība,

| — | datu apmaiņa par zinātības nodošanu, tostarp videi draudzīgu un atjaunojamu enerģijas avotu jomā, |
| --- | --- |

—

datu apmaiņa par zinātības nodošanu, tostarp videi draudzīgu un atjaunojamu enerģijas avotu jomā,

| — | energoefektivitātes un energotaupības veicināšana, |
| --- | --- |

—

energoefektivitātes un energotaupības veicināšana,

| — | sistēmu līdzsvarošana, |
| --- | --- |

—

sistēmu līdzsvarošana,

| — | viedie tīkli, |
| --- | --- |

—

viedie tīkli,

| — | enerģijas uzglabāšana, |
| --- | --- |

—

enerģijas uzglabāšana,

| — | kodolsintēzes izpēte, |
| --- | --- |

—

kodolsintēzes izpēte,

| — | tīru akmeņogļu tehnoloģija, oglekļa dioksīda uztveršana un uzglabāšana; |
| --- | --- |

—

tīru akmeņogļu tehnoloģija, oglekļa dioksīda uztveršana un uzglabāšana;

| 79. | mudina Komisiju pieprasīt un nodrošināt visaugstākos starptautiskos drošības standartus attiecībā uz kodolspēkstacijām ES kaimiņvalstīs, izmantojot visus pieejamos instrumentus un līgumus, piemēram, Konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (Espo konvencija) un Konvenciju par piekļuvi informācijai, sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā un tiesas pieejamību vides jautājumos (Orhūsas konvencija); aicina ES kaimiņvalstis veikt visaptverošus ES kodoldrošības un riska stresa testus un aicina Komisiju šajā sakarībā nodrošināt ES tehnisko palīdzību; |
| --- | --- |

79.

mudina Komisiju pieprasīt un nodrošināt visaugstākos starptautiskos drošības standartus attiecībā uz kodolspēkstacijām ES kaimiņvalstīs, izmantojot visus pieejamos instrumentus un līgumus, piemēram, Konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (Espo konvencija) un Konvenciju par piekļuvi informācijai, sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā un tiesas pieejamību vides jautājumos (Orhūsas konvencija); aicina ES kaimiņvalstis veikt visaptverošus ES kodoldrošības un riska stresa testus un aicina Komisiju šajā sakarībā nodrošināt ES tehnisko palīdzību;

| 80. | mudina Komisiju visos attiecīgajos tirdzniecības nolīgumos, arī nolīgumos PTO kontekstā, sekmēt Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvas principu un enerģijas tirgus starptautisko pārvaldības standartu pieņemšanu, ietverot fosilā kurināmā subsīdiju pakāpenisku kvantitatīvu samazinājumu; |
| --- | --- |

80.

mudina Komisiju visos attiecīgajos tirdzniecības nolīgumos, arī nolīgumos PTO kontekstā, sekmēt Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvas principu un enerģijas tirgus starptautisko pārvaldības standartu pieņemšanu, ietverot fosilā kurināmā subsīdiju pakāpenisku kvantitatīvu samazinājumu;

| 81. | norāda, ka enerģijas uzglabāšanai un no atjaunojamu enerģijas avotu iegūtas elektroenerģijas uzkrāšanai un citiem progresīviem izmantošanas veidiem ir vajadzīgas dažādas izejvielas, tostarp reti izrakteņi, kurus ir grūti iegūt; uzskata, ka ir vajadzīga saskaņota rīcība no ES un citu tehnoloģiski attīstītu valstu, tostarp ASV un Japānas, puses, lai veicinātu pētniecību, kura palīdzētu iegūt jaunas izejvielas un izejvielu aizstājējus vai samazinātu tādu izejvielu izmantošanu, kas ir problemātiskas nepārtrauktas piegādes, toksiskuma vai kaitējuma videi ziņā; |
| --- | --- |

81.

norāda, ka enerģijas uzglabāšanai un no atjaunojamu enerģijas avotu iegūtas elektroenerģijas uzkrāšanai un citiem progresīviem izmantošanas veidiem ir vajadzīgas dažādas izejvielas, tostarp reti izrakteņi, kurus ir grūti iegūt; uzskata, ka ir vajadzīga saskaņota rīcība no ES un citu tehnoloģiski attīstītu valstu, tostarp ASV un Japānas, puses, lai veicinātu pētniecību, kura palīdzētu iegūt jaunas izejvielas un izejvielu aizstājējus vai samazinātu tādu izejvielu izmantošanu, kas ir problemātiskas nepārtrauktas piegādes, toksiskuma vai kaitējuma videi ziņā;

| 82. | lai veicinātu visā pasaulē drošu un videi draudzīgu enerģijas ražošanu, atbalsta radioloģiskās aizsardzības, drošības, kodoldrošības standartu stiprināšanu un veicināšanu, stingrākas prasības attiecībā uz piekrastes naftas un gāzes darbībām, jēlnaftas un naftas produktu, kā arī sašķidrinātās dabasgāzes jūras transporta drošību, kā arī sadarbību jaunu tehnoloģiju jomā, pētniecības, attīstības un inovācijas jomā un darbu pie starptautisku standartu izstrādes; |
| --- | --- |

82.

lai veicinātu visā pasaulē drošu un videi draudzīgu enerģijas ražošanu, atbalsta radioloģiskās aizsardzības, drošības, kodoldrošības standartu stiprināšanu un veicināšanu, stingrākas prasības attiecībā uz piekrastes naftas un gāzes darbībām, jēlnaftas un naftas produktu, kā arī sašķidrinātās dabasgāzes jūras transporta drošību, kā arī sadarbību jaunu tehnoloģiju jomā, pētniecības, attīstības un inovācijas jomā un darbu pie starptautisku standartu izstrādes;

| 83. | uzskata, ka pasaules klimata pārmaiņas nevar mazināt, neiesaistot lielos emisijas avotus, un mudina Komisiju izstrādāt kopīgu stratēģiju, lai iegūtu pasaules mēroga risinājumu, iesaistot šīs valstis; atzīst, ka ES uzkrātās zināšanas, kuru pamatā ir pieredze, kas gūta, izstrādājot un īstenojot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), varētu būt noderīga trešām valstīm, un mudina Komisiju sniegt palīdzību un iedrošinājumu trešām valstīm izveidot savas ETS, lai savienotu šīs sistēmas ar ES; |
| --- | --- |

83.

uzskata, ka pasaules klimata pārmaiņas nevar mazināt, neiesaistot lielos emisijas avotus, un mudina Komisiju izstrādāt kopīgu stratēģiju, lai iegūtu pasaules mēroga risinājumu, iesaistot šīs valstis; atzīst, ka ES uzkrātās zināšanas, kuru pamatā ir pieredze, kas gūta, izstrādājot un īstenojot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), varētu būt noderīga trešām valstīm, un mudina Komisiju sniegt palīdzību un iedrošinājumu trešām valstīm izveidot savas ETS, lai savienotu šīs sistēmas ar ES;

| 84. | uzsver, ka Eiropai ir vajadzīga ilgtermiņa politikas perspektīva, kas ietver jaunās globālās partnerības un divpusējos sadarbības instrumentus, kuri ļautu ES būt ietekmīgai globālās enerģētikas darba kārtības noteikšanā, uzņemoties vadību, lai izveidotu jaunus tirgus standartus un vadītu starptautiskos centienus enerģētikas jomas tehnoloģiju pētniecībā un inovācijā; |
| --- | --- |

84.

uzsver, ka Eiropai ir vajadzīga ilgtermiņa politikas perspektīva, kas ietver jaunās globālās partnerības un divpusējos sadarbības instrumentus, kuri ļautu ES būt ietekmīgai globālās enerģētikas darba kārtības noteikšanā, uzņemoties vadību, lai izveidotu jaunus tirgus standartus un vadītu starptautiskos centienus enerģētikas jomas tehnoloģiju pētniecībā un inovācijā;

| 85. | uzsver nepieciešamību uzlabot sadarbību ar trešām valstīm pētniecības, izstrādes un inovāciju jomā, lai risinātu globālās problēmas; uzskata, ka ES ir cieši jāsadarbojas ar trešo valstu lielākajiem biodegvielas eksportētājiem, lai nodrošinātu to, ka šie alternatīvie, videi draudzīgie enerģijas risinājumi, kas var veicināt piegādes dažādošanu, var būt patiešām ilgtspējīgi un ka var izvairīties no netiešas zemes izmantošanas maiņas negatīvajām sekām; uzsver, ka biodegvielas ārējie avoti jāpārvalda atbilstoši tādiem pašiem standartiem kā ES avoti, proti, atbilstoši vides un klimata standartiem; uzskata, ka Savienībai jāatbalsta otrās un trešās paaudzes biodegvielas tehnoloģiju pārņemšana gan ES, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

85.

uzsver nepieciešamību uzlabot sadarbību ar trešām valstīm pētniecības, izstrādes un inovāciju jomā, lai risinātu globālās problēmas; uzskata, ka ES ir cieši jāsadarbojas ar trešo valstu lielākajiem biodegvielas eksportētājiem, lai nodrošinātu to, ka šie alternatīvie, videi draudzīgie enerģijas risinājumi, kas var veicināt piegādes dažādošanu, var būt patiešām ilgtspējīgi un ka var izvairīties no netiešas zemes izmantošanas maiņas negatīvajām sekām; uzsver, ka biodegvielas ārējie avoti jāpārvalda atbilstoši tādiem pašiem standartiem kā ES avoti, proti, atbilstoši vides un klimata standartiem; uzskata, ka Savienībai jāatbalsta otrās un trešās paaudzes biodegvielas tehnoloģiju pārņemšana gan ES, gan ārpus tās;

| 86. | vērš uzmanību uz sarežģīto saikni starp enerģētiku un pārtikas piegādi un nodrošinājumu, jo īpaši attiecībā uz biodegvielu, kas var veicināt negatīvu ietekmi uz sabiedrību un vidi jaunattīstības valstīs; uzskata, ka tiesībām uz pārtiku jābūt pārākām par ES atjaunojamās enerģijas mērķi attiecībā uz biodegvielu; |
| --- | --- |

86.

vērš uzmanību uz sarežģīto saikni starp enerģētiku un pārtikas piegādi un nodrošinājumu, jo īpaši attiecībā uz biodegvielu, kas var veicināt negatīvu ietekmi uz sabiedrību un vidi jaunattīstības valstīs; uzskata, ka tiesībām uz pārtiku jābūt pārākām par ES atjaunojamās enerģijas mērķi attiecībā uz biodegvielu;

| 87. | norāda, ka agrodegvielas izmantošana ir pieaugusi, pārmērīgi paļaujoties uz viena kultūrauga liela apjoma rūpnieciskas ražošanas pieaugumu, tādējādi izvēršot lauksaimniecības praksi, kas kaitē videi, bioloģiskajai daudzveidībai, augsnes auglībai un ūdens pieejamībai; pauž bažas par to, ka, veicinot zemes īpašumtiesību koncentrāciju, agrodegvielas izmantošanas pieaugums var izraisīt tādas nelabvēlīgas sekas kā zemes tiesību pārkāpumi, piekļuves zaudēšana dzīvībai svarīgiem dabas resursiem, atmežošana un vides noplicināšana; |
| --- | --- |

87.

norāda, ka agrodegvielas izmantošana ir pieaugusi, pārmērīgi paļaujoties uz viena kultūrauga liela apjoma rūpnieciskas ražošanas pieaugumu, tādējādi izvēršot lauksaimniecības praksi, kas kaitē videi, bioloģiskajai daudzveidībai, augsnes auglībai un ūdens pieejamībai; pauž bažas par to, ka, veicinot zemes īpašumtiesību koncentrāciju, agrodegvielas izmantošanas pieaugums var izraisīt tādas nelabvēlīgas sekas kā zemes tiesību pārkāpumi, piekļuves zaudēšana dzīvībai svarīgiem dabas resursiem, atmežošana un vides noplicināšana;

| 88. | pauž bažas par to, ka Atjaunojamo energoresursu direktīvā (RED) trūkst saistošu ilgtspējīguma kritēriju biomasas ražošanā; uzskata, ka šajos apstākļos bioenerģija varētu nelabvēlīgi ietekmēt klimata pārmaiņu apkarošanu, kā arī kļūt par galveno papildu iemeslu zemes piesavināšanās mēģinājumiem, nepietiekamam nodrošinājumam ar pārtiku, mežu izciršanai un mežu degradācijai jaunattīstības valstīs; tādēļ mudina Komisiju noteikt juridiski saistošus ilgtspējības kritērijus, lai nepieļautu, ka biomasas ražošana un izmantošana enerģijas ieguvei nelabvēlīgi ietekmē klimatu, vidi un sabiedrību; |
| --- | --- |

88.

pauž bažas par to, ka Atjaunojamo energoresursu direktīvā (RED) trūkst saistošu ilgtspējīguma kritēriju biomasas ražošanā; uzskata, ka šajos apstākļos bioenerģija varētu nelabvēlīgi ietekmēt klimata pārmaiņu apkarošanu, kā arī kļūt par galveno papildu iemeslu zemes piesavināšanās mēģinājumiem, nepietiekamam nodrošinājumam ar pārtiku, mežu izciršanai un mežu degradācijai jaunattīstības valstīs; tādēļ mudina Komisiju noteikt juridiski saistošus ilgtspējības kritērijus, lai nepieļautu, ka biomasas ražošana un izmantošana enerģijas ieguvei nelabvēlīgi ietekmē klimatu, vidi un sabiedrību;

| 89. | aicina ES ieviest tādu politiku ilgtspējīgai biomasas ražošanai un izmantošanai enerģētikā, kas apmierina klimata pārmaiņu politikas prasības un ir saskanīga ar Savienības attīstības sadarbības politiku; |
| --- | --- |

89.

aicina ES ieviest tādu politiku ilgtspējīgai biomasas ražošanai un izmantošanai enerģētikā, kas apmierina klimata pārmaiņu politikas prasības un ir saskanīga ar Savienības attīstības sadarbības politiku;

| 90. | uzskata — ES jānodrošina, ka enerģija kļūst par ES ārējās palīdzības programmu galveno sastāvdaļu, jo enerģijas pieejamība, kas ir svarīga ekonomikas attīstībai, vēl aizvien ir problēma jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

90.

uzskata — ES jānodrošina, ka enerģija kļūst par ES ārējās palīdzības programmu galveno sastāvdaļu, jo enerģijas pieejamība, kas ir svarīga ekonomikas attīstībai, vēl aizvien ir problēma jaunattīstības valstīs;

| 91. | uzskata, ka sadarbībai attīstības un uz nākotni vērstu energotehnoloģiju izvēršanas jomā jābūt centrālajam punktam attiecībā uz tās sadarbību ar rūpnieciski attīstīto valstu partneriem un jaunietekmes valstīm; |
| --- | --- |

91.

uzskata, ka sadarbībai attīstības un uz nākotni vērstu energotehnoloģiju izvēršanas jomā jābūt centrālajam punktam attiecībā uz tās sadarbību ar rūpnieciski attīstīto valstu partneriem un jaunietekmes valstīm;

| 92. | uzskata, ka ES jānostāda enerģētikas jautājumi tādu Eiropas iniciatīvu centrā kā Austrumu partnerība, Savienība Vidusjūrai un Eiropas kaimiņattiecību politika; |
| --- | --- |

92.

uzskata, ka ES jānostāda enerģētikas jautājumi tādu Eiropas iniciatīvu centrā kā Austrumu partnerība, Savienība Vidusjūrai un Eiropas kaimiņattiecību politika;

| 93. | aicina Komisiju izstrādāt enerģētikas plānus kopīgi ar visiem galvenajiem enerģijas piegādātājiem un stratēģiski svarīgām tranzītvalstīm un nodibināt partnerības ar valstīm, kas saskaras ar līdzīgām enerģētikas problēmām un kam ir līdzīgas vērtības, jo īpaši lai veicinātu sadarbību tehnoloģijas, pētniecības un rūpniecības jomā un noteiktu kopējus standartus attiecībā uz atjaunojamās enerģijas tehnoloģijām, energoefektivitāti, elektriskajiem transportlīdzekļiem, jaunām un netradicionālām enerģijas tehnoloģijām, jūras urbumu drošībai, kā arī kodoldrošībai un ieroču neizplatīšanai; |
| --- | --- |

93.

aicina Komisiju izstrādāt enerģētikas plānus kopīgi ar visiem galvenajiem enerģijas piegādātājiem un stratēģiski svarīgām tranzītvalstīm un nodibināt partnerības ar valstīm, kas saskaras ar līdzīgām enerģētikas problēmām un kam ir līdzīgas vērtības, jo īpaši lai veicinātu sadarbību tehnoloģijas, pētniecības un rūpniecības jomā un noteiktu kopējus standartus attiecībā uz atjaunojamās enerģijas tehnoloģijām, energoefektivitāti, elektriskajiem transportlīdzekļiem, jaunām un netradicionālām enerģijas tehnoloģijām, jūras urbumu drošībai, kā arī kodoldrošībai un ieroču neizplatīšanai;

| 94. | atkārtoti uzsver, ka — lai nodrošinātu enerģijas pieejamību visiem un atbilstoši vienam no Tūkstošgades attīstības mērķiem — svarīga ir ES tiešo investīciju palielināšana enerģētikas infrastruktūras būvniecībai un modernizācijai un energoefektivitātes celšanai jaunattīstības valstīs, izmantojot atjaunojamo energoresursu ražotspēju, kā arī sniedzot atbalstu pienācīga tiesiskā regulējuma izveidei, kas tām palīdzētu dažādot izmantotās enerģijas avotu struktūru, vienlaikus ar atbilstošiem tiesiskajiem līdzekļiem uzlabojot attiecīgo Eiropas investīciju aizsardzību; |
| --- | --- |

94.

atkārtoti uzsver, ka — lai nodrošinātu enerģijas pieejamību visiem un atbilstoši vienam no Tūkstošgades attīstības mērķiem — svarīga ir ES tiešo investīciju palielināšana enerģētikas infrastruktūras būvniecībai un modernizācijai un energoefektivitātes celšanai jaunattīstības valstīs, izmantojot atjaunojamo energoresursu ražotspēju, kā arī sniedzot atbalstu pienācīga tiesiskā regulējuma izveidei, kas tām palīdzētu dažādot izmantotās enerģijas avotu struktūru, vienlaikus ar atbilstošiem tiesiskajiem līdzekļiem uzlabojot attiecīgo Eiropas investīciju aizsardzību;

| 95. | aicina rīkoties saskaņoti ar citām tehnoloģiski attīstītām valstīm (piemēram, ASV un Japānu), lai atrisinātu radušās problēmas, piemēram, izejvielu un retu derīgo izrakteņu nepietiekamību, kas skar atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju izmantošanu, enerģijas uzkrāšanu un progresīvus enerģijas izmantošanas veidus; |
| --- | --- |

95.

aicina rīkoties saskaņoti ar citām tehnoloģiski attīstītām valstīm (piemēram, ASV un Japānu), lai atrisinātu radušās problēmas, piemēram, izejvielu un retu derīgo izrakteņu nepietiekamību, kas skar atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju izmantošanu, enerģijas uzkrāšanu un progresīvus enerģijas izmantošanas veidus;

| 96. | aicina izstrādāt ES sadarbības programmas enerģētikas jomā ar jaunattīstības valstīm nolūkā atvieglot attiecīgu tirgus struktūru un noteikumu ieviešanu, lai nodrošinātu vietējiem patērētājiem ieguvumus no atjaunojamās enerģijas atbilstoši izmaksām; |
| --- | --- |

96.

aicina izstrādāt ES sadarbības programmas enerģētikas jomā ar jaunattīstības valstīm nolūkā atvieglot attiecīgu tirgus struktūru un noteikumu ieviešanu, lai nodrošinātu vietējiem patērētājiem ieguvumus no atjaunojamās enerģijas atbilstoši izmaksām;

| 97. | uzskata, ka ES spēkā esošajiem stingrajiem kodoldrošības noteikumiem ir jāatspoguļojas ES stratēģijās attiecībā uz trešām valstīm, jo īpaši attiecībā uz tām kaimiņvalstīm, kurās darbojas vai ir plānotas kodolspēkstacijas, kas varētu nopietni ietekmēt ES drošību; |
| --- | --- |

97.

uzskata, ka ES spēkā esošajiem stingrajiem kodoldrošības noteikumiem ir jāatspoguļojas ES stratēģijās attiecībā uz trešām valstīm, jo īpaši attiecībā uz tām kaimiņvalstīm, kurās darbojas vai ir plānotas kodolspēkstacijas, kas varētu nopietni ietekmēt ES drošību;

| 98. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē neseno Transatlantiskās ekonomikas padomes un ES un ASV Enerģētikas padomes apņemšanos veicināt sadarbību attiecībā uz enerģētikas drošību, viedo tīklu standartiem, ūdeņraža un degvielas šūnu tehnoloģiju, atjaunojamām un citām videi draudzīgām enerģijas tehnoloģijām, energoefektivitāti un efektīvu politiku, lai atvieglotu tirdzniecību un ieviestu tīras enerģijas tehnoloģijas tirgū; aicina labāk informēt par ES un ASV Enerģētikas padomes secinājumiem lēmumu pieņemšanas struktūras; |
| --- | --- |

98.

šajā sakarībā atzinīgi vērtē neseno Transatlantiskās ekonomikas padomes un ES un ASV Enerģētikas padomes apņemšanos veicināt sadarbību attiecībā uz enerģētikas drošību, viedo tīklu standartiem, ūdeņraža un degvielas šūnu tehnoloģiju, atjaunojamām un citām videi draudzīgām enerģijas tehnoloģijām, energoefektivitāti un efektīvu politiku, lai atvieglotu tirdzniecību un ieviestu tīras enerģijas tehnoloģijas tirgū; aicina labāk informēt par ES un ASV Enerģētikas padomes secinājumiem lēmumu pieņemšanas struktūras;

| 99. | uzsver nepieciešamību padziļināt dialogu par abpusēji nozīmīgiem stratēģiskiem enerģētikas jautājumiem, veicināt sadarbību enerģētikas politikas jomā un stiprināt sadarbību ar Amerikas Savienotajām Valstīm pētniecības jomā, jo īpaši energoefektīvu ražošanas un transporta tehnoloģiju jomā; aicina izveidot Energoapgādes drošības partnerību ar ASV, pamatojoties uz pašreizējo sadarbību ASV un ES Enerģētikas padomē; |
| --- | --- |

99.

uzsver nepieciešamību padziļināt dialogu par abpusēji nozīmīgiem stratēģiskiem enerģētikas jautājumiem, veicināt sadarbību enerģētikas politikas jomā un stiprināt sadarbību ar Amerikas Savienotajām Valstīm pētniecības jomā, jo īpaši energoefektīvu ražošanas un transporta tehnoloģiju jomā; aicina izveidot Energoapgādes drošības partnerību ar ASV, pamatojoties uz pašreizējo sadarbību ASV un ES Enerģētikas padomē;

| 100. | uzsver, ka Transatlantiskajai ekonomikas padomei cita starpā ir jāsekmē sadarbība saistībā ar regulatīvajiem režīmiem, pētījumiem ilgtspējīgas enerģētikas jomā, energoefektivitāti, kodolsintēzes pētījumiem un kodoldrošību, un aicina uzturēt regulāru dialogu enerģētikas jomā ar Krieviju un citiem partneriem, lai izstrādātu un veiksmīgāk ievērotu starptautiskās normas attiecībā uz drošu, stabilu un efektīvu enerģijas ražošanu, pārvadi, tranzītu, uzkrāšanu un pārstrādi, kā arī jaunu enerģijas tehnoloģiju un ražojumu, piemēram, biodegvielas, divpusēju tirdzniecību; |
| --- | --- |

100.

uzsver, ka Transatlantiskajai ekonomikas padomei cita starpā ir jāsekmē sadarbība saistībā ar regulatīvajiem režīmiem, pētījumiem ilgtspējīgas enerģētikas jomā, energoefektivitāti, kodolsintēzes pētījumiem un kodoldrošību, un aicina uzturēt regulāru dialogu enerģētikas jomā ar Krieviju un citiem partneriem, lai izstrādātu un veiksmīgāk ievērotu starptautiskās normas attiecībā uz drošu, stabilu un efektīvu enerģijas ražošanu, pārvadi, tranzītu, uzkrāšanu un pārstrādi, kā arī jaunu enerģijas tehnoloģiju un ražojumu, piemēram, biodegvielas, divpusēju tirdzniecību;

| 101. | aicina Komisiju paplašināt sadarbību ar Starptautisko Enerģētikas aģentūru, kas sniedz ļoti svarīgu informāciju un datus par enerģētikas plānošanu; uzskata, ka ES un visām dalībvalstīm, kas nav Starptautiskās Enerģētikas aģentūras locekles, tajā jāiestājas; |
| --- | --- |

101.

aicina Komisiju paplašināt sadarbību ar Starptautisko Enerģētikas aģentūru, kas sniedz ļoti svarīgu informāciju un datus par enerģētikas plānošanu; uzskata, ka ES un visām dalībvalstīm, kas nav Starptautiskās Enerģētikas aģentūras locekles, tajā jāiestājas;

| 102. | atzinīgi vērtē ES piedalīšanos Starptautiskā eksperimentālā kodoltermiskā reaktora projektā (ITER) un Ceturtās paaudzes starptautiskajā forumā (GIF); |
| --- | --- |

102.

atzinīgi vērtē ES piedalīšanos Starptautiskā eksperimentālā kodoltermiskā reaktora projektā (ITER) un Ceturtās paaudzes starptautiskajā forumā (GIF);

| 103. | aicina ES un dalībvalstis turpināt sadarboties ar Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju energoapgādes drošības un kritiskās energoinfrastruktūras aizsardzības jautājumos; |
| --- | --- |

103.

aicina ES un dalībvalstis turpināt sadarboties ar Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju energoapgādes drošības un kritiskās energoinfrastruktūras aizsardzības jautājumos;

| 104. | aicina Padomi un Komisiju sadarboties ar ASV un citiem sabiedrotajiem attiecībā uz energoinfrastruktūras aizsardzību pret kiberuzbrukumiem; uzsver — tā kā notiek virzība uz viedajiem tīkliem, šis risks, ko nevar novērst ar tradicionālajiem drošības pasākumiem, kļūs pat vēl svarīgāks attiecībā uz kritiskās infrastruktūras aizsardzību; |
| --- | --- |

104.

aicina Padomi un Komisiju sadarboties ar ASV un citiem sabiedrotajiem attiecībā uz energoinfrastruktūras aizsardzību pret kiberuzbrukumiem; uzsver — tā kā notiek virzība uz viedajiem tīkliem, šis risks, ko nevar novērst ar tradicionālajiem drošības pasākumiem, kļūs pat vēl svarīgāks attiecībā uz kritiskās infrastruktūras aizsardzību;

| 105. | atzinīgi vērtē ierosināto „ES un dienvidu Vidusjūras reģiona valstu enerģētikas partnerību”; uzskata, ka šai partnerībai būtu jākoncentrējas uz šā reģiona milzīgo atjaunojamās (saules) enerģijas potenciālu, un uzskata, ka šai partnerībai vajadzētu ieviest nepieciešamos pasākumus, lai palīdzētu nodrošināt ievērojamo enerģijas pieprasījumu Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs, sniedzot ilgtspējīgus risinājumus; |
| --- | --- |

105.

atzinīgi vērtē ierosināto „ES un dienvidu Vidusjūras reģiona valstu enerģētikas partnerību”; uzskata, ka šai partnerībai būtu jākoncentrējas uz šā reģiona milzīgo atjaunojamās (saules) enerģijas potenciālu, un uzskata, ka šai partnerībai vajadzētu ieviest nepieciešamos pasākumus, lai palīdzētu nodrošināt ievērojamo enerģijas pieprasījumu Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs, sniedzot ilgtspējīgus risinājumus;

| 106. | atgādina, ka sadarbībai enerģētikas politikas jomā ir jāveicina, nevis jākavē, Savienības pamatvērtību popularizēšana, piemēram, cilvēktiesību ievērošana, demokrātija, laba pārvaldība, tiesiskums, sociālais dialogs, savstarpēja cieņa, atbildīga dabas resursu izmantošana, cīņa pret klimata pārmaiņām un visaptveroša vides aizsardzība, kā arī tai jāveicina miers un jābūt saskaņotai ar Savienības ārpolitiku; |
| --- | --- |

106.

atgādina, ka sadarbībai enerģētikas politikas jomā ir jāveicina, nevis jākavē, Savienības pamatvērtību popularizēšana, piemēram, cilvēktiesību ievērošana, demokrātija, laba pārvaldība, tiesiskums, sociālais dialogs, savstarpēja cieņa, atbildīga dabas resursu izmantošana, cīņa pret klimata pārmaiņām un visaptveroša vides aizsardzība, kā arī tai jāveicina miers un jābūt saskaņotai ar Savienības ārpolitiku;

| 107. | aicina Padomi un Komisiju sadarbībā ar Ārējās darbības dienestu līdz 2013. gada beigām izveidot precīzu ceļvedi, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu „Par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību — ES enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām” (COM(2011)0539)”, kas ļautu izveidot efektīvu ārpolitiku enerģētikas jomā, tostarp noteikt īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa uzdevumus, mērķus un pasākumus ar konkrētiem termiņiem to veikšanai; |
| --- | --- |

107.

aicina Padomi un Komisiju sadarbībā ar Ārējās darbības dienestu līdz 2013. gada beigām izveidot precīzu ceļvedi, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu „Par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību — ES enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām” (COM(2011)0539)”, kas ļautu izveidot efektīvu ārpolitiku enerģētikas jomā, tostarp noteikt īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa uzdevumus, mērķus un pasākumus ar konkrētiem termiņiem to veikšanai;

| 108. | uzsver Melnās jūras reģiona nozīmīgumu tādās jomās kā enerģijas avotu un maršrutu dažādošana, atjaunojamās enerģijas potenciāls un ģeogrāfiski stratēģiska vieta kā koridors uz Kaspijas jūras reģionu, Tuvajiem Austrumiem un Centrālāziju; uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm jāatbalsta daudzpusēja sadarbība enerģētikā saistībā ar tirgu integrāciju, tiesisko regulējumu un infrastruktūru; šajā sakarībā uzsver dienvidu koridora, Nabucco projekta un Transkaspijas cauruļvada, kā arī citu mazāku projektu būtisko nozīmi; |
| --- | --- |

108.

uzsver Melnās jūras reģiona nozīmīgumu tādās jomās kā enerģijas avotu un maršrutu dažādošana, atjaunojamās enerģijas potenciāls un ģeogrāfiski stratēģiska vieta kā koridors uz Kaspijas jūras reģionu, Tuvajiem Austrumiem un Centrālāziju; uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm jāatbalsta daudzpusēja sadarbība enerģētikā saistībā ar tirgu integrāciju, tiesisko regulējumu un infrastruktūru; šajā sakarībā uzsver dienvidu koridora, Nabucco projekta un Transkaspijas cauruļvada, kā arī citu mazāku projektu būtisko nozīmi;

| 109. | atzīst GMES ieguldījumu, lai izzinātu Saules enerģijas avotus uz Zemes no kosmosa; aicina — ievērojot GMES konstatējumu, ka tuksnešu zonas dienas laikā saņem lielāku Saules enerģijas daudzumu, nekā visa cilvēce patērē viena gada laikā — Komisiju uzsākt partnerību ar tām valstīm, kurās atrodas plašas tuksnešu zonas, īpaši Āfrikā, un izstrādāt stratēģijas un tehnoloģijas šā enerģijas potenciāla efektīvai izmantošanai, arī izmantojot klimata pārmaiņu enerģētikas paketē paredzēto procedūru sadarbības un attīstības jomā; |
| --- | --- |

109.

atzīst GMES ieguldījumu, lai izzinātu Saules enerģijas avotus uz Zemes no kosmosa; aicina — ievērojot GMES konstatējumu, ka tuksnešu zonas dienas laikā saņem lielāku Saules enerģijas daudzumu, nekā visa cilvēce patērē viena gada laikā — Komisiju uzsākt partnerību ar tām valstīm, kurās atrodas plašas tuksnešu zonas, īpaši Āfrikā, un izstrādāt stratēģijas un tehnoloģijas šā enerģijas potenciāla efektīvai izmantošanai, arī izmantojot klimata pārmaiņu enerģētikas paketē paredzēto procedūru sadarbības un attīstības jomā;

| 110. | aicina arī turpmāk paplašināt dalību Enerģētikas kopienas līgumā, vairāk iesaistot ES kaimiņvalstis, īpaši Austrumu partnerības valstis un Vidusāzijas republikas; uzsver, ka Komisijai jānodrošina un jāpastiprina laicīga un stingra ES enerģētikas noteikumu īstenošana Enerģētikas kopienas līguma dalībvalstīs, īpaši darot pieejamu ES finansējumu, ar nosacījumu, ka tas atbilst līguma saistībām; |
| --- | --- |

110.

aicina arī turpmāk paplašināt dalību Enerģētikas kopienas līgumā, vairāk iesaistot ES kaimiņvalstis, īpaši Austrumu partnerības valstis un Vidusāzijas republikas; uzsver, ka Komisijai jānodrošina un jāpastiprina laicīga un stingra ES enerģētikas noteikumu īstenošana Enerģētikas kopienas līguma dalībvalstīs, īpaši darot pieejamu ES finansējumu, ar nosacījumu, ka tas atbilst līguma saistībām;

| 111. | uzskata, ka ilgtspējīgas enerģijas pieejamība ir galvenais attīstības virzītājs, un mudina ES attīstības pasākumus koncentrēt uz palīdzību jaunattīstības valstīm, veicinot ilgtspējīgu enerģētikas politiku, reformu pasākumus, infrastruktūras attīstību, labvēlīgus investīciju nosacījumus un energoefektivitāti; |
| --- | --- |

111.

uzskata, ka ilgtspējīgas enerģijas pieejamība ir galvenais attīstības virzītājs, un mudina ES attīstības pasākumus koncentrēt uz palīdzību jaunattīstības valstīm, veicinot ilgtspējīgu enerģētikas politiku, reformu pasākumus, infrastruktūras attīstību, labvēlīgus investīciju nosacījumus un energoefektivitāti;

| 112. | aicina iesaistīties īpašā enerģētikas dialogā ar Kaspijas jūras reģiona valstīm un atzinīgi vērtē darbu saistībā ar Kaspijas jūras reģiona attīstības korporāciju; aicina Komisiju turpināt darbu, lai stiprinātu ES attiecības ar Azerbaidžānu un Turkmenistānu; |
| --- | --- |

112.

aicina iesaistīties īpašā enerģētikas dialogā ar Kaspijas jūras reģiona valstīm un atzinīgi vērtē darbu saistībā ar Kaspijas jūras reģiona attīstības korporāciju; aicina Komisiju turpināt darbu, lai stiprinātu ES attiecības ar Azerbaidžānu un Turkmenistānu;

| 113. | uzskata, ka ES ārējās enerģētikas politikas prioritātes atbilstoši jāatspoguļo ārējos finanšu instrumentos laikposmam pēc 2013. gada; |
| --- | --- |

113.

uzskata, ka ES ārējās enerģētikas politikas prioritātes atbilstoši jāatspoguļo ārējos finanšu instrumentos laikposmam pēc 2013. gada;

| 114. | uzsver, cik nozīmīga ir sadarbība Austrumu partnerības enerģētiskās drošības platformas ietvaros, lai veicinātu Eiropas standartu un regulējuma enerģētikas politikā ieviešanu un atbalstītu infrastruktūras un starpsavienojumu, energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas avotu izmantošanas attīstību; atzinīgi vērtē partnerības iniciatīvu energoefektivitātes un vides aizsardzības veicināšanai Austrumeiropā (E5P) un cer, ka šajā iniciatīvā drīzumā paralēli Ukrainai piedalīsies arī citas Austrumu partnerības valstis; |
| --- | --- |

114.

uzsver, cik nozīmīga ir sadarbība Austrumu partnerības enerģētiskās drošības platformas ietvaros, lai veicinātu Eiropas standartu un regulējuma enerģētikas politikā ieviešanu un atbalstītu infrastruktūras un starpsavienojumu, energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas avotu izmantošanas attīstību; atzinīgi vērtē partnerības iniciatīvu energoefektivitātes un vides aizsardzības veicināšanai Austrumeiropā (E5P) un cer, ka šajā iniciatīvā drīzumā paralēli Ukrainai piedalīsies arī citas Austrumu partnerības valstis;

| 115. | atgādina neseno saspīlējumu Vidusjūras austrumu reģiona valstīs saistībā ar ogļūdeņražiem; norāda, ka enerģija jāizmanto kā reģiona miera, sadarbības un stabilitātes virzītājs; |
| --- | --- |

115.

atgādina neseno saspīlējumu Vidusjūras austrumu reģiona valstīs saistībā ar ogļūdeņražiem; norāda, ka enerģija jāizmanto kā reģiona miera, sadarbības un stabilitātes virzītājs;

*

* *

| 116. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

116.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 99 E, 3.4.2012., 64. lpp.

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijs

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/42

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijsDaudzgadu finanšu shēma un pašu resursi

P7_TA(2012)0245

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par daudzgadu finanšu shēmu un pašu resursiem (2012/2678(RSP))

2013/C 332 E/05

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1),

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un it īpaši tā 311. un 312. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un it īpaši tā 311. un 312. pantu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 8. jūnija rezolūciju par ieguldījumu nākotnē — jauna daudzgadu finanšu shēma (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 8. jūnija rezolūciju par ieguldījumu nākotnē — jauna daudzgadu finanšu shēma (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 29. jūnija paziņojumu „Budžets stratēģijai „Eiropa 2020”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 29. jūnija paziņojumu „Budžets stratēģijai „Eiropa 2020”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar LESD 312. panta 2. punktu Padomei pēc tam, kad tā ir saņēmusi Parlamenta piekrišanu, vienprātīgi jāpieņem regula, kas nosaka daudzgadu finanšu shēmu; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar LESD 312. panta 2. punktu Padomei pēc tam, kad tā ir saņēmusi Parlamenta piekrišanu, vienprātīgi jāpieņem regula, kas nosaka daudzgadu finanšu shēmu;

| B. | tā kā Savienībai saskaņā ar LESD 311. pantu ir jānodrošina pašai sevi ar līdzekļiem, kas nepieciešami tās mērķu sasniegšanai un politikas virzienu īstenošanai, un šie līdzekļi pilnībā jāgūst no pašu resursiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Savienībai saskaņā ar LESD 311. pantu ir jānodrošina pašai sevi ar līdzekļiem, kas nepieciešami tās mērķu sasniegšanai un politikas virzienu īstenošanai, un šie līdzekļi pilnībā jāgūst no pašu resursiem;

| C. | tā kā Dānija kā pašreizējā ES prezidentvalsts Eiropadomes jūnija sanāksmē gatavojas iesniegt tā dēvēto „sarunu paketi”, piedāvājot dažādas izvēles iespējas attiecībā uz visiem sarunu aspektiem, tostarp ieņēmumiem, tomēr šajā posmā vēl neminot nekādus skaitļus; |
| --- | --- |

C.

tā kā Dānija kā pašreizējā ES prezidentvalsts Eiropadomes jūnija sanāksmē gatavojas iesniegt tā dēvēto „sarunu paketi”, piedāvājot dažādas izvēles iespējas attiecībā uz visiem sarunu aspektiem, tostarp ieņēmumiem, tomēr šajā posmā vēl neminot nekādus skaitļus;

| D. | tā kā Parlaments 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā noteica savas politikas prioritātes attiecībā uz nākamo DFS gan likumdošanas, gan budžeta jomā, tādējādi nodrošinot stabilu pamatu sarunām; |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlaments 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā noteica savas politikas prioritātes attiecībā uz nākamo DFS gan likumdošanas, gan budžeta jomā, tādējādi nodrošinot stabilu pamatu sarunām;

| E. | tā kā ar nākamo DFS saistītās daudzgadu programmas pieņems Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru; |
| --- | --- |

E.

tā kā ar nākamo DFS saistītās daudzgadu programmas pieņems Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru;

| F. | tā kā Parlaments vairākkārt ir prasījis izveidot jaunus un patiesus pašu resursus, |
| --- | --- |

F.

tā kā Parlaments vairākkārt ir prasījis izveidot jaunus un patiesus pašu resursus,

| 1. | uzsver, ka ES budžets ir ieguldījumu budžets ar izteiktu sviras efektu, ņemot vērā to, ka 94 % tā apropriāciju ir paredzētas ekonomiskās izaugsmes un darbavietu izveides stimulēšanai un Savienības ietekmes palielināšanai pasaules mērogā; uzsver, ka, neraugoties uz ES budžeta nelielo apjomu — tikai 2 % no Savienības kopējiem publiskajiem izdevumiem, tas apvieno līdzekļus, darbojas kā katalizators un nodrošina apjomradītus ietaupījumus un pozitīvu pārrobežu ietekmi, kas nepieciešami ES kopīgi izvirzīto politikas mērķu sasniegšanai; pauž stingru pārliecību, ka ES budžets ir ļoti iedarbīgs instruments, lai palielinātu stratēģiskos ieguldījumus ar Eiropas pievienoto vērtību un ievirzītu Eiropas ekonomiku atpakaļ pareizajās sliedēs, veicinot izaugsmi un darbavietu izveidi un vienlaikus atbalstot ekonomisko un sociālo kohēziju visā Savienībā; tādēļ uzsver, ka paralēli budžeta konsolidācijas pasākumiem, kas pašlaik tiek piemēroti dalībvalstu budžetiem, ES budžetam jābūt stratēģiskai lomai; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka ES budžets ir ieguldījumu budžets ar izteiktu sviras efektu, ņemot vērā to, ka 94 % tā apropriāciju ir paredzētas ekonomiskās izaugsmes un darbavietu izveides stimulēšanai un Savienības ietekmes palielināšanai pasaules mērogā; uzsver, ka, neraugoties uz ES budžeta nelielo apjomu — tikai 2 % no Savienības kopējiem publiskajiem izdevumiem, tas apvieno līdzekļus, darbojas kā katalizators un nodrošina apjomradītus ietaupījumus un pozitīvu pārrobežu ietekmi, kas nepieciešami ES kopīgi izvirzīto politikas mērķu sasniegšanai; pauž stingru pārliecību, ka ES budžets ir ļoti iedarbīgs instruments, lai palielinātu stratēģiskos ieguldījumus ar Eiropas pievienoto vērtību un ievirzītu Eiropas ekonomiku atpakaļ pareizajās sliedēs, veicinot izaugsmi un darbavietu izveidi un vienlaikus atbalstot ekonomisko un sociālo kohēziju visā Savienībā; tādēļ uzsver, ka paralēli budžeta konsolidācijas pasākumiem, kas pašlaik tiek piemēroti dalībvalstu budžetiem, ES budžetam jābūt stratēģiskai lomai;

| 2. | atgādina, ka Parlaments ar pārliecinošu balsu vairākumu pieņēma Īpašās komitejas ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada (SURE) ziņojumu, kas iekļauts tā 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā, kuras saturs joprojām ir pilnībā spēkā un kura jāuzskata par Parlamenta sarunu nostāju attiecībā uz DFS laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam; atkārtoti apgalvo, ka Savienības politikas mērķus nebūs iespējams sasniegt bez atbilstoša finansējuma no stabila ES budžeta; uzsver, ka visu 27 dalībvalstu atbalstītajai stratēģijai „Eiropa 2020” būtu jāpalīdz Savienībai atgūties no krīzes un kļūt stiprākai, radot darbavietas un nodrošinot viedu, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi; atkārtoti apstiprina savu nostāju pret jebkādiem priekšlikumiem, kas Savienībai neļautu pildīt savus uzdevumus un politiskās saistībās, kuras tā jau ir uzņēmusies, vai uzņemties jaunus pienākumus; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka Parlaments ar pārliecinošu balsu vairākumu pieņēma Īpašās komitejas ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada (SURE) ziņojumu, kas iekļauts tā 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā, kuras saturs joprojām ir pilnībā spēkā un kura jāuzskata par Parlamenta sarunu nostāju attiecībā uz DFS laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam; atkārtoti apgalvo, ka Savienības politikas mērķus nebūs iespējams sasniegt bez atbilstoša finansējuma no stabila ES budžeta; uzsver, ka visu 27 dalībvalstu atbalstītajai stratēģijai „Eiropa 2020” būtu jāpalīdz Savienībai atgūties no krīzes un kļūt stiprākai, radot darbavietas un nodrošinot viedu, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi; atkārtoti apstiprina savu nostāju pret jebkādiem priekšlikumiem, kas Savienībai neļautu pildīt savus uzdevumus un politiskās saistībās, kuras tā jau ir uzņēmusies, vai uzņemties jaunus pienākumus;

| 3. | uzstāj, ka ES budžetā saskaņā ar Līguma prasībām būtu jānodrošina atbilstošs līdzsvars starp ieņēmumiem, kas gūti no patiesiem pašu resursiem, un izdevumiem; apgalvo, ka Parlaments nav gatavs dot piekrišanu nākamajai DFS regulai, ja pirms tam netiks panākta politiska vienošanās par pašu resursu sistēmas reformu, kas atceltu pašreizējās atlaides un citus korekcijas mehānismus un ieviestu pārredzamību, godīgumu un ilgtspējību; atzinīgi vērtē Komisijas 2011. gada 29. jūnija likumdošanas priekšlikumus attiecībā uz pašu resursu sistēmas reformu, tai skaitā priekšlikumus par finanšu darījumu nodokli un jaunu ES PVN kā pašu resursu veidu, kuru mērķis ir līdz 2020. gadam samazināt uz dalībvalstu NKI balstīto pašu resursu īpatsvaru ES budžetā līdz 40 %, tādējādi atbalstot dalībvalstu apvienotos centienus; |
| --- | --- |

3.

uzstāj, ka ES budžetā saskaņā ar Līguma prasībām būtu jānodrošina atbilstošs līdzsvars starp ieņēmumiem, kas gūti no patiesiem pašu resursiem, un izdevumiem; apgalvo, ka Parlaments nav gatavs dot piekrišanu nākamajai DFS regulai, ja pirms tam netiks panākta politiska vienošanās par pašu resursu sistēmas reformu, kas atceltu pašreizējās atlaides un citus korekcijas mehānismus un ieviestu pārredzamību, godīgumu un ilgtspējību; atzinīgi vērtē Komisijas 2011. gada 29. jūnija likumdošanas priekšlikumus attiecībā uz pašu resursu sistēmas reformu, tai skaitā priekšlikumus par finanšu darījumu nodokli un jaunu ES PVN kā pašu resursu veidu, kuru mērķis ir līdz 2020. gadam samazināt uz dalībvalstu NKI balstīto pašu resursu īpatsvaru ES budžetā līdz 40 %, tādējādi atbalstot dalībvalstu apvienotos centienus;

| 4. | ņemot vērā makroekonomisko vidi un mainīgās pasaules izaicinājumus, kā arī nepieciešamību labāk un efektīvāk izmantot ES budžeta līdzekļus, uzstāj, ka ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam jāpanāk lielāks budžeta elastīgums gan vienas izdevumu kategorijas ietvaros, gan starp izdevumu kategorijām, kā arī starp finanšu gadiem vienas DFS ietvaros, lai nodrošinātu to, ka budžeta līdzekļi atbilst jaunajiem apstākļiem un prioritātēm; uzstāj, ka ES budžetā ir jāievēro vienotības princips un uzsver — iekļaujot daudzgadu finanšu shēmā ES politikas virzienus un programmas, tiem jāparedz pienācīgs finansējums, tādējādi veicinot pārredzamību, prognozējamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

4.

ņemot vērā makroekonomisko vidi un mainīgās pasaules izaicinājumus, kā arī nepieciešamību labāk un efektīvāk izmantot ES budžeta līdzekļus, uzstāj, ka ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam jāpanāk lielāks budžeta elastīgums gan vienas izdevumu kategorijas ietvaros, gan starp izdevumu kategorijām, kā arī starp finanšu gadiem vienas DFS ietvaros, lai nodrošinātu to, ka budžeta līdzekļi atbilst jaunajiem apstākļiem un prioritātēm; uzstāj, ka ES budžetā ir jāievēro vienotības princips un uzsver — iekļaujot daudzgadu finanšu shēmā ES politikas virzienus un programmas, tiem jāparedz pienācīgs finansējums, tādējādi veicinot pārredzamību, prognozējamību un pārskatatbildību;

| 5. | pieprasa, lai pirms Padomes priekšlikumu oficiālas iesniegšanas Parlamenta piekrišanas saņemšanai par DFS regulu saskaņā ar LESD 312. pantu Eiropadomes politiskās nostājas apspriestu Parlaments un Padome, ko pārstāvētu Vispārējo lietu padome; uzsver, ka sarunas par likumdošanas priekšlikumiem attiecībā uz daudzgadu programmām notiks saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un tiks pabeigtas, tiklīdz būs panākta vienošanās par to finansējumu; pauž apņemšanos pilnībā izmantot savas piekrišanas un parastās likumdošanas pilnvaras, kā to paredz Līgums; |
| --- | --- |

5.

pieprasa, lai pirms Padomes priekšlikumu oficiālas iesniegšanas Parlamenta piekrišanas saņemšanai par DFS regulu saskaņā ar LESD 312. pantu Eiropadomes politiskās nostājas apspriestu Parlaments un Padome, ko pārstāvētu Vispārējo lietu padome; uzsver, ka sarunas par likumdošanas priekšlikumiem attiecībā uz daudzgadu programmām notiks saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un tiks pabeigtas, tiklīdz būs panākta vienošanās par to finansējumu; pauž apņemšanos pilnībā izmantot savas piekrišanas un parastās likumdošanas pilnvaras, kā to paredz Līgums;

| 6. | uzsver, ka pirms konkrētu skaitļu ierakstīšanas ir jāvienojas par pašiem DFS mērķiem un politikas virzieniem un ka Parlamentam un Padomei pirms konkrētu skaitļu ierakstīšanas un visas DFS tiesību aktu paketes galīgās pielāgošanas ir jārīko visaptverošas sarunas par visiem ar DFS saistītajiem aspektiem; kā atbilstošu darba metodi atbalsta principu „nav panākta vienošanās ne par ko, kamēr nav panākta vienošanās par visu”; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka pirms konkrētu skaitļu ierakstīšanas ir jāvienojas par pašiem DFS mērķiem un politikas virzieniem un ka Parlamentam un Padomei pirms konkrētu skaitļu ierakstīšanas un visas DFS tiesību aktu paketes galīgās pielāgošanas ir jārīko visaptverošas sarunas par visiem ar DFS saistītajiem aspektiem; kā atbilstošu darba metodi atbalsta principu „nav panākta vienošanās ne par ko, kamēr nav panākta vienošanās par visu”;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei, Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, kā arī pārējām iesaistītajām institūcijām un struktūrām. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei, Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, kā arī pārējām iesaistītajām institūcijām un struktūrām.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0266.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/44

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijsES tirdzniecības sarunas ar Japānu

P7_TA(2012)0246

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par ES tirdzniecības sarunām ar Japānu (2012/2651(RSP))

2013/C 332 E/06

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 1. punkta e) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 1. punkta e) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā LESD 218. panta 2. un 10. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 218. panta 2. un 10. punktu,

| — | ņemot vērā konsultatīvā uzņēmuma „Copenhagen Economics”2009. gada 30. novembrī publicēto ziņojumu „Novērtējums par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem starp ES un Japānu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā konsultatīvā uzņēmuma „Copenhagen Economics”2009. gada 30. novembrī publicēto ziņojumu „Novērtējums par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem starp ES un Japānu”,

| — | ņemot vērā kopīgo paziņojumu, kas pieņemts 19. ES un Japānas augstākā līmeņa sanāksmē 2010. gada 28. aprīlī Tokijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo paziņojumu, kas pieņemts 19. ES un Japānas augstākā līmeņa sanāksmē 2010. gada 28. aprīlī Tokijā,

| — | ņemot vērā rezultātus, kas gūti Komisijas rīkotajā ES un Japānas tirdzniecības attiecību sabiedriskajā apspriešanā un publicēti 2011. gada 21. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezultātus, kas gūti Komisijas rīkotajā ES un Japānas tirdzniecības attiecību sabiedriskajā apspriešanā un publicēti 2011. gada 21. februārī,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 24. un 25. marta secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 24. un 25. marta secinājumus,

| — | ņemot vērā 2011. gada 11. maija rezolūciju par ES un Japānas tirdzniecības attiecībām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 11. maija rezolūciju par ES un Japānas tirdzniecības attiecībām (1),

| — | ņemot vērā kopīgo paziņojumu, kas pieņemts ES un Japānas 20. augstākā līmeņa sanāksmē 2011. gada 28. maijā Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo paziņojumu, kas pieņemts ES un Japānas 20. augstākā līmeņa sanāksmē 2011. gada 28. maijā Briselē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Padome un Komisija atzīmējušas, ka Japānas spēja atcelt regulatīvās barjeras tirdzniecībai ir priekšnoteikums sarunu sākšanai par ES un Japānas tirdzniecības nolīgumu, tā veicinot abu stratēģisko tirdzniecības partneru ciešāku ekonomisko integrāciju; |
| --- | --- |

A.

tā kā Padome un Komisija atzīmējušas, ka Japānas spēja atcelt regulatīvās barjeras tirdzniecībai ir priekšnoteikums sarunu sākšanai par ES un Japānas tirdzniecības nolīgumu, tā veicinot abu stratēģisko tirdzniecības partneru ciešāku ekonomisko integrāciju;

| B. | tā kā ES un Japānas 20. augstākā līmeņa sanāksmē 2011. gada 28. maijā Briselē abu pušu vadītāji nolēma, ka tām jāsāk diskusijas, lai noteiktu šādu sarunu darbības jomu un vērienu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un Japānas 20. augstākā līmeņa sanāksmē 2011. gada 28. maijā Briselē abu pušu vadītāji nolēma, ka tām jāsāk diskusijas, lai noteiktu šādu sarunu darbības jomu un vērienu;

| C. | tā kā ir izveidota kompetenta darba grupa, lai novērtētu kopējo izpratni par iespējamo tirdzniecības sarunu starp Japānu un ES darbības jomu un vērienu; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir izveidota kompetenta darba grupa, lai novērtētu kopējo izpratni par iespējamo tirdzniecības sarunu starp Japānu un ES darbības jomu un vērienu;

| 1. | aicina Padomi neatļaut tirdzniecības sarunu sākšanu, līdz Parlaments nav paudis savu nostāju par ierosinātajām sarunu pilnvarām, balstoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu; |
| --- | --- |

1.

aicina Padomi neatļaut tirdzniecības sarunu sākšanu, līdz Parlaments nav paudis savu nostāju par ierosinātajām sarunu pilnvarām, balstoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0225.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/45

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijsGvineja-Bisava

P7_TA(2012)0247

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par militāro apvērsumu Gvinejā-Bisavā (2012/2660(RSP))

2013/C 332 E/07

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā to, ka 2012. gada 18. martā Gvinejā-Bisavā ir notikusi prezidenta vēlēšanu pirmā kārta un 2012. gada 29. aprīlī bija plānots rīkot šo vēlēšanu otro kārtu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2012. gada 18. martā Gvinejā-Bisavā ir notikusi prezidenta vēlēšanu pirmā kārta un 2012. gada 29. aprīlī bija plānots rīkot šo vēlēšanu otro kārtu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padomes 2012. gada 31. marta, 13. un 21. aprīļa un 8. maija paziņojumus un 2012. gada 18. maija rezolūciju Nr. 2048, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padomes 2012. gada 31. marta, 13. un 21. aprīļa un 8. maija paziņojumus un 2012. gada 18. maija rezolūciju Nr. 2048,

| — | ņemot vērā Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) priekšsēdētāja 2012. gada 6., 12. un 19. aprīļa paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) priekšsēdētāja 2012. gada 6., 12. un 19. aprīļa paziņojumus,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2012. gada 12. un 14. aprīļa paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2012. gada 12. un 14. aprīļa paziņojumus,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2012. gada 13. un 16. aprīļa paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2012. gada 13. un 16. aprīļa paziņojumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2012. gada 13. aprīļa paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2012. gada 13. aprīļa paziņojumu,

| — | ņemot vērā Portugāļu valodā runājošo valstu kopienas (CPLP) priekšsēdētāja 2012. gada 13. aprīļa paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Portugāļu valodā runājošo valstu kopienas (CPLP) priekšsēdētāja 2012. gada 13. aprīļa paziņojumu,

| — | ņemot vērā CPLP Ministru padomes astotajā un devītajā ārkārtas sanāksmē 2012. gada 14. aprīlī un 5. maijā pieņemtās rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā CPLP Ministru padomes astotajā un devītajā ārkārtas sanāksmē 2012. gada 14. aprīlī un 5. maijā pieņemtās rezolūcijas,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Frankofonijas organizācijas (SFO) ģenerālsekretāra 2012. gada 16. aprīļa paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Frankofonijas organizācijas (SFO) ģenerālsekretāra 2012. gada 16. aprīļa paziņojumu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) Miera un drošības padomes 2012. gada 17. un 24. aprīļa lēmumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) Miera un drošības padomes 2012. gada 17. un 24. aprīļa lēmumus,

| — | ņemot vērā OIF Pastāvīgās padomes 2012. gada 18. aprīļa lēmumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā OIF Pastāvīgās padomes 2012. gada 18. aprīļa lēmumu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Attīstības bankas grupas (ĀABG) un Pasaules Bankas grupas (PBG) 2012. gada 19. aprīļa kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Attīstības bankas grupas (ĀABG) un Pasaules Bankas grupas (PBG) 2012. gada 19. aprīļa kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2012. gada 23. aprīļa un 3. maija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2012. gada 23. aprīļa un 3. maija secinājumus,

| — | ņemot vērā ECOWAS valstu un valdību vadītāju augstākā līmeņa ārkārtas sanāksmēs 2012. gada 26. aprīlī un 3. maijā pieņemtos noslēguma komunikē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECOWAS valstu un valdību vadītāju augstākā līmeņa ārkārtas sanāksmēs 2012. gada 26. aprīlī un 3. maijā pieņemtos noslēguma komunikē,

| — | ņemot vērā diplomātiskās, ekonomiskās un finansiālās sankcijas, ko ECOWAS Gvinejai-Bisavai noteica 2012. gada 29. aprīlī un 31. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā diplomātiskās, ekonomiskās un finansiālās sankcijas, ko ECOWAS Gvinejai-Bisavai noteica 2012. gada 29. aprīlī un 31. maijā,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2012. gada 30. aprīļa īpašo ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2012. gada 30. aprīļa īpašo ziņojumu,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 3. maija Regulu (ES) Nr. 377/2012 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām, kuras apdraud mieru, drošību vai stabilitāti Gvinejas-Bisavas Republikā, un ņemot vērā Padomes 2012. gada 31. maija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 458/2012, ar ko īsteno Regulas (ES) Nr. 377/2012 11. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 3. maija Regulu (ES) Nr. 377/2012 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām, kuras apdraud mieru, drošību vai stabilitāti Gvinejas-Bisavas Republikā, un ņemot vērā Padomes 2012. gada 31. maija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 458/2012, ar ko īsteno Regulas (ES) Nr. 377/2012 11. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto prezidentūras 2012. gada 18. maija deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto prezidentūras 2012. gada 18. maija deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2009. gada 12. marta rezolūciju par Gvineju-Bisavu (1), 2010. gada 10. marta rezolūciju par Eiropas drošības stratēģijas un Eiropas kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (2) un 2011. gada 11. maija rezolūciju par Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējās ārpolitikas un drošības politikas galvenajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli 2009. gadā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 12. marta rezolūciju par Gvineju-Bisavu (1), 2010. gada 10. marta rezolūciju par Eiropas drošības stratēģijas un Eiropas kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (2) un 2011. gada 11. maija rezolūciju par Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējās ārpolitikas un drošības politikas galvenajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli 2009. gadā (3),

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, jo īpaši tā 1., 8., 9., 10., 11., 20. un 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu, jo īpaši tā 1., 8., 9., 10., 11., 20. un 33. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 2012. gada 12. aprīlī bruņoto spēku vienības vardarbīgi sagrāba varu Gvinejā-Bisavā un aizturēja valsts pagaidu prezidentu Raimundo Pereira un ministru prezidentu Carlos Gomes Júnior; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2012. gada 12. aprīlī bruņoto spēku vienības vardarbīgi sagrāba varu Gvinejā-Bisavā un aizturēja valsts pagaidu prezidentu Raimundo Pereira un ministru prezidentu Carlos Gomes Júnior;

| B. | tā kā šī nelikumīgā rīcība notika dienu pirms prezidenta vēlēšanu otrās kārtas kampaņas sākuma Gvinejā-Bisavā; |
| --- | --- |

B.

tā kā šī nelikumīgā rīcība notika dienu pirms prezidenta vēlēšanu otrās kārtas kampaņas sākuma Gvinejā-Bisavā;

| C. | tā kā gan valsts, gan starptautiskā līmenī ir atzīts, ka vēlēšanas Gvinejā-Bisavā ir notikušas pārredzami, ministru prezidentam Gomes Júnior pirmajā kārtā iegūstot 48,7 % no vēlētāju balsīm; |
| --- | --- |

C.

tā kā gan valsts, gan starptautiskā līmenī ir atzīts, ka vēlēšanas Gvinejā-Bisavā ir notikušas pārredzami, ministru prezidentam Gomes Júnior pirmajā kārtā iegūstot 48,7 % no vēlētāju balsīm;

| D. | tā kā militārais apvērsums izpelnījās plašu starptautiskās sabiedrības nosodījumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā militārais apvērsums izpelnījās plašu starptautiskās sabiedrības nosodījumu;

| E. | tā kā militārie līderi un dažas opozīcijas partijas ECOWAS aizgādībā bez valsts leģitīmo politisko institūciju brīvas piekrišanas ir vienojušies par Valsts pagaidu padomes un pagaidu valdības izveidošanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā militārie līderi un dažas opozīcijas partijas ECOWAS aizgādībā bez valsts leģitīmo politisko institūciju brīvas piekrišanas ir vienojušies par Valsts pagaidu padomes un pagaidu valdības izveidošanu;

| F. | tā kā gadu desmitiem ilgušās politiskās nestabilitātes rezultātā Gvineja-Bisava ir nonākusi dziļā politiskā, valdības un humanitārā krīzē; |
| --- | --- |

F.

tā kā gadu desmitiem ilgušās politiskās nestabilitātes rezultātā Gvineja-Bisava ir nonākusi dziļā politiskā, valdības un humanitārā krīzē;

| G. | tā kā Gvinejas-Bisavas militārie līderi ne reizi vien nepieļaujamā kārtā ir iejaukušies valsts politiskajā dzīvē un tas ir ārkārtīgi nelabvēlīgi ietekmējis demokrātisku iestāžu veidošanas procesu un tiesiskuma iedibināšanu, kā arī iedzīvotāju drošību un ekonomikas attīstību; |
| --- | --- |

G.

tā kā Gvinejas-Bisavas militārie līderi ne reizi vien nepieļaujamā kārtā ir iejaukušies valsts politiskajā dzīvē un tas ir ārkārtīgi nelabvēlīgi ietekmējis demokrātisku iestāžu veidošanas procesu un tiesiskuma iedibināšanu, kā arī iedzīvotāju drošību un ekonomikas attīstību;

| H. | tā kā nestabilitāte Gvinejā-Bisavā ne vien liedz iespēju efektīvi cīnīties pret narkotiku tirdzniecību, bet arī apdraud miera nostiprināšanu valstī un stabilitāti Rietumāfrikas reģionā, |
| --- | --- |

H.

tā kā nestabilitāte Gvinejā-Bisavā ne vien liedz iespēju efektīvi cīnīties pret narkotiku tirdzniecību, bet arī apdraud miera nostiprināšanu valstī un stabilitāti Rietumāfrikas reģionā,

| I. | tā kā saskaņā ar 10. Eiropas Attīstības fondu (2008–2013) Gvinejai-Bisavai paredzētais Eiropas Savienības kopējais piešķīrums sasniedz EUR 102,8 miljonus; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar 10. Eiropas Attīstības fondu (2008–2013) Gvinejai-Bisavai paredzētais Eiropas Savienības kopējais piešķīrums sasniedz EUR 102,8 miljonus;

| J. | tā kā Gvinejas-Bisavas ekonomika visnabadzīgākā un visatkarīgākā ekonomika visā Rietumāfrikas reģionā un 80 % no valsts budžeta veido starptautiskā palīdzība; |
| --- | --- |

J.

tā kā Gvinejas-Bisavas ekonomika visnabadzīgākā un visatkarīgākā ekonomika visā Rietumāfrikas reģionā un 80 % no valsts budžeta veido starptautiskā palīdzība;

| K. | tā kā pašreizējā valsts politiskā stāvokļa dēļ tiek novērsta uzmanība no iedzīvotāju vajadzībām un no tā, ka humanitārā krīze vēršas plašumā; |
| --- | --- |

K.

tā kā pašreizējā valsts politiskā stāvokļa dēļ tiek novērsta uzmanība no iedzīvotāju vajadzībām un no tā, ka humanitārā krīze vēršas plašumā;

| L. | tā kā Gvinejā-Bisavā izveidotā ES drošības sektora reformas misija, kura tika sākta 2008. gada jūnijā un īstenota saskaņā ar kopējo drošības un aizsardzības politiku, 2010. gada 30. septembrī paziņoja, ka tās pilnvaru laiks ir beidzies un atstāja valsti, |
| --- | --- |

L.

tā kā Gvinejā-Bisavā izveidotā ES drošības sektora reformas misija, kura tika sākta 2008. gada jūnijā un īstenota saskaņā ar kopējo drošības un aizsardzības politiku, 2010. gada 30. septembrī paziņoja, ka tās pilnvaru laiks ir beidzies un atstāja valsti,

| 1. | ļoti asi nosoda antikonstitucionālo apvērsumu, ko Gvinejas-Bisavas bruņotie spēki veica 2012. gada 12. aprīlī, sagrābjot varu valstī; |
| --- | --- |

1.

ļoti asi nosoda antikonstitucionālo apvērsumu, ko Gvinejas-Bisavas bruņotie spēki veica 2012. gada 12. aprīlī, sagrābjot varu valstī;

| 2. | ņem vērā to, ka 2012. gada 27. aprīlī tika atbrīvots gan pagaidu prezidents, gan ministru prezidents un ka viņi bija spiesti pamest valsti, un prasa, lai šīm abām personām tiktu brīvi ļauts atsākt civilo un politisko tiesību pilnīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

2.

ņem vērā to, ka 2012. gada 27. aprīlī tika atbrīvots gan pagaidu prezidents, gan ministru prezidents un ka viņi bija spiesti pamest valsti, un prasa, lai šīm abām personām tiktu brīvi ļauts atsākt civilo un politisko tiesību pilnīgu īstenošanu;

| 3. | pieprasa, lai pilnībā tiktu respektēta visu to valsts amatpersonu un citu pilsoņu fiziskā neaizskaramība, kuri kļuvuši par militāro dumpinieku gūstekņiem, un prasa nekavējoties viņus atbrīvot un izbeigt vardarbību, laupīšanu un iebiedēšanu; |
| --- | --- |

3.

pieprasa, lai pilnībā tiktu respektēta visu to valsts amatpersonu un citu pilsoņu fiziskā neaizskaramība, kuri kļuvuši par militāro dumpinieku gūstekņiem, un prasa nekavējoties viņus atbrīvot un izbeigt vardarbību, laupīšanu un iebiedēšanu;

| 4. | nosoda to, ka ir vardarbīgi apspiestas miermīlīgās demonstrācijas, kuru dalībnieki prasīja atjaunot tiesiskumu, jo īpaši tās demonstrācijas, kas notika 2012. gada 25. maijā Bisavā; |
| --- | --- |

4.

nosoda to, ka ir vardarbīgi apspiestas miermīlīgās demonstrācijas, kuru dalībnieki prasīja atjaunot tiesiskumu, jo īpaši tās demonstrācijas, kas notika 2012. gada 25. maijā Bisavā;

| 5. | mudina visas iesaistītās puses nekavējoties izbeigt vardarbīgās un nelikumīgās darbības un atgādina, ka armija apņēmās ievērot Gvinejas-Bisavas konstitūciju; |
| --- | --- |

5.

mudina visas iesaistītās puses nekavējoties izbeigt vardarbīgās un nelikumīgās darbības un atgādina, ka armija apņēmās ievērot Gvinejas-Bisavas konstitūciju;

| 6. | aicina starptautisko sabiedrību izmantot visu nepieciešamo ietekmi un sniegt visu nepieciešamo atbalstu, lai panāktu šo nelikumīgo darbību rūpīgu izmeklēšanu un lai vainīgās personas tiktu sauktas pie atbildības; |
| --- | --- |

6.

aicina starptautisko sabiedrību izmantot visu nepieciešamo ietekmi un sniegt visu nepieciešamo atbalstu, lai panāktu šo nelikumīgo darbību rūpīgu izmeklēšanu un lai vainīgās personas tiktu sauktas pie atbildības;

| 7. | neatbalsta pašpasludinātas militārās pavēlniecības, pārejas nacionālās padomes un pagaidu valdības veidošanu, uzsver, ka neatzīst šādas pašpasludinātas militāras un pagaidu institūcijas un mudina starptautisko sabiedrību rīkoties tieši tāpat; |
| --- | --- |

7.

neatbalsta pašpasludinātas militārās pavēlniecības, pārejas nacionālās padomes un pagaidu valdības veidošanu, uzsver, ka neatzīst šādas pašpasludinātas militāras un pagaidu institūcijas un mudina starptautisko sabiedrību rīkoties tieši tāpat;

| 8. | atgādina par ECOWAS principu par absolūtu neiecietību pret varas iegūšanu vai saglabāšanu nekonstitucionālā un nedemokrātiskā veidā un atbalsta šo principu, un uzskata, ka Gvinejā-Bisavā panāktā pagaidu vienošanās nepārprotami ir pretrunā ar šo principu, pārkāpj konstitūciju un leģitimizē valsts apvērsumu; |
| --- | --- |

8.

atgādina par ECOWAS principu par absolūtu neiecietību pret varas iegūšanu vai saglabāšanu nekonstitucionālā un nedemokrātiskā veidā un atbalsta šo principu, un uzskata, ka Gvinejā-Bisavā panāktā pagaidu vienošanās nepārprotami ir pretrunā ar šo principu, pārkāpj konstitūciju un leģitimizē valsts apvērsumu;

| 9. | pieprasa nekavējoties atjaunot konstitucionālo kārtību un tiesiskumu un pabeigt vēlēšanu, tostarp likumdevēja vēlēšanu, procesu, lai Gvinejas-Bisavas tauta lemtu par savu nākotni brīvās un godīgās vēlēšanās; |
| --- | --- |

9.

pieprasa nekavējoties atjaunot konstitucionālo kārtību un tiesiskumu un pabeigt vēlēšanu, tostarp likumdevēja vēlēšanu, procesu, lai Gvinejas-Bisavas tauta lemtu par savu nākotni brīvās un godīgās vēlēšanās;

| 10. | noraida jebkādus ārējus mēģinājumus izmantot pašreizējo situāciju un mazināt Gvinejas-Bisavas tautas suverenitāti un Gvinejas-Bisavas teritoriālo integritāti un neatkarību; |
| --- | --- |

10.

noraida jebkādus ārējus mēģinājumus izmantot pašreizējo situāciju un mazināt Gvinejas-Bisavas tautas suverenitāti un Gvinejas-Bisavas teritoriālo integritāti un neatkarību;

| 11. | pieprasa, lai valsts iestādes no jauna pilnībā ievērotu un garantētu pamatbrīvības, tostarp vārda un preses brīvību, pulcēšanās un biedrošanās brīvību un pārvietošanās brīvību; |
| --- | --- |

11.

pieprasa, lai valsts iestādes no jauna pilnībā ievērotu un garantētu pamatbrīvības, tostarp vārda un preses brīvību, pulcēšanās un biedrošanās brīvību un pārvietošanās brīvību;

| 12. | prasa atrisināt domstarpības ar politiskiem un miermīlīgiem līdzekļiem Gvinejas-Bisavas likumīgajās institūcijās; |
| --- | --- |

12.

prasa atrisināt domstarpības ar politiskiem un miermīlīgiem līdzekļiem Gvinejas-Bisavas likumīgajās institūcijās;

| 13. | aicina politiskās partijas vienoties par visaptverošām reformām armijā, policijā, drošības sektorā un tieslietu sistēmā, kas būtu pirmais solis ceļā uz politisko stabilitāti; |
| --- | --- |

13.

aicina politiskās partijas vienoties par visaptverošām reformām armijā, policijā, drošības sektorā un tieslietu sistēmā, kas būtu pirmais solis ceļā uz politisko stabilitāti;

| 14. | atbalsta valsts un starptautiskos centienus atjaunot savstarpēju uzticēšanos starp politisko procesu dalībniekiem, militārpersonām, drošības spēkiem un pilsonisko sabiedrību, lai atjaunotu valstī konstitucionālo kārtību; |
| --- | --- |

14.

atbalsta valsts un starptautiskos centienus atjaunot savstarpēju uzticēšanos starp politisko procesu dalībniekiem, militārpersonām, drošības spēkiem un pilsonisko sabiedrību, lai atjaunotu valstī konstitucionālo kārtību;

| 15. | atkārtoti uzsver stingru pārliecību, ka tikmēr, kamēr Gvinejas-Bisavas iestādēs netiks novērstas strukturālās nepilnības, pastāv risks, ka valsts arī turpmāk būs militāri nestabila un nespēs atrisināt plašās korupcijas problēmu un atbrīvoties no ietekmīgas narkotiku tranzītvalsts statusa; |
| --- | --- |

15.

atkārtoti uzsver stingru pārliecību, ka tikmēr, kamēr Gvinejas-Bisavas iestādēs netiks novērstas strukturālās nepilnības, pastāv risks, ka valsts arī turpmāk būs militāri nestabila un nespēs atrisināt plašās korupcijas problēmu un atbrīvoties no ietekmīgas narkotiku tranzītvalsts statusa;

| 16. | uzsver, ka ir svarīgi izveidot ANO koordinētu Gvinejas-Bisavas krīzes kontaktgrupu, kurā būtu ĀS, ECOWAS un CPLP pārstāvji, kā minēts ANO ģenerālsekretāra 2012. gada 30. aprīļa īpašajā ziņojumā par situāciju Gvinejā-Bisavā, un prasa šajā grupā iesaistīt ES; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka ir svarīgi izveidot ANO koordinētu Gvinejas-Bisavas krīzes kontaktgrupu, kurā būtu ĀS, ECOWAS un CPLP pārstāvji, kā minēts ANO ģenerālsekretāra 2012. gada 30. aprīļa īpašajā ziņojumā par situāciju Gvinejā-Bisavā, un prasa šajā grupā iesaistīt ES;

| 17. | atbalsta ES vēlmi sadarboties ar Rietumāfrikas valstīm un tās reģionālajiem un starptautiskajiem partneriem, tostarp ANO, ĀS, CPLP un ECOWAS, lai izveidotu efektīvu partnerību, kas varētu veicināt miera atjaunošanu un Gvinejas-Bisavas ilgtermiņa stabilizāciju; |
| --- | --- |

17.

atbalsta ES vēlmi sadarboties ar Rietumāfrikas valstīm un tās reģionālajiem un starptautiskajiem partneriem, tostarp ANO, ĀS, CPLP un ECOWAS, lai izveidotu efektīvu partnerību, kas varētu veicināt miera atjaunošanu un Gvinejas-Bisavas ilgtermiņa stabilizāciju;

| 18. | atzinīgi vērtē ECOWAS noteiktās nepieciešamās diplomātiskās, ekonomiskās un finansiālās sankcijas pret Gvineju-Bisavu, Eiropas Savienības Padomes pieņemtos ierobežojošos pasākumus pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām, kuras apdraud mieru, drošību vai stabilitāti Gvinejas-Bisavas Republikā, un ANO Drošības padomes noteikto ceļošanas aizliegumu atsevišķām personām; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē ECOWAS noteiktās nepieciešamās diplomātiskās, ekonomiskās un finansiālās sankcijas pret Gvineju-Bisavu, Eiropas Savienības Padomes pieņemtos ierobežojošos pasākumus pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām, kuras apdraud mieru, drošību vai stabilitāti Gvinejas-Bisavas Republikā, un ANO Drošības padomes noteikto ceļošanas aizliegumu atsevišķām personām;

| 19. | aicina visus starptautiskos partnerus nepārtraukti un cieši uzraudzīt stāvokli Gvinejā-Bisavā un būt gataviem pārskatīt pieņemto pasākumu atbilstību, tostarp tos pastiprinot, vienlaikus nepieļaujot nekādu negatīvu ietekmi uz iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

19.

aicina visus starptautiskos partnerus nepārtraukti un cieši uzraudzīt stāvokli Gvinejā-Bisavā un būt gataviem pārskatīt pieņemto pasākumu atbilstību, tostarp tos pastiprinot, vienlaikus nepieļaujot nekādu negatīvu ietekmi uz iedzīvotājiem;

| 20. | ņem vērā ECOWAS lēmumu izmantot rezerves spēkus, lai nodrošinātu Angolas tehniskās militārās palīdzības misijas (MISSANG) izvešanu un sava pirmā kontingenta ierašanos Gvinejā-Bisavā; |
| --- | --- |

20.

ņem vērā ECOWAS lēmumu izmantot rezerves spēkus, lai nodrošinātu Angolas tehniskās militārās palīdzības misijas (MISSANG) izvešanu un sava pirmā kontingenta ierašanos Gvinejā-Bisavā;

| 21. | atzinīgi vērtē CPLP priekšlikumu ANO sistēmā izveidot Gvinejas-Bisavas stabilizācijas spēkus, kuru pilnvaras ANO Drošības padome noteiktu sadarbībā ar ECOWAS, ĀS un ES, ņemot vērā MISSANG pieredzi; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē CPLP priekšlikumu ANO sistēmā izveidot Gvinejas-Bisavas stabilizācijas spēkus, kuru pilnvaras ANO Drošības padome noteiktu sadarbībā ar ECOWAS, ĀS un ES, ņemot vērā MISSANG pieredzi;

| 22. | aicina Padomi sniegt padomu un palīdzību, lai atbalstītu steidzamu aizsardzības un drošības nozares reformu Gvinejā-Bisavā, un apsvērt efektīvu atbalstu starptautiskas stabilizācijas operācijas izveidei saskaņā ar KDAP; |
| --- | --- |

22.

aicina Padomi sniegt padomu un palīdzību, lai atbalstītu steidzamu aizsardzības un drošības nozares reformu Gvinejā-Bisavā, un apsvērt efektīvu atbalstu starptautiskas stabilizācijas operācijas izveidei saskaņā ar KDAP;

| 23. | mudina ES, ANO, ĀS, ECOWAS un KDAP kopīgi koordinēt tos dažādos kaimiņvalstu, tostarp Angolas, Nigērijas, Senegālas un Burkinafaso, militāros spēkus, kuri jau atrodas valsts teritorijā; |
| --- | --- |

23.

mudina ES, ANO, ĀS, ECOWAS un KDAP kopīgi koordinēt tos dažādos kaimiņvalstu, tostarp Angolas, Nigērijas, Senegālas un Burkinafaso, militāros spēkus, kuri jau atrodas valsts teritorijā;

| 24. | aicina ES prasīt to valstu iestādēm, kuras nodrošina militāros un drošības spēkus un kuras visas ir ĀKK valstis, garantēt, lai šie spēki netiktu izmantoti nelikumīgas kārtības atbalstīšanai, kā to cenšas panākt valsts apvērsuma izdarītāji un pašpasludinātās pārejas iestādes, un neveiktu cilvēktiesību pārkāpumus pret Gvinejas-Bisavas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

24.

aicina ES prasīt to valstu iestādēm, kuras nodrošina militāros un drošības spēkus un kuras visas ir ĀKK valstis, garantēt, lai šie spēki netiktu izmantoti nelikumīgas kārtības atbalstīšanai, kā to cenšas panākt valsts apvērsuma izdarītāji un pašpasludinātās pārejas iestādes, un neveiktu cilvēktiesību pārkāpumus pret Gvinejas-Bisavas iedzīvotājiem;

| 25. | pauž nožēlu par to, ka 2010. gadā darbu Gvinejā-Bisavā ir beigusi drošības sektora reformas misija; |
| --- | --- |

25.

pauž nožēlu par to, ka 2010. gadā darbu Gvinejā-Bisavā ir beigusi drošības sektora reformas misija;

| 26. | aicina augsto pārstāvi /priekšsēdētāja vietnieci un Padomi izpētīt iespēju nosūtīt uz Gvineju-Bisavu jaunu drošības sektora reformas misiju ar pastiprinātām pilnvarām, lai tā palīdzētu reformēt drošības un aizsardzības nozares, veicināt spēju veidošanu, reformēt valsts administrāciju un atbalstīt tiesiskumu, tiklīdz likumīgās iestādes no jauna sāks pilnībā īstenot Gvinejas-Bisavas pārvaldību un pieprasīs šādu misiju; |
| --- | --- |

26.

aicina augsto pārstāvi /priekšsēdētāja vietnieci un Padomi izpētīt iespēju nosūtīt uz Gvineju-Bisavu jaunu drošības sektora reformas misiju ar pastiprinātām pilnvarām, lai tā palīdzētu reformēt drošības un aizsardzības nozares, veicināt spēju veidošanu, reformēt valsts administrāciju un atbalstīt tiesiskumu, tiklīdz likumīgās iestādes no jauna sāks pilnībā īstenot Gvinejas-Bisavas pārvaldību un pieprasīs šādu misiju;

| 27. | vēlreiz mudina Padomi un augsto pārstāvi /priekšsēdētāja vietnieci apsvērt jaunus veidus, kā palīdzēt likumīgajai Gvinejas-Bisavas valdībai cīnīties pret narkotiku tirdzniecību un organizēto noziedzību, tādējādi nepieļaujot, ka šī valsts kļūst par vēl vienu sabrukušu valsti, kurā plaukst narkotiku tirdzniecība; |
| --- | --- |

27.

vēlreiz mudina Padomi un augsto pārstāvi /priekšsēdētāja vietnieci apsvērt jaunus veidus, kā palīdzēt likumīgajai Gvinejas-Bisavas valdībai cīnīties pret narkotiku tirdzniecību un organizēto noziedzību, tādējādi nepieļaujot, ka šī valsts kļūst par vēl vienu sabrukušu valsti, kurā plaukst narkotiku tirdzniecība;

| 28. | atgādina, ka narkotiku tirdzniecība Gvinejā-Bisavā notiek ar mērķi tās novirzīt uz Eiropas tirgu un ir saistīta ar citiem noziedzīgiem tīkliem, kas darbojas šajā reģionā, tostarp teroristu tīkliem jo īpaši Sāhelā un Nigērijā; |
| --- | --- |

28.

atgādina, ka narkotiku tirdzniecība Gvinejā-Bisavā notiek ar mērķi tās novirzīt uz Eiropas tirgu un ir saistīta ar citiem noziedzīgiem tīkliem, kas darbojas šajā reģionā, tostarp teroristu tīkliem jo īpaši Sāhelā un Nigērijā;

| 29. | prasa stiprināt ES un starptautisko apņemšanos veidot demokrātisku un stabilu Gvineju-Bisavu; |
| --- | --- |

29.

prasa stiprināt ES un starptautisko apņemšanos veidot demokrātisku un stabilu Gvineju-Bisavu;

| 30. | pievērš uzmanību humanitārajai situācijai Gvinejā-Bisavā, jo īpaši attiecībā uz valsts iekšienē pārvietotām personām, bēgļiem, epidēmiju risku un draudiem nodrošinātībai ar pārtiku un veselības aprūpei, un aicina ES un starptautisko sabiedrību nekavējoties veikt konkrētus un piemērotus palīdzības pasākumus; |
| --- | --- |

30.

pievērš uzmanību humanitārajai situācijai Gvinejā-Bisavā, jo īpaši attiecībā uz valsts iekšienē pārvietotām personām, bēgļiem, epidēmiju risku un draudiem nodrošinātībai ar pārtiku un veselības aprūpei, un aicina ES un starptautisko sabiedrību nekavējoties veikt konkrētus un piemērotus palīdzības pasākumus;

| 31. | aicina Komisiju turpināt sniegt iedzīvotājiem humāno palīdzību un tiešu atbalstu; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju turpināt sniegt iedzīvotājiem humāno palīdzību un tiešu atbalstu;

| 32. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām, ANO un ECOWAS ģenerālsekretāriem, ĀS iestādēm, ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai, CPLP sekretariātam un Gvinejas-Bisavas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

32.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām, ANO un ECOWAS ģenerālsekretāriem, ĀS iestādēm, ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai, CPLP sekretariātam un Gvinejas-Bisavas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV C 87 E, 1.4.2010., 178. lpp.

(2)  OV C 349 E, 22.12.2010., 63. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0227.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/49

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijsSudāna un Dienvidsudāna

P7_TA(2012)0248

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par stāvokli Sudānā un Dienvidsudānā (2012/2659(RSP))

2013/C 332 E/08

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sudānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sudānu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2012. gada 2. maija Rezolūciju Nr. 2046 (2012) par Sudānu un Dienvidsudānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2012. gada 2. maija Rezolūciju Nr. 2046 (2012) par Sudānu un Dienvidsudānu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton paziņojumu, kurā pausta atzinība par ANO Drošības padomes 2012. gada 2. maija Rezolūciju Nr. 2046 (2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton paziņojumu, kurā pausta atzinība par ANO Drošības padomes 2012. gada 2. maija Rezolūciju Nr. 2046 (2012),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 31. janvāra secinājumus par Sudānu un Padomes 2011. gada 23. maija Lēmumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 31. janvāra secinājumus par Sudānu un Padomes 2011. gada 23. maija Lēmumu (1),

| — | ņemot vērā Sudānas un Dienvidsudānas 2012. gada 10. februārī parakstīto Saprašanās memorandu par neuzbrukšanu un sadarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sudānas un Dienvidsudānas 2012. gada 10. februārī parakstīto Saprašanās memorandu par neuzbrukšanu un sadarbību,

| — | ņemot vērā ES augstās pārstāves Catherine Ashton pārstāvja 2012. gada 28. marta un 2012. gada 11. aprīļa paziņojumus par bruņotiem robežincidentiem starp Sudānu un Dienvidsudānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES augstās pārstāves Catherine Ashton pārstāvja 2012. gada 28. marta un 2012. gada 11. aprīļa paziņojumus par bruņotiem robežincidentiem starp Sudānu un Dienvidsudānu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības 2012. gada 17. aprīļa paziņojumu, kurā tā aicina Sudānu un Dienvidsudānu rīkoties atbildīgi un pievērst uzmanību Āfrikas Savienības un starptautiskās sabiedrības aicinājumiem nekavējoties pārtraukt pašreizējo konfliktu starp abām valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības 2012. gada 17. aprīļa paziņojumu, kurā tā aicina Sudānu un Dienvidsudānu rīkoties atbildīgi un pievērst uzmanību Āfrikas Savienības un starptautiskās sabiedrības aicinājumiem nekavējoties pārtraukt pašreizējo konfliktu starp abām valstīm,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra pārstāvja 2012. gada 16. aprīļa paziņojumu par stāvokli Sudānā un Dienvidsudānā, kurā paustas dziļas bažas par karadarbības turpināšanos starp abām valstīm, tostarp par tās ietekmi uz nevainīgiem civiliedzīvotājiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra pārstāvja 2012. gada 16. aprīļa paziņojumu par stāvokli Sudānā un Dienvidsudānā, kurā paustas dziļas bažas par karadarbības turpināšanos starp abām valstīm, tostarp par tās ietekmi uz nevainīgiem civiliedzīvotājiem,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-moon2012. gada 19. aprīļa paziņojumu, kurā viņš aicina Sudānu un Dienvidsudānu pārtraukt karadarbību, neļaujot atsākties konfliktam, kurā pēdējās divās desmitgadēs jau ir gājuši bojā miljoniem cilvēku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-moon2012. gada 19. aprīļa paziņojumu, kurā viņš aicina Sudānu un Dienvidsudānu pārtraukt karadarbību, neļaujot atsākties konfliktam, kurā pēdējās divās desmitgadēs jau ir gājuši bojā miljoniem cilvēku,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 23. aprīļa secinājumus par Sudānu un Dienvidsudānu (pieņemti Ārlietu padomes 3159. sanāksmē), kuros ES pauž dziļas bažas par Sudānas un Dienvidsudānas konflikta saasināšanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 23. aprīļa secinājumus par Sudānu un Dienvidsudānu (pieņemti Ārlietu padomes 3159. sanāksmē), kuros ES pauž dziļas bažas par Sudānas un Dienvidsudānas konflikta saasināšanos,

| — | ņemot vērā Sudānai un Dienvidsudānai paredzēto plānu, kas noteikts Āfrikas Savienības Miera un Drošības padomes 2012. gada 24. aprīļa komunikē, kuru ES pilnībā atbalsta, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sudānai un Dienvidsudānai paredzēto plānu, kas noteikts Āfrikas Savienības Miera un Drošības padomes 2012. gada 24. aprīļa komunikē, kuru ES pilnībā atbalsta,

| — | ņemot vērā 2005. gadā noslēgto Sudānas Vispārējo miera nolīgumu (VMN); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gadā noslēgto Sudānas Vispārējo miera nolīgumu (VMN);

| — | ņemot vērā ANO misiju Sudānā (UNMIS) un ANO Pārejas posma drošības spēkus Abjejā (UNISFA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO misiju Sudānā (UNMIS) un ANO Pārejas posma drošības spēkus Abjejā (UNISFA),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāju deklarāciju par Sudānu un Dienvidsudānu, ko Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma 2012. gada 30. maijā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāju deklarāciju par Sudānu un Dienvidsudānu, ko Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma 2012. gada 30. maijā;

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā atkārtoti pārrobežu vardarbības gadījumi, tostarp karaspēka pārvietošanās, Higligas ieņemšana un okupācija, atbalsts sabiedroto spēkiem, atbalsts pretējās puses nemierniekiem un cīņas starp Sudānas bruņotajiem spēkiem un Sudānas Tautas atbrīvošanas armiju ir veicinājuši Sudānas un Dienvidsudānas konflikta pāraugšanu plašā konfrontācijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā atkārtoti pārrobežu vardarbības gadījumi, tostarp karaspēka pārvietošanās, Higligas ieņemšana un okupācija, atbalsts sabiedroto spēkiem, atbalsts pretējās puses nemierniekiem un cīņas starp Sudānas bruņotajiem spēkiem un Sudānas Tautas atbrīvošanas armiju ir veicinājuši Sudānas un Dienvidsudānas konflikta pāraugšanu plašā konfrontācijā;

| B. | tā kā cīņas starp Sudānu un Dienvidsudānu un vēl aizvien notiekošās kaujas Dienvidkordofanas un Zilās Nīlas pavalstīs Sudānā ir izraisījušas humanitārā stāvokļa pasliktināšanos; |
| --- | --- |

B.

tā kā cīņas starp Sudānu un Dienvidsudānu un vēl aizvien notiekošās kaujas Dienvidkordofanas un Zilās Nīlas pavalstīs Sudānā ir izraisījušas humanitārā stāvokļa pasliktināšanos;

| C. | tā kā abas valstis nav spējušas panākt vienošanos par pārejas pasākumiem ekonomikas jomā, tostarp par naftas izmantošanu, un tāpēc Sudānas iestādes ir sākušas konfiscēt Dienvidsudānā iegūto naftu, savukārt Dienvidsudāna ir pieņēmusi lēmumu pārtraukt naftas ieguvi, tāpēc pašreizējā krīze ir vēl vairāk saasinājusies; |
| --- | --- |

C.

tā kā abas valstis nav spējušas panākt vienošanos par pārejas pasākumiem ekonomikas jomā, tostarp par naftas izmantošanu, un tāpēc Sudānas iestādes ir sākušas konfiscēt Dienvidsudānā iegūto naftu, savukārt Dienvidsudāna ir pieņēmusi lēmumu pārtraukt naftas ieguvi, tāpēc pašreizējā krīze ir vēl vairāk saasinājusies;

| D. | tā kā 2011. gada 29. jūnijā starp Sudānas valdību un Dienvidsudānas valdību tika noslēgts nolīgums par robežu drošību un kopīgu politikas un drošības mehānismu, tostarp paužot apņēmību izveidot drošu demilitarizētu robežzonu, un tā kā 2011. gada 30. jūlijā starp Sudānas valdību un Dienvidsudānas valdību tika noslēgts nolīgums par robežu uzraudzības atbalsta misiju; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2011. gada 29. jūnijā starp Sudānas valdību un Dienvidsudānas valdību tika noslēgts nolīgums par robežu drošību un kopīgu politikas un drošības mehānismu, tostarp paužot apņēmību izveidot drošu demilitarizētu robežzonu, un tā kā 2011. gada 30. jūlijā starp Sudānas valdību un Dienvidsudānas valdību tika noslēgts nolīgums par robežu uzraudzības atbalsta misiju;

| E. | tā kā Dienvidsudāna ir paziņojusi par savu bruņoto spēku tūlītēju izvešanu no Abjejas apgabala atbilstoši 2011. gada 20. jūnija nolīgumam starp Sudānu un Dienvidsudānu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Dienvidsudāna ir paziņojusi par savu bruņoto spēku tūlītēju izvešanu no Abjejas apgabala atbilstoši 2011. gada 20. jūnija nolīgumam starp Sudānu un Dienvidsudānu;

| F. | tā kā lēmumu projekti saskaņā ar kopīgo politikas un drošības mehānismu, ko 2012. gada 4. aprīlī pusēm piedāvāja Āfrikas Savienības augsta līmeņa darba grupa, rada stabilu pamatu, lai izveidotu abpusēju drošību ap Sudānas un Dienvidsudānas kopējo robežu; |
| --- | --- |

F.

tā kā lēmumu projekti saskaņā ar kopīgo politikas un drošības mehānismu, ko 2012. gada 4. aprīlī pusēm piedāvāja Āfrikas Savienības augsta līmeņa darba grupa, rada stabilu pamatu, lai izveidotu abpusēju drošību ap Sudānas un Dienvidsudānas kopējo robežu;

| G. | tā kā ar 2012. gada 2. maijā vienbalsīgi pieņemto ANO Drošības padomes rezolūciju ir apstiprināts plāns Sudānai un Dienvidsudānai, lai tās turpmāko trīs mēnešu laikā varētu pārtraukt karadarbību un vienoties par jautājumiem, kuri palikuši neatrisināti pēc abu valstu atdalīšanās; |
| --- | --- |

G.

tā kā ar 2012. gada 2. maijā vienbalsīgi pieņemto ANO Drošības padomes rezolūciju ir apstiprināts plāns Sudānai un Dienvidsudānai, lai tās turpmāko trīs mēnešu laikā varētu pārtraukt karadarbību un vienoties par jautājumiem, kuri palikuši neatrisināti pēc abu valstu atdalīšanās;

| H. | tā kā gan Sudāna, gan Dienvidsudāna atzinīgi novērtēja šo plānu un apstiprināja apņemšanos nekavējoties pārtraukt karadarbību; tā kā šo valstu savstarpējās attiecības tomēr joprojām ir ļoti saspringtas; |
| --- | --- |

H.

tā kā gan Sudāna, gan Dienvidsudāna atzinīgi novērtēja šo plānu un apstiprināja apņemšanos nekavējoties pārtraukt karadarbību; tā kā šo valstu savstarpējās attiecības tomēr joprojām ir ļoti saspringtas;

| I. | tā kā 2012. gada 4. jūnijā Sudāna un Dienvidsudāna sāka pirmās augsta līmeņa sarunas par robežas drošību, jo virkne sadursmju uz šo valstu robežas radīja draudus, ka agrākais pilsoņu karš varētu pārvērsties pilna apjoma konfliktā; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2012. gada 4. jūnijā Sudāna un Dienvidsudāna sāka pirmās augsta līmeņa sarunas par robežas drošību, jo virkne sadursmju uz šo valstu robežas radīja draudus, ka agrākais pilsoņu karš varētu pārvērsties pilna apjoma konfliktā;

| J. | tā kā ES piešķir īpašu nozīmi tam, lai nekavējoties sāktu darboties kopīgais robežas pārbaudes un pārraudzības mehānisms, izvietojot starptautiskos novērotājus un citu personālu darbam pie robežas, lai veiktu notiekošā pārraudzību un palīdzētu nodrošināt atbilstību; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES piešķir īpašu nozīmi tam, lai nekavējoties sāktu darboties kopīgais robežas pārbaudes un pārraudzības mehānisms, izvietojot starptautiskos novērotājus un citu personālu darbam pie robežas, lai veiktu notiekošā pārraudzību un palīdzētu nodrošināt atbilstību;

| K. | tā kā Sudānu un Dienvidsudānu smagi ietekmē ārkārtīgs sausums un cilvēki dodas pārtikas meklējumos, un tā kā atbilstoši ANO amatpersonu sniegtajai informācijai aptuveni vienam miljonam cilvēku varētu draudēt bads, ja nākamo mēnešu laikā viņiem netiks sniegta pārtikas palīdzība, |
| --- | --- |

K.

tā kā Sudānu un Dienvidsudānu smagi ietekmē ārkārtīgs sausums un cilvēki dodas pārtikas meklējumos, un tā kā atbilstoši ANO amatpersonu sniegtajai informācijai aptuveni vienam miljonam cilvēku varētu draudēt bads, ja nākamo mēnešu laikā viņiem netiks sniegta pārtikas palīdzība,

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka gan Sudāna, gan Dienvidsudāna ir piekritušas ar ANO Drošības padomes 2012. gada 2. maija Rezolūciju Nr. 2046 (2012) apstiprinātajam plānam un paudušas apņemšanos nekavējoties pārtraukt karadarbību; atzinīgi vērtē gan to, ka atsākušās tiešās sarunas Adisabebā, gan arī Āfrikas Savienības lomu un vidutāja Thabo Mbeki centienus šajā procesā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka gan Sudāna, gan Dienvidsudāna ir piekritušas ar ANO Drošības padomes 2012. gada 2. maija Rezolūciju Nr. 2046 (2012) apstiprinātajam plānam un paudušas apņemšanos nekavējoties pārtraukt karadarbību; atzinīgi vērtē gan to, ka atsākušās tiešās sarunas Adisabebā, gan arī Āfrikas Savienības lomu un vidutāja Thabo Mbeki centienus šajā procesā;

| 2. | mudina Sudānu un Dienvidsudānu politiski un praktiski pierādīt vēlmi virzīties uz mieru, pievēršoties abu pušu drošības problēmu risināšanai nopietnās sarunās atbilstoši kopīgam politikas un drošības mehānismam, un vispirms — saskaņā ar iepriekš pieņemtajiem nolīgumiem, tostarp 2011. gada 30. jūlija nolīgumam par robežu uzraudzības atbalsta misiju, — radīt drošu, demilitarizētu robežzonu un bez jebkādiem nosacījumiem atsaukt abu pušu bruņotos spēkus un izvietot tos katru savā robežas pusē; |
| --- | --- |

2.

mudina Sudānu un Dienvidsudānu politiski un praktiski pierādīt vēlmi virzīties uz mieru, pievēršoties abu pušu drošības problēmu risināšanai nopietnās sarunās atbilstoši kopīgam politikas un drošības mehānismam, un vispirms — saskaņā ar iepriekš pieņemtajiem nolīgumiem, tostarp 2011. gada 30. jūlija nolīgumam par robežu uzraudzības atbalsta misiju, — radīt drošu, demilitarizētu robežzonu un bez jebkādiem nosacījumiem atsaukt abu pušu bruņotos spēkus un izvietot tos katru savā robežas pusē;

| 3. | prasa, lai nekavējoties sāktu darboties kopīgais robežas pārbaudes un pārraudzības mehānisms, izvietojot starptautiskos novērotājus un citu personālu darbam pie robežas, lai veiktu notiekošā pārraudzību un palīdzētu nodrošināt atbilstību; |
| --- | --- |

3.

prasa, lai nekavējoties sāktu darboties kopīgais robežas pārbaudes un pārraudzības mehānisms, izvietojot starptautiskos novērotājus un citu personālu darbam pie robežas, lai veiktu notiekošā pārraudzību un palīdzētu nodrošināt atbilstību;

| 4. | aicina Sudānu un Dienvidsudānu izpildīt 2011. gada 20. jūnija nolīguma par pagaidu drošības un administratīvajiem pasākumiem Abjejas apgabalam vēl neizpildītos noteikumus, jo īpaši attiecībā uz visu Sudānas un Dienvidsudānas bruņoto spēku izvešanu no Abjejas apgabala; atzinīgi vērtē Dienvidsudānas bruņoto spēku izvešanu no Higligas un aicina Sudānas valdību darīt to pašu; prasa nekavējoties pārtraukt gaisa uzlidojumus, kurus Sudānas bruņotie spēki veic pret Dienvidsudānu; |
| --- | --- |

4.

aicina Sudānu un Dienvidsudānu izpildīt 2011. gada 20. jūnija nolīguma par pagaidu drošības un administratīvajiem pasākumiem Abjejas apgabalam vēl neizpildītos noteikumus, jo īpaši attiecībā uz visu Sudānas un Dienvidsudānas bruņoto spēku izvešanu no Abjejas apgabala; atzinīgi vērtē Dienvidsudānas bruņoto spēku izvešanu no Higligas un aicina Sudānas valdību darīt to pašu; prasa nekavējoties pārtraukt gaisa uzlidojumus, kurus Sudānas bruņotie spēki veic pret Dienvidsudānu;

| 5. | aicina Sudānu un Dienvidsudānu turpmāk neļaut savā teritorijā uzturēties nemiernieku grupām, kuras cīnās pret otru valsti, un pārtraukt tās atbalstīt; |
| --- | --- |

5.

aicina Sudānu un Dienvidsudānu turpmāk neļaut savā teritorijā uzturēties nemiernieku grupām, kuras cīnās pret otru valsti, un pārtraukt tās atbalstīt;

| 6. | mudina visus iesaistītos jo īpaši ievērot Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2012. gada 24. aprīļa lēmuma 7. un 16. pantu, kuros uzsvērts, ka valstu teritoriālās robežas netiek grozītas ar spēku un jebkādus teritoriālus strīdus risina tikai un vienīgi savstarpēji vienojoties, ar miermīlīgiem un politiskiem līdzekļiem, un ka nevar būt nekāda militāra risinājumam konfliktam Dienvidkordofānas un Zilās Nīlas pavalstīs; |
| --- | --- |

6.

mudina visus iesaistītos jo īpaši ievērot Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2012. gada 24. aprīļa lēmuma 7. un 16. pantu, kuros uzsvērts, ka valstu teritoriālās robežas netiek grozītas ar spēku un jebkādus teritoriālus strīdus risina tikai un vienīgi savstarpēji vienojoties, ar miermīlīgiem un politiskiem līdzekļiem, un ka nevar būt nekāda militāra risinājumam konfliktam Dienvidkordofānas un Zilās Nīlas pavalstīs;

| 7. | aicina ES arī turpmāk cieši sadarboties ar starptautiskajiem partneriem, jo īpaši Āfrikas Savienību un ANO, lai nodrošinātu, ka Sudāna un Dienvidsudāna īsteno ANO Drošības padomes 2012. gada 2. maija Rezolūciju par plānu Sudānai un Dienvidsudānai; |
| --- | --- |

7.

aicina ES arī turpmāk cieši sadarboties ar starptautiskajiem partneriem, jo īpaši Āfrikas Savienību un ANO, lai nodrošinātu, ka Sudāna un Dienvidsudāna īsteno ANO Drošības padomes 2012. gada 2. maija Rezolūciju par plānu Sudānai un Dienvidsudānai;

| 8. | pauž nopietnas bažas par humanitāro situāciju, ko radījušas sadursmes starp Sudānu un Dienvidsudānu un nerimstošā kaujas darbība Dienvidkordofānas un Zilās Nīlas pavalstīs Sudānā; asi nosoda jebkādu vardarbību pret civiliedzīvotājiem, pārkāpjot starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

8.

pauž nopietnas bažas par humanitāro situāciju, ko radījušas sadursmes starp Sudānu un Dienvidsudānu un nerimstošā kaujas darbība Dienvidkordofānas un Zilās Nīlas pavalstīs Sudānā; asi nosoda jebkādu vardarbību pret civiliedzīvotājiem, pārkāpjot starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības;

| 9. | aicina visus iesaistītos veicināt un aizsargāt cilvēktiesības, tostarp sieviešu un pie mazāk aizsargātām grupām piederošu personu cilvēktiesības, lai izpildītu starptautiskajos tiesību aktos, tostarp starptautiskajos tiesību aktos humanitāro tiesību un cilvēktiesību jomā, noteiktos pienākumus, un prasa saukt pie atbildības tās personas, kuras ir atbildīgas par nopietniem šo tiesību pārkāpumiem, piemēram, seksuālu vardarbību; |
| --- | --- |

9.

aicina visus iesaistītos veicināt un aizsargāt cilvēktiesības, tostarp sieviešu un pie mazāk aizsargātām grupām piederošu personu cilvēktiesības, lai izpildītu starptautiskajos tiesību aktos, tostarp starptautiskajos tiesību aktos humanitāro tiesību un cilvēktiesību jomā, noteiktos pienākumus, un prasa saukt pie atbildības tās personas, kuras ir atbildīgas par nopietniem šo tiesību pārkāpumiem, piemēram, seksuālu vardarbību;

| 10. | neatlaidīgi mudina Sudānu un Dienvidsudānu atļaut humānās palīdzības sniegšanu iedzīvotājiem konflikta zonās, jo īpaši Dienvidkordofānas un Zilās Nīlas pavalstīs, un atbilstoši starptautiskajām tiesībām un starptautiskajām humanitārajām tiesībām nodrošināt Apvienoto Nāciju Organizācijas un citu humānās palīdzības organizāciju personāla drošu, netraucētu un tūlītēju piekļuvi, kā arī ļaut piegādāt materiālus un aprīkojumu, lai šis personāls varētu efektīvi veikt savu uzdevumu — palīdzēt konfliktu skartajiem civiliedzīvotājiem; |
| --- | --- |

10.

neatlaidīgi mudina Sudānu un Dienvidsudānu atļaut humānās palīdzības sniegšanu iedzīvotājiem konflikta zonās, jo īpaši Dienvidkordofānas un Zilās Nīlas pavalstīs, un atbilstoši starptautiskajām tiesībām un starptautiskajām humanitārajām tiesībām nodrošināt Apvienoto Nāciju Organizācijas un citu humānās palīdzības organizāciju personāla drošu, netraucētu un tūlītēju piekļuvi, kā arī ļaut piegādāt materiālus un aprīkojumu, lai šis personāls varētu efektīvi veikt savu uzdevumu — palīdzēt konfliktu skartajiem civiliedzīvotājiem;

| 11. | mudina abas puses pārtraukt naidīgo retoriku un propagandu, kas noved pie savstarpējām apsūdzībām, ksenofobijas un vardarbības draudiem; aicina abu valstu valdības uzņemties pilnu atbildību par otras puses valstspiederīgo aizsardzību saskaņā ar starptautiskajiem principiem un atbilstoši Pamatnolīgumam par otras valsts valstspiederīgo statusu un saistītajiem jautājumiem, kas parafēts 2012. gada martā; |
| --- | --- |

11.

mudina abas puses pārtraukt naidīgo retoriku un propagandu, kas noved pie savstarpējām apsūdzībām, ksenofobijas un vardarbības draudiem; aicina abu valstu valdības uzņemties pilnu atbildību par otras puses valstspiederīgo aizsardzību saskaņā ar starptautiskajiem principiem un atbilstoši Pamatnolīgumam par otras valsts valstspiederīgo statusu un saistītajiem jautājumiem, kas parafēts 2012. gada martā;

| 12. | atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes lēmumu pagarināt UNMIS pilnvaras un nosūtīt uz Sudānu papildu miera uzturēšanas spēkus; uzskata, ka ANO klātbūtne arī turpmāk ir ļoti svarīga, lai abas valstis varētu pastāvēt un miermīlīgi attīstīties; aicina gan Sudānu, gan Dienvidsudānu pozitīvi vērtēt ANO klātbūtni un garantēt tās drošību; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes lēmumu pagarināt UNMIS pilnvaras un nosūtīt uz Sudānu papildu miera uzturēšanas spēkus; uzskata, ka ANO klātbūtne arī turpmāk ir ļoti svarīga, lai abas valstis varētu pastāvēt un miermīlīgi attīstīties; aicina gan Sudānu, gan Dienvidsudānu pozitīvi vērtēt ANO klātbūtni un garantēt tās drošību;

| 13. | stingri mudina Sudānu un Dienvidsudānu panākt vienošanos par tiem pārejas pasākumiem ekonomikas jomā, par kuriem abām valstīm nav vienprātības, tostarp par naftas izmantošanu; atgādina, ka priekšnoteikums miera un stabilitātes nodrošināšanai šajā reģionā ir atrisināt ar robežu demarkāciju saistītos jautājumus; |
| --- | --- |

13.

stingri mudina Sudānu un Dienvidsudānu panākt vienošanos par tiem pārejas pasākumiem ekonomikas jomā, par kuriem abām valstīm nav vienprātības, tostarp par naftas izmantošanu; atgādina, ka priekšnoteikums miera un stabilitātes nodrošināšanai šajā reģionā ir atrisināt ar robežu demarkāciju saistītos jautājumus;

| 14. | aicina Sudānu un Dienvidsudānu izmantot Āfrikas Savienības Robežu programmas pakalpojumus, kas var palīdzēt abām pusēm risināt jautājumus par apstrīdēto teritoriju iezīmēšanu, demarkāciju un sadalīšanu, pamatojoties uz Āfrikas valstu labāko praksi un starptautiskajiem principiem; |
| --- | --- |

14.

aicina Sudānu un Dienvidsudānu izmantot Āfrikas Savienības Robežu programmas pakalpojumus, kas var palīdzēt abām pusēm risināt jautājumus par apstrīdēto teritoriju iezīmēšanu, demarkāciju un sadalīšanu, pamatojoties uz Āfrikas valstu labāko praksi un starptautiskajiem principiem;

| 15. | pauž pārliecību, ka ilgtermiņa stabilitātei reģionā ir nepieciešama jauna vienota, visaptveroša starptautiska stratēģija, kurā ES būtu jāiesaistās līdzās citiem pasaules un reģionāliem dalībniekiem, un kurā galvenā uzmanība būtu pievērsta ne tikai ziemeļu–dienvidu attiecībām un stāvoklim Dienvidkordofanas un Zilās Nīlas pavalstīs, bet arī novēlotajam reformu procesam Sudānā un demokrātisko reformu padziļināšanai Dienvidsudānā; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisiju būt gataviem piedāvāt nepieciešamo palīdzību, ja valdošā Sudānas Nacionālā kongresa partija piekritīs brīvam un netraucētam valsts mēroga dialogam ar mērķi izveidot iekļaujošu un visiem pieņemamu konstitucionālu kārtību un veiks reālas darbības, lai izbeigtu nesodāmību Darfūrā un Dienvidkordofanas un Zilās Nīlas pavalstīs; |
| --- | --- |

15.

pauž pārliecību, ka ilgtermiņa stabilitātei reģionā ir nepieciešama jauna vienota, visaptveroša starptautiska stratēģija, kurā ES būtu jāiesaistās līdzās citiem pasaules un reģionāliem dalībniekiem, un kurā galvenā uzmanība būtu pievērsta ne tikai ziemeļu–dienvidu attiecībām un stāvoklim Dienvidkordofanas un Zilās Nīlas pavalstīs, bet arī novēlotajam reformu procesam Sudānā un demokrātisko reformu padziļināšanai Dienvidsudānā; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisiju būt gataviem piedāvāt nepieciešamo palīdzību, ja valdošā Sudānas Nacionālā kongresa partija piekritīs brīvam un netraucētam valsts mēroga dialogam ar mērķi izveidot iekļaujošu un visiem pieņemamu konstitucionālu kārtību un veiks reālas darbības, lai izbeigtu nesodāmību Darfūrā un Dienvidkordofanas un Zilās Nīlas pavalstīs;

| 16. | aicina Komisiju, ES dalībvalstis un starptautisko sabiedrību pildīt savas finansiālās saistības attiecībā uz reģionu un jo īpaši risināt nopietnās problēmas, kas saistās ar pārtikas, ārkārtas patvēruma un aizsardzības trūkumu; prasa pievērst īpašu uzmanību situācijai attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku un pasākumiem, kas būtu jāīsteno gadījumā, ja situācija pasliktinās; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju, ES dalībvalstis un starptautisko sabiedrību pildīt savas finansiālās saistības attiecībā uz reģionu un jo īpaši risināt nopietnās problēmas, kas saistās ar pārtikas, ārkārtas patvēruma un aizsardzības trūkumu; prasa pievērst īpašu uzmanību situācijai attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku un pasākumiem, kas būtu jāīsteno gadījumā, ja situācija pasliktinās;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ANO Drošības padomei un ANO ģenerālsekretāram, ES īpašajai pārstāvei Dienvidsudānā, Sudānas valdībai, Dienvidsudānas valdībai, Āfrikas Savienības iestādēm, Āfrikas Savienības augsta līmeņa darba grupas Sudānas jautājumos priekšsēdētājam un ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ANO Drošības padomei un ANO ģenerālsekretāram, ES īpašajai pārstāvei Dienvidsudānā, Sudānas valdībai, Dienvidsudānas valdībai, Āfrikas Savienības iestādēm, Āfrikas Savienības augsta līmeņa darba grupas Sudānas jautājumos priekšsēdētājam un ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 142, 28.5.2011., 61. lpp.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/52

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijsES tirdzniecības nolīgums ar Kolumbiju un Peru

P7_TA(2012)0249

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par ES tirdzniecības nolīgums ar Kolumbiju un Peru (2012/2628(RSP))

2013/C 332 E/09

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ES, Kolumbiju un Peru sarunu noslēgšanu 2010. gada 1. martā par tirdzniecības nolīgumu un paziņojumu par tirdzniecības sarunu noslēgšanu 2010. gada 19. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES, Kolumbiju un Peru sarunu noslēgšanu 2010. gada 1. martā par tirdzniecības nolīgumu un paziņojumu par tirdzniecības sarunu noslēgšanu 2010. gada 19. maijā,

| — | ņemot vērā ES, Kolumbiju un Peru nolīguma parafēšanu 2011. gada 23. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES, Kolumbiju un Peru nolīguma parafēšanu 2011. gada 23. martā,

| — | ņemot vērā to, ka tirdzniecības nolīguma puses to oficiāli apstiprināja 2011. gada 13. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka tirdzniecības nolīguma puses to oficiāli apstiprināja 2011. gada 13. aprīlī,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam par tirdzniecības nolīguma Eiropas Savienību un Kolumbiju un Peru parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā (COM(2011)0570), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam par tirdzniecības nolīguma Eiropas Savienību un Kolumbiju un Peru parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā (COM(2011)0570),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūciju par ES stratēģiju attiecībām ar Latīņameriku (1) un 2010. gada 21. oktobra rezolūciju par Eiropas Savienības un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūciju par ES stratēģiju attiecībām ar Latīņameriku (1) un 2010. gada 21. oktobra rezolūciju par Eiropas Savienības un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībām (2),

| — | ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas rezolūcijas un it sevišķi tās 2011. gada 19. maija rezolūciju par Eiropas Savienības un Latīņamerikas tirdzniecības attiecību perspektīvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas rezolūcijas un it sevišķi tās 2011. gada 19. maija rezolūciju par Eiropas Savienības un Latīņamerikas tirdzniecības attiecību perspektīvu,

| — | ņemot vērā 2012. gada 26. aprīļa jautājumu Komisijai par tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (O–000107/2012 – B7-0114/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 26. aprīļa jautājumu Komisijai par tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (O–000107/2012 – B7-0114/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā, ņemot vērā vēsturisko un kultūras saikņu nozīmi, starp Eiropas Savienību un Kolumbiju un Peru noslēgtā tirdzniecības nolīguma mērķis ir atvērt tirgus inter alia precēm, pakalpojumiem, valsts iepirkumam un investīcijām un veicināt nolīguma pušu ekonomisko integrāciju un vispusīgu ekonomikas attīstību, lai samazinātu nabadzību, radītu jaunas nodarbinātības iespējas, uzlabotu darba apstākļus un paaugstinātu dzīves standartus, liberalizējot un paplašinot tirdzniecību starp pušu teritorijām un investīcijas tajās, kā arī lai sekmētu apņemšanos īstenot tirdzniecības nolīgumu saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķi, tostarp veicinot ekonomikas izaugsmi un darba tiesību ievērošanu un aizsargājot vidi atbilstīgi starptautiskajām saistībām, ko puses ir uzņēmušās; |
| --- | --- |

A.

tā kā, ņemot vērā vēsturisko un kultūras saikņu nozīmi, starp Eiropas Savienību un Kolumbiju un Peru noslēgtā tirdzniecības nolīguma mērķis ir atvērt tirgus inter alia precēm, pakalpojumiem, valsts iepirkumam un investīcijām un veicināt nolīguma pušu ekonomisko integrāciju un vispusīgu ekonomikas attīstību, lai samazinātu nabadzību, radītu jaunas nodarbinātības iespējas, uzlabotu darba apstākļus un paaugstinātu dzīves standartus, liberalizējot un paplašinot tirdzniecību starp pušu teritorijām un investīcijas tajās, kā arī lai sekmētu apņemšanos īstenot tirdzniecības nolīgumu saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķi, tostarp veicinot ekonomikas izaugsmi un darba tiesību ievērošanu un aizsargājot vidi atbilstīgi starptautiskajām saistībām, ko puses ir uzņēmušās;

| B. | B. tā kā saskaņā ar neatkarīga ilgtspējības ietekmes novērtējuma pētījuma datiem Eiropas Savienība ir otrais lielākais Kolumbijas un Peru tirdzniecības partneris un tā kā plānotajā tirdzniecības nolīgumā ir paredzēta pilnīga rūpniecības un zvejniecības produktu tirdzniecības liberalizācija, kas ilgākā termiņā varētu palielināt Kolumbijas IKP par 1,3 % un Peru IKP par 0,7 %, bet kurai varētu būtu arī būtiska negatīva ietekme uz vides un sociālo jomu; |
| --- | --- |

B.

B. tā kā saskaņā ar neatkarīga ilgtspējības ietekmes novērtējuma pētījuma datiem Eiropas Savienība ir otrais lielākais Kolumbijas un Peru tirdzniecības partneris un tā kā plānotajā tirdzniecības nolīgumā ir paredzēta pilnīga rūpniecības un zvejniecības produktu tirdzniecības liberalizācija, kas ilgākā termiņā varētu palielināt Kolumbijas IKP par 1,3 % un Peru IKP par 0,7 %, bet kurai varētu būtu arī būtiska negatīva ietekme uz vides un sociālo jomu;

| C. | tā kā, stājoties spēkā šim tirdzniecības nolīgumam, uz Kolumbiju un Peru vairs neattiektos ES vispārējo preferenču sistēmas īpašais veicināšanas režīms (VPS+), kuru patlaban pārskata; |
| --- | --- |

C.

tā kā, stājoties spēkā šim tirdzniecības nolīgumam, uz Kolumbiju un Peru vairs neattiektos ES vispārējo preferenču sistēmas īpašais veicināšanas režīms (VPS+), kuru patlaban pārskata;

| D. | tā kā saskaņā ar spēkā esošo VPS+ sistēmu gan Kolumbijai, gan Peru ir piešķirtas tirdzniecības preferences apmaiņā pret to, ka tās nodrošinās 27 cilvēka pamattiesību un vides konvenciju, tostarp SDO četru darba pamatstandartu, efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar spēkā esošo VPS+ sistēmu gan Kolumbijai, gan Peru ir piešķirtas tirdzniecības preferences apmaiņā pret to, ka tās nodrošinās 27 cilvēka pamattiesību un vides konvenciju, tostarp SDO četru darba pamatstandartu, efektīvu īstenošanu;

| E. | tā kā atbilstīgi Līgumam par Eiropas Savienību ES rīkojoties starptautiskajā arēnā ir jāievēro tie paši principi, kas ir likti tās izveides, attīstības un paplašināšanās pamatā un ko tā mēģina popularizēt pēc iespējas plašāk: demokrātija, tiesiskas valsts, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālums un nedalāmība, cilvēka cieņas ievērošana, vienlīdzības un solidaritātes principi, kā arī visu Apvienoto Nācijas Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana; tā kā Savienība cenšas attīstīt attiecības un veidot partnerības ar trešām valstīm un starptautiskām, reģionālam vai globālām organizācijām, kuras atbalsta iepriekš minētos principus; |
| --- | --- |

E.

tā kā atbilstīgi Līgumam par Eiropas Savienību ES rīkojoties starptautiskajā arēnā ir jāievēro tie paši principi, kas ir likti tās izveides, attīstības un paplašināšanās pamatā un ko tā mēģina popularizēt pēc iespējas plašāk: demokrātija, tiesiskas valsts, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālums un nedalāmība, cilvēka cieņas ievērošana, vienlīdzības un solidaritātes principi, kā arī visu Apvienoto Nācijas Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana; tā kā Savienība cenšas attīstīt attiecības un veidot partnerības ar trešām valstīm un starptautiskām, reģionālam vai globālām organizācijām, kuras atbalsta iepriekš minētos principus;

| F. | tā kā tirdzniecības nolīguma pirmajā pantā ir iekļauti plaši un saistoši noteikumi, kuros ir garantēta cilvēktiesību aizsardzība, nosakot, ka „demokrātijas principu un cilvēka pamattiesību ievērošana, kā tas paredzēts Vispārējā Cilvēktiesību deklarācijā, un tiesiskas valsts principa ievērošana ir pušu iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā. Šo principu ievērošana ir būtiska šā nolīguma sastāvdaļa”; tā kā cilvēktiesību un demokrātijas principu neievērošana tiktu uzskatīta par būtisku šā tirdzniecības nolīguma pārkāpumu un atbilstīgi starptautiskajām publiskajām tiesībām būtu uzskatāma par pamatu pieņemt atbilstošus pasākumus, tostarp arī pamatu iespējai šo nolīgumu izbeigt vai daļēji vai pilnībā apturēt tā darbību; tā kā ir atbilstoši jāuzrauga, kā visas nolīguma parakstītājas puses ievēro cilvēktiesības, un jāgarantē cilvēktiesību klauzulas faktiskā piemērojamība; |
| --- | --- |

F.

tā kā tirdzniecības nolīguma pirmajā pantā ir iekļauti plaši un saistoši noteikumi, kuros ir garantēta cilvēktiesību aizsardzība, nosakot, ka „demokrātijas principu un cilvēka pamattiesību ievērošana, kā tas paredzēts Vispārējā Cilvēktiesību deklarācijā, un tiesiskas valsts principa ievērošana ir pušu iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā. Šo principu ievērošana ir būtiska šā nolīguma sastāvdaļa”; tā kā cilvēktiesību un demokrātijas principu neievērošana tiktu uzskatīta par būtisku šā tirdzniecības nolīguma pārkāpumu un atbilstīgi starptautiskajām publiskajām tiesībām būtu uzskatāma par pamatu pieņemt atbilstošus pasākumus, tostarp arī pamatu iespējai šo nolīgumu izbeigt vai daļēji vai pilnībā apturēt tā darbību; tā kā ir atbilstoši jāuzrauga, kā visas nolīguma parakstītājas puses ievēro cilvēktiesības, un jāgarantē cilvēktiesību klauzulas faktiskā piemērojamība;

| G. | tā kā tirdzniecības nolīgumā ir piedāvātas garantijas, lai nodrošinātu, ka saistībā ar jauno ES tirdzniecības un investīciju attiecību struktūru tiek atbalstīta tālejoša sociāla un vides aizsardzība un ilgtspējīga attīstība, veicinot un saglabājot augstus darba un vides aizsardzības standartus visās nolīguma pusēs, jo tajā ir iekļauta nodaļa par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

G.

tā kā tirdzniecības nolīgumā ir piedāvātas garantijas, lai nodrošinātu, ka saistībā ar jauno ES tirdzniecības un investīciju attiecību struktūru tiek atbalstīta tālejoša sociāla un vides aizsardzība un ilgtspējīga attīstība, veicinot un saglabājot augstus darba un vides aizsardzības standartus visās nolīguma pusēs, jo tajā ir iekļauta nodaļa par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību;

| H. | tā kā gan Kolumbija, gan Peru pēdējos gados ir pielikušas ļoti lielas pūles, lai uzlabotu savu iedzīvotāju vispārējos dzīves apstākļus, tostarp cilvēktiesības un darba tiesības; |
| --- | --- |

H.

tā kā gan Kolumbija, gan Peru pēdējos gados ir pielikušas ļoti lielas pūles, lai uzlabotu savu iedzīvotāju vispārējos dzīves apstākļus, tostarp cilvēktiesības un darba tiesības;

| I. | I. tā kā, neraugoties uz milzīgajiem centieniem pilnībā īstenot augstos standartus, ko noteikuši un pieprasa atsevišķi iedzīvotāji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, opozīcijas partijas un valdība, gan Kolumbijā, gan Peru vēl joprojām ir jāveic liels darbs, jo īpaši, lai efektīvi īstenotu jauno tiesisko regulējumu, kas izstrādāts nolūkā atrisināt vēl pilnībā neatrisinātās vecās problēmas, kuras saistītas ar ilgi pastāvošo nabadzību, vardarbību un korupciju, iekšēju bruņotu konfliktu (tā aizsākumi Kolumbijas gadījumā ir meklējami vairāk kā 50 gadus senā pagātnē), nelegāliem bruņotiem grupējumiem, narkotiku tirdzniecību, nesodāmību un zemes atsavināšanu; |
| --- | --- |

I.

I. tā kā, neraugoties uz milzīgajiem centieniem pilnībā īstenot augstos standartus, ko noteikuši un pieprasa atsevišķi iedzīvotāji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, opozīcijas partijas un valdība, gan Kolumbijā, gan Peru vēl joprojām ir jāveic liels darbs, jo īpaši, lai efektīvi īstenotu jauno tiesisko regulējumu, kas izstrādāts nolūkā atrisināt vēl pilnībā neatrisinātās vecās problēmas, kuras saistītas ar ilgi pastāvošo nabadzību, vardarbību un korupciju, iekšēju bruņotu konfliktu (tā aizsākumi Kolumbijas gadījumā ir meklējami vairāk kā 50 gadus senā pagātnē), nelegāliem bruņotiem grupējumiem, narkotiku tirdzniecību, nesodāmību un zemes atsavināšanu;

| J. | tā kā, neskatoties uz šiem lielajiem pūliņiem, Kolumbija joprojām ir augstākais arodbiedrības biedru slepkavību skaits pasaulē, un tā kā, neskatoties uz būtiskiem uzlabojumiem, kas nesen panākti tiesību īstenošanas kontrolē, vairāk nekā 90 % no šiem noziegumiem joprojām paliek nesodīti; tā kā valsts iekšienē ir pārvietoti gandrīz 4 miljoni personu; tā kā, kaut arī ANO speciālais referents par pirmiedzīvotāju tiesībām apstiprināja, ka Kolumbijas valsts atzīst pirmiedzīvotāju tiesības, tomēr mudināja Kolumbiju uzaicināt ANO īpašo padomdevēju genocīda novēršanas jautājumā, lai viņš uzraudzītu to pirmiedzīvotāju kopienu situāciju, kuriem draud kulturāla un fiziska bojāeja, jo valstī jau ilgstoši notiek iekšējs un bruņots konflikts, |
| --- | --- |

J.

tā kā, neskatoties uz šiem lielajiem pūliņiem, Kolumbija joprojām ir augstākais arodbiedrības biedru slepkavību skaits pasaulē, un tā kā, neskatoties uz būtiskiem uzlabojumiem, kas nesen panākti tiesību īstenošanas kontrolē, vairāk nekā 90 % no šiem noziegumiem joprojām paliek nesodīti; tā kā valsts iekšienē ir pārvietoti gandrīz 4 miljoni personu; tā kā, kaut arī ANO speciālais referents par pirmiedzīvotāju tiesībām apstiprināja, ka Kolumbijas valsts atzīst pirmiedzīvotāju tiesības, tomēr mudināja Kolumbiju uzaicināt ANO īpašo padomdevēju genocīda novēršanas jautājumā, lai viņš uzraudzītu to pirmiedzīvotāju kopienu situāciju, kuriem draud kulturāla un fiziska bojāeja, jo valstī jau ilgstoši notiek iekšējs un bruņots konflikts,

| 1. | pauž nožēlu, ka, neskatoties uz to, ka tirdzniecības nolīguma nodaļā par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību ir iekļautas tiesiski saistošas normas, tajā nav strīdu obligātas izšķiršanas mehānisma un ka šajā nodaļā paredzēto standartu neievērošanas gadījumā nedrīkst piemērot pasākumus un sankcijas, kas noteikti tirdzniecības nolīgumā saistošajā vispārīgajā strīdu izšķiršanas mehānismā, tādējādi vājinot spēkā esošos ES VPS+ sistēmas saistošos nosacījumus; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu, ka, neskatoties uz to, ka tirdzniecības nolīguma nodaļā par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību ir iekļautas tiesiski saistošas normas, tajā nav strīdu obligātas izšķiršanas mehānisma un ka šajā nodaļā paredzēto standartu neievērošanas gadījumā nedrīkst piemērot pasākumus un sankcijas, kas noteikti tirdzniecības nolīgumā saistošajā vispārīgajā strīdu izšķiršanas mehānismā, tādējādi vājinot spēkā esošos ES VPS+ sistēmas saistošos nosacījumus;

| 2. | augstu vērtē visu iesaistīto pušu izrādīto apņemšanos veicināt cilvēktiesības, demokrātijas principus un tiesiskas valsts principu, par ko liecina fakts, ka tirdzniecības nolīgumā kā pirmais ir iekļauts pants, kurā paredzēti plaši un saistoši noteikumi attiecībā uz šiem pamatprincipiem; |
| --- | --- |

2.

augstu vērtē visu iesaistīto pušu izrādīto apņemšanos veicināt cilvēktiesības, demokrātijas principus un tiesiskas valsts principu, par ko liecina fakts, ka tirdzniecības nolīgumā kā pirmais ir iekļauts pants, kurā paredzēti plaši un saistoši noteikumi attiecībā uz šiem pamatprincipiem;

| 3. | uzsver, cik svarīgi ir uzturēt konstruktīvu dialogu ar mūsu partnervalstīm par cilvēktiesību augstāku standartu efektīvu īstenošanu; augstu vērtē savstarpējo dialoga mehānismu par cilvēktiesībām (ES un Kolumbijas cilvēktiesību dialogu), kas 2009. gadā tika brīvprātīgi izveidots starp Kolumbiju un Eiropas Savienību un kopš tā laika tiek rīkots divas reizes gadā un kas ir skaidrs pierādījums tam, ka Kolumbijas valdība ir atvērta dialogam par cilvēktiesībām ar ES, kā arī ar citiem starptautiskajiem partneriem; tomēr pauž nožēlu, ka Eiropas Parlaments netiek informēts regulāri un pilnīgi par tā programmu un rezultātiem; |
| --- | --- |

3.

uzsver, cik svarīgi ir uzturēt konstruktīvu dialogu ar mūsu partnervalstīm par cilvēktiesību augstāku standartu efektīvu īstenošanu; augstu vērtē savstarpējo dialoga mehānismu par cilvēktiesībām (ES un Kolumbijas cilvēktiesību dialogu), kas 2009. gadā tika brīvprātīgi izveidots starp Kolumbiju un Eiropas Savienību un kopš tā laika tiek rīkots divas reizes gadā un kas ir skaidrs pierādījums tam, ka Kolumbijas valdība ir atvērta dialogam par cilvēktiesībām ar ES, kā arī ar citiem starptautiskajiem partneriem; tomēr pauž nožēlu, ka Eiropas Parlaments netiek informēts regulāri un pilnīgi par tā programmu un rezultātiem;

| 4. | pauž stingru atbalstu tam, ka tirdzniecības nolīgumā tiek iekļauta nodaļa par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību un izveidoti iekšzemes mehānismi un sākts dialogs ar pilsonisko sabiedrību, kurā iedzīvotāji piedalīsies vai nu individuāli, vai arī organizēti kolektīvā veidā; |
| --- | --- |

4.

pauž stingru atbalstu tam, ka tirdzniecības nolīgumā tiek iekļauta nodaļa par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību un izveidoti iekšzemes mehānismi un sākts dialogs ar pilsonisko sabiedrību, kurā iedzīvotāji piedalīsies vai nu individuāli, vai arī organizēti kolektīvā veidā;

| 5. | aicina pilsoniskās sabiedrības organizācijas gan Andu reģiona valstīs, gan Eiropas Savienībā piedalīties uzraudzības mehānismos, kas paredzēti tirdzniecības nolīguma nodaļā par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību; aicina iesaistītās valdības iespējami drīz izstrādāt tiesisko regulējumu iekšzemes mehānismiem un sākt dialogu ar pilsonisko sabiedrību, ja tas vēl nav izdarīts, tostarp organizēt plašu informācijas un reklāmas kampaņu, lai pilsoniskās sabiedrības mehānisma uzraudzības sistēmā iesaistītos pēc iespējas vairāk ieinteresēto grupu vai personu; ierosina šīs procedūras izveidot sešu mēnešu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, nevis viena gada laikā, kā tas paredzēts tirdzniecības nolīgumā (3); |
| --- | --- |

5.

aicina pilsoniskās sabiedrības organizācijas gan Andu reģiona valstīs, gan Eiropas Savienībā piedalīties uzraudzības mehānismos, kas paredzēti tirdzniecības nolīguma nodaļā par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību; aicina iesaistītās valdības iespējami drīz izstrādāt tiesisko regulējumu iekšzemes mehānismiem un sākt dialogu ar pilsonisko sabiedrību, ja tas vēl nav izdarīts, tostarp organizēt plašu informācijas un reklāmas kampaņu, lai pilsoniskās sabiedrības mehānisma uzraudzības sistēmā iesaistītos pēc iespējas vairāk ieinteresēto grupu vai personu; ierosina šīs procedūras izveidot sešu mēnešu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, nevis viena gada laikā, kā tas paredzēts tirdzniecības nolīgumā (3);

| 6. | atgādina, cik svarīgi ir izveidot reprezentatīvus iekšzemes padomdevēju mehānismus, kā tas paredzēts tirdzniecības nolīguma 281. pantā, iesaistot tajos arodbiedrības, darba devēju pārstāvjus vai citas atbilstīgās ieinteresētās personas, piemēram, NVO, kuriem obligāti jāpiedalās tirdzniecības nolīguma īstenošanas procesa novērošanā, jo īpaši jautājumos, kas skar darbaspēku un ilgtspējīgu attīstību, piešķirot tiem tiesības pieprasīt, lai ar tiem regulāri apspriestos, tiesības iesniegt sūdzības, īstenojot obligātu un institucionalizētu sūdzību izskatīšanas mehānismu, kā arī ieteikumus un priekšlikumus, tostarp priekšlikumu organizēt neatkarīgu viedokļu apmaiņu ar līdzvērtīgām struktūrām citās ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

6.

atgādina, cik svarīgi ir izveidot reprezentatīvus iekšzemes padomdevēju mehānismus, kā tas paredzēts tirdzniecības nolīguma 281. pantā, iesaistot tajos arodbiedrības, darba devēju pārstāvjus vai citas atbilstīgās ieinteresētās personas, piemēram, NVO, kuriem obligāti jāpiedalās tirdzniecības nolīguma īstenošanas procesa novērošanā, jo īpaši jautājumos, kas skar darbaspēku un ilgtspējīgu attīstību, piešķirot tiem tiesības pieprasīt, lai ar tiem regulāri apspriestos, tiesības iesniegt sūdzības, īstenojot obligātu un institucionalizētu sūdzību izskatīšanas mehānismu, kā arī ieteikumus un priekšlikumus, tostarp priekšlikumu organizēt neatkarīgu viedokļu apmaiņu ar līdzvērtīgām struktūrām citās ES dalībvalstīs;

| 7. | lai pilnībā īstenotu tirdzniecības nolīgumā paredzētos augstos cilvēktiesību standartus, kurus ievērot ir apņēmušās gan minētās Andu reģiona valstis, gan Eiropas Savienība, iesaka iesaistītajām pusēm steidzami izveidot speciālo iekšējo padomdevējgrupu (IPG) cilvēktiesību un demokrātijas principu jautājumos, kurai būtu jāseko līdzi šā vai citu tirdzniecības nolīgumu īstenošanai un tā jāuzrauga un jādarbojas kā efektīvai iekšējai konsultatīvai struktūrai, kas sniegtu padomus iekšzemes dienestiem, kuri piedalās tirdzniecības nolīguma Tirdzniecības komitejā, par savas darbības modeli izmantojot tiesisko regulējumu, kas tirdzniecības nolīgumā paredzēts pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības apakškomitejā; aicina tirdzniecības nolīguma puses garantēt šīm IPG tāda paša līmeņa obligātu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu, kāds tas bija paredzēts brīvās tirdzniecības nolīgumā ar Dienvidkoreju, iekļaujot oficiālu un institucionalizētu sūdzību iesniegšanas un izskatīšanas mehānismu; turklāt aicina puses nodrošināt IPG pilnīgu neatkarību, arī attiecībā uz to tiesībām pašām izvēlēties savus locekļus; |
| --- | --- |

7.

lai pilnībā īstenotu tirdzniecības nolīgumā paredzētos augstos cilvēktiesību standartus, kurus ievērot ir apņēmušās gan minētās Andu reģiona valstis, gan Eiropas Savienība, iesaka iesaistītajām pusēm steidzami izveidot speciālo iekšējo padomdevējgrupu (IPG) cilvēktiesību un demokrātijas principu jautājumos, kurai būtu jāseko līdzi šā vai citu tirdzniecības nolīgumu īstenošanai un tā jāuzrauga un jādarbojas kā efektīvai iekšējai konsultatīvai struktūrai, kas sniegtu padomus iekšzemes dienestiem, kuri piedalās tirdzniecības nolīguma Tirdzniecības komitejā, par savas darbības modeli izmantojot tiesisko regulējumu, kas tirdzniecības nolīgumā paredzēts pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības apakškomitejā; aicina tirdzniecības nolīguma puses garantēt šīm IPG tāda paša līmeņa obligātu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu, kāds tas bija paredzēts brīvās tirdzniecības nolīgumā ar Dienvidkoreju, iekļaujot oficiālu un institucionalizētu sūdzību iesniegšanas un izskatīšanas mehānismu; turklāt aicina puses nodrošināt IPG pilnīgu neatkarību, arī attiecībā uz to tiesībām pašām izvēlēties savus locekļus;

| 8. | atbalsta visus likumdošanas un neleģislatīvos pasākumus, ko abas šīs Andu reģiona valstis veikušas, lai apkarotu nabadzību, visa veida vardarbību, nesodāmību, korupciju, narkotiku tirdzniecību, aizsargātu bērnu un sieviešu tiesības — jo īpaši saistībā ar bērnu darbu —, nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību kā vienīgo dzīvotspējīgo nākotni mūsu planētai, kā arī sekmētu pirmiedzīvotāju tiesību ievērošanu, plašāku dialogu un iedzīvotāju līdzdalību likumdošanas procesā un atjaunotu taisnīgumu; |
| --- | --- |

8.

atbalsta visus likumdošanas un neleģislatīvos pasākumus, ko abas šīs Andu reģiona valstis veikušas, lai apkarotu nabadzību, visa veida vardarbību, nesodāmību, korupciju, narkotiku tirdzniecību, aizsargātu bērnu un sieviešu tiesības — jo īpaši saistībā ar bērnu darbu —, nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību kā vienīgo dzīvotspējīgo nākotni mūsu planētai, kā arī sekmētu pirmiedzīvotāju tiesību ievērošanu, plašāku dialogu un iedzīvotāju līdzdalību likumdošanas procesā un atjaunotu taisnīgumu;

| 9. | stingri nosoda arodbiedrības biedru, cilvēktiesību aizstāvju, civilo iedzīvotāju, pirmiedzīvotāju — viņi visi ir iekšējā bruņotā konflikta upuri — policistu un militārpersonu nogalināšanu, kas jo īpaši notiek Kolumbijā; tomēr konstatē, ka pēdējos divos gados ziņojumu skaits par arodbiedrību biedru slepkavībām ir samazinājies; |
| --- | --- |

9.

stingri nosoda arodbiedrības biedru, cilvēktiesību aizstāvju, civilo iedzīvotāju, pirmiedzīvotāju — viņi visi ir iekšējā bruņotā konflikta upuri — policistu un militārpersonu nogalināšanu, kas jo īpaši notiek Kolumbijā; tomēr konstatē, ka pēdējos divos gados ziņojumu skaits par arodbiedrību biedru slepkavībām ir samazinājies;

| 10. | atbalsta Kolumbijas valdības veiktos nesodāmības un arodbiedrības biedru un cilvēktiesību aizstāvju slepkavību apkarošanas pūliņus, kas, piemēram, izpaužas kā ģenerālprokuratūras izmeklētāju skaita palielināšana no 100 2010. gadā līdz 243 2011. gadā, jo īpaši izmeklējot noziegumus, kas izdarīti pret arodbiedrības biedriem; arī saskaņā ar SDO datiem laikposmā starp 2010. gadu un 2011. gada jūniju tika veikti 355 aresti un pieņemti 88 spriedumi un 483 personas tika notiesātas par noziedzīgiem nodarījumiem pret arodbiedrības biedriem; šajā sakarībā uzsver, cik svarīga ir īpašā aizsardzības programma, ar kuru patlaban valsts aizsargā vairāk kā 8 500 cilvēku, tostarp arodbiedrības biedrus (13 %), pašvaldību deputātus (30 %) un cilvēktiesību aizstāvjus (15 %); secina, ka šīs programmas budžets ir palielināts no 10,5 miljoniem euro 2002. gadā līdz vairāk kā 120 miljoniem euro 2011. gadā; |
| --- | --- |

10.

atbalsta Kolumbijas valdības veiktos nesodāmības un arodbiedrības biedru un cilvēktiesību aizstāvju slepkavību apkarošanas pūliņus, kas, piemēram, izpaužas kā ģenerālprokuratūras izmeklētāju skaita palielināšana no 100 2010. gadā līdz 243 2011. gadā, jo īpaši izmeklējot noziegumus, kas izdarīti pret arodbiedrības biedriem; arī saskaņā ar SDO datiem laikposmā starp 2010. gadu un 2011. gada jūniju tika veikti 355 aresti un pieņemti 88 spriedumi un 483 personas tika notiesātas par noziedzīgiem nodarījumiem pret arodbiedrības biedriem; šajā sakarībā uzsver, cik svarīga ir īpašā aizsardzības programma, ar kuru patlaban valsts aizsargā vairāk kā 8 500 cilvēku, tostarp arodbiedrības biedrus (13 %), pašvaldību deputātus (30 %) un cilvēktiesību aizstāvjus (15 %); secina, ka šīs programmas budžets ir palielināts no 10,5 miljoniem euro 2002. gadā līdz vairāk kā 120 miljoniem euro 2011. gadā;

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka tirdzniecības nolīguma 271. un 324. pantā ir minēts, cik nozīmīgas ir attiecīgi ilgtspējīgu attīstību atbalstošas tirdzniecības un taisnīgas un līdztiesīgas tirdzniecības veicināšanas koncepcijas; aicina puses atvieglot tādu preču tirdzniecību, kas palīdz nodrošināt ilgtspējīgu attīstību, tostarp arī tādu, kuras tirgo atbilstoši taisnīgas un ētiskas tirdzniecības sistēmām, un tādu, kuras ražojot, uzņēmumi ir bijuši sociāli atbildīgi un ir ievērojuši pārskatatbildības pienākumu, piemēram, saskaņā ar taisnīgas tirdzniecības, tropisko mežu alianses, UTZ Certified, BSCI vai citām līdzīgām sistēmām; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē to, ka tirdzniecības nolīguma 271. un 324. pantā ir minēts, cik nozīmīgas ir attiecīgi ilgtspējīgu attīstību atbalstošas tirdzniecības un taisnīgas un līdztiesīgas tirdzniecības veicināšanas koncepcijas; aicina puses atvieglot tādu preču tirdzniecību, kas palīdz nodrošināt ilgtspējīgu attīstību, tostarp arī tādu, kuras tirgo atbilstoši taisnīgas un ētiskas tirdzniecības sistēmām, un tādu, kuras ražojot, uzņēmumi ir bijuši sociāli atbildīgi un ir ievērojuši pārskatatbildības pienākumu, piemēram, saskaņā ar taisnīgas tirdzniecības, tropisko mežu alianses, UTZ Certified, BSCI vai citām līdzīgām sistēmām;

| 12. | aicina iesaistītās puses sniegt pietiekamu tehnisko un finansiālo nodrošinājumu, lai garantētu tirdzniecības nolīgumā iekļauto ilgtspējības standartu pilnīgu ievērošanu, un paredzēt, ka pilnībā tiks pārskatīta, uzraudzīta un novērtēta nodaļas par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību īstenošana ne vēlāk kā trīs gadu pēc brīvās tirdzniecības nolīguma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

12.

aicina iesaistītās puses sniegt pietiekamu tehnisko un finansiālo nodrošinājumu, lai garantētu tirdzniecības nolīgumā iekļauto ilgtspējības standartu pilnīgu ievērošanu, un paredzēt, ka pilnībā tiks pārskatīta, uzraudzīta un novērtēta nodaļas par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību īstenošana ne vēlāk kā trīs gadu pēc brīvās tirdzniecības nolīguma stāšanās spēkā;

| 13. | jo īpaši uzsver, cik svarīgi ir veicināt uzņēmumu sociālo atbildību USA, un atbalsta tās iekļaušanu tirdzniecības nolīgumā; aicina visas puses veicināt ar USA saistīto labākās uzņēmējdarbības praksi atbilstoši ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas USA vadlīnijām vai Komisijas nesenajam 2011. gada 25. oktobra paziņojumam „Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” COM(2011)0681; ir cieši pārliecināts, ka augstāku dzīves līmeni iedzīvotājiem var nodrošināt tikai, aktīvi sadarbojoties uzņēmējiem, darba ņēmējiem, NVO un pārvaldes struktūrām gan centrālajā, gan reģionālajā, gan pašvaldību līmenī; tādēļ vēlreiz uzsver to, cik svarīgi ir iesaistīt visus šo ieinteresētos dalībniekus, jo īpaši valdības, kurām jāuzņemas būtiska loma par USA efektīvu īstenošanu savās valstīs; aicina ES un šīs Andu reģiona valstis strādāt pie tā, lai visā pasaulē īstenotu saistošos ANO pamatprincipus USA jomā; |
| --- | --- |

13.

jo īpaši uzsver, cik svarīgi ir veicināt uzņēmumu sociālo atbildību USA, un atbalsta tās iekļaušanu tirdzniecības nolīgumā; aicina visas puses veicināt ar USA saistīto labākās uzņēmējdarbības praksi atbilstoši ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas USA vadlīnijām vai Komisijas nesenajam 2011. gada 25. oktobra paziņojumam „Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” COM(2011)0681; ir cieši pārliecināts, ka augstāku dzīves līmeni iedzīvotājiem var nodrošināt tikai, aktīvi sadarbojoties uzņēmējiem, darba ņēmējiem, NVO un pārvaldes struktūrām gan centrālajā, gan reģionālajā, gan pašvaldību līmenī; tādēļ vēlreiz uzsver to, cik svarīgi ir iesaistīt visus šo ieinteresētos dalībniekus, jo īpaši valdības, kurām jāuzņemas būtiska loma par USA efektīvu īstenošanu savās valstīs; aicina ES un šīs Andu reģiona valstis strādāt pie tā, lai visā pasaulē īstenotu saistošos ANO pamatprincipus USA jomā;

| 14. | atzinīgi vērtē stingrās vides tiesības, kuras Kolumbijas varas iestādes ir pievienojušas normatīvajam kopumam, taču uzsver nepieciešamību šīs tiesības pilnībā un pareizi īstenot; īpaši norāda uz iespējamām vides problēmām, tostarp pieaugušo atmežošanu un rūpniecisko, agrāro un kalnrūpniecisko piesārņojumu, kas varētu negatīvi ietekmēt pastāvīgu ūdens piegādi un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē stingrās vides tiesības, kuras Kolumbijas varas iestādes ir pievienojušas normatīvajam kopumam, taču uzsver nepieciešamību šīs tiesības pilnībā un pareizi īstenot; īpaši norāda uz iespējamām vides problēmām, tostarp pieaugušo atmežošanu un rūpniecisko, agrāro un kalnrūpniecisko piesārņojumu, kas varētu negatīvi ietekmēt pastāvīgu ūdens piegādi un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību;

| 15. | aicina Andu reģiona valstis nodrošināt pārredzama un saistoša ceļveža pieņemšanu par cilvēktiesībām, vides un darba tiesībām, kurš būtu jāizstrādā, lai galvenokārt aizsargātu cilvēktiesības, paplašinātu un uzlabotu arodbiedrības biedru tiesības un aizsargātu vidi; ierosina šajā plānā ņemt vērā rīcības plānu darba ņēmēju tiesību jomā, ko izstrādājušas Kolumbija un ASV un kurā ir paredzētas šādas darbības:






  — | piemērot un īstenot tiesību aktus un politikas pasākumus, kas garantētu biedrošanās brīvību un tiesības slēgt koplīgumus, novēršot visas nepilnības, jo īpaši attiecībā uz neoficiālajā sektorā strādājošajiem darba ņēmējiem, un jo sevišķi nepieļaujot, ka izmanto kooperatīvus, kolektīvos nolīgumus vai citus pasākumus, lai darba ņēmējiem liegtu tiesības apvienoties arodbiedrībās vai priekšrocības, ko dod tiešas darba attiecības; |
| --- | --- | --- |

15.

aicina Andu reģiona valstis nodrošināt pārredzama un saistoša ceļveža pieņemšanu par cilvēktiesībām, vides un darba tiesībām, kurš būtu jāizstrādā, lai galvenokārt aizsargātu cilvēktiesības, paplašinātu un uzlabotu arodbiedrības biedru tiesības un aizsargātu vidi; ierosina šajā plānā ņemt vērā rīcības plānu darba ņēmēju tiesību jomā, ko izstrādājušas Kolumbija un ASV un kurā ir paredzētas šādas darbības:

—

piemērot un īstenot tiesību aktus un politikas pasākumus, kas garantētu biedrošanās brīvību un tiesības slēgt koplīgumus, novēršot visas nepilnības, jo īpaši attiecībā uz neoficiālajā sektorā strādājošajiem darba ņēmējiem, un jo sevišķi nepieļaujot, ka izmanto kooperatīvus, kolektīvos nolīgumus vai citus pasākumus, lai darba ņēmējiem liegtu tiesības apvienoties arodbiedrībās vai priekšrocības, ko dod tiešas darba attiecības;

| — | veikt stingras darba inspekcijas, kuru rezultātā, ja tiek konstatēta diskriminācija, nepamatota atlaišana, darbinieku iebiedēšana vai draudu izteikšana viņiem, var tikt noteiktas sankcijas; |
| --- | --- |

—

veikt stingras darba inspekcijas, kuru rezultātā, ja tiek konstatēta diskriminācija, nepamatota atlaišana, darbinieku iebiedēšana vai draudu izteikšana viņiem, var tikt noteiktas sankcijas;

| — | veikt precīzus un pārbaudāmus pasākumus sociālā dialoga stiprināšanai reģionālajā un vietējā līmenī, kā arī uzņēmumos; |
| --- | --- |

—

veikt precīzus un pārbaudāmus pasākumus sociālā dialoga stiprināšanai reģionālajā un vietējā līmenī, kā arī uzņēmumos;

| — | īstenot pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi piemēroti tiesību akti, ar kuriem aizsargā vidi un bioloģisko daudzveidību, it sevišķi pret atmežošanas un izejvielu ieguves negatīvo ietekmi; |
| --- | --- |

—

īstenot pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi piemēroti tiesību akti, ar kuriem aizsargā vidi un bioloģisko daudzveidību, it sevišķi pret atmežošanas un izejvielu ieguves negatīvo ietekmi;

| — | veikt nepieciešamos pasākumus, lai pārtrauktu nesodāmību, kā arī vispārējās kompetences tiesās izmeklēt, tiesāt un sodīt personas, kas ir vistiešākā veidā atbildīgas par Kolumbijā paveikto noziegumu plānošanu un izpildi; |
| --- | --- |

—

veikt nepieciešamos pasākumus, lai pārtrauktu nesodāmību, kā arī vispārējās kompetences tiesās izmeklēt, tiesāt un sodīt personas, kas ir vistiešākā veidā atbildīgas par Kolumbijā paveikto noziegumu plānošanu un izpildi;

| — | sasniegt precīzus, laikā ierobežotus un uz rezultātiem balstītus mērķus visās no iepriekš minētajām jomām; |
| --- | --- |

—

sasniegt precīzus, laikā ierobežotus un uz rezultātiem balstītus mērķus visās no iepriekš minētajām jomām;

| — | aicināt Eiropas Komisiju nekavējoties sākt sniegt Kolumbijai un Peru palīdzību iepriekšminētos procesu iedibināšanā un īstenošanā un mudināt to izstrādāt regulārus ziņojumus, kurus iesniegtu Eiropas Parlamentam un kuru tas arī novērtētu; |
| --- | --- |

—

aicināt Eiropas Komisiju nekavējoties sākt sniegt Kolumbijai un Peru palīdzību iepriekšminētos procesu iedibināšanā un īstenošanā un mudināt to izstrādāt regulārus ziņojumus, kurus iesniegtu Eiropas Parlamentam un kuru tas arī novērtētu;

| — | uzsver, ka dažus no šā ceļveža mērķiem būtu vēlams sākt īstenot pirms šā brīvās tirdzniecības nolīguma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka dažus no šā ceļveža mērķiem būtu vēlams sākt īstenot pirms šā brīvās tirdzniecības nolīguma stāšanās spēkā;

| 16. | aicina Komisiju palīdzēt veikt šos pasākumus ar sadarbības programmu palīdzību izglītības, apmācības un normatīvās sadarbības jomā, jo īpaši uzlabojot Andu varas iestāžu spēju efektīvi ierosināt, īstenot un novērtēt vides tiesību aktus; šajā sakarībā mudina Komisiju pilnībā izmantot attīstības sadarbības instrumentu un Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību aizsardzības instrumentu; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju palīdzēt veikt šos pasākumus ar sadarbības programmu palīdzību izglītības, apmācības un normatīvās sadarbības jomā, jo īpaši uzlabojot Andu varas iestāžu spēju efektīvi ierosināt, īstenot un novērtēt vides tiesību aktus; šajā sakarībā mudina Komisiju pilnībā izmantot attīstības sadarbības instrumentu un Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību aizsardzības instrumentu;

| 17. | augstu vērtē jauno „Upuru un zemes tiesību atjaunošanas aktu” (ko pazīst arī ar nosaukumu „Ley 1448”), kas Kolumbijā stājās spēkā 2012. gada 1. janvārī, garantējot finansiālu kompensāciju un zemes tiesību atjaunošanu gandrīz 4 miljoniem cilvēku, kuri cietuši no šajā valstī vairāk nekā piecdesmit gadus ilgušā bruņotā konflikta un vardarbības; uzsver lielo summu, ko Kolumbijas valdība nākamajiem desmit gadiem ir atvēlējusi un kas tiek lēsta vairāk nekā 25 miljardu ASV dolāru apmērā, t.i. nākamo desmit gadu laikā ik mēnesi ir paredzēts tērēt aptuveni 160 miljonu euro; īpaši norāda uz nepieciešamību rūpīgi uzraudzīt un izvērtēt šā likuma īstenošanu, cieši apspriežoties ar pilsonisko sabiedrību, jo īpaši attiecībā uz atgriezušos personu aizsardzību; |
| --- | --- |

17.

augstu vērtē jauno „Upuru un zemes tiesību atjaunošanas aktu” (ko pazīst arī ar nosaukumu „Ley 1448”), kas Kolumbijā stājās spēkā 2012. gada 1. janvārī, garantējot finansiālu kompensāciju un zemes tiesību atjaunošanu gandrīz 4 miljoniem cilvēku, kuri cietuši no šajā valstī vairāk nekā piecdesmit gadus ilgušā bruņotā konflikta un vardarbības; uzsver lielo summu, ko Kolumbijas valdība nākamajiem desmit gadiem ir atvēlējusi un kas tiek lēsta vairāk nekā 25 miljardu ASV dolāru apmērā, t.i. nākamo desmit gadu laikā ik mēnesi ir paredzēts tērēt aptuveni 160 miljonu euro; īpaši norāda uz nepieciešamību rūpīgi uzraudzīt un izvērtēt šā likuma īstenošanu, cieši apspriežoties ar pilsonisko sabiedrību, jo īpaši attiecībā uz atgriezušos personu aizsardzību;

| 18. | atzinīgi vērtē augstākā mērā neviennozīmīgi vērtētās slepenās aģentūras likvidāciju un 25 gadu cietumsoda piespriešanu tās bijušajam direktoram, kas ir svarīgs signāls par izmaiņām Kolumbijas pārvaldes attieksmē un par tās atvērtību, kā arī par tiesu varas neatkarību; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē augstākā mērā neviennozīmīgi vērtētās slepenās aģentūras likvidāciju un 25 gadu cietumsoda piespriešanu tās bijušajam direktoram, kas ir svarīgs signāls par izmaiņām Kolumbijas pārvaldes attieksmē un par tās atvērtību, kā arī par tiesu varas neatkarību;

| 19. | uzsver, ka tiesības uz īpašumu arī ir vienas no pamata cilvēktiesībām un ir jāaizsargā visām tirdzniecības nolīguma pusēm; tāpēc brīdina visas tirdzniecības nolīguma puses par vienpusējas rīcības bīstamību, jo tā varētu apdraudēt ieguldījumu aizsardzību; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību efektīvi īstenot strīdu izšķiršanas pienācīgu risinājumu; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka tiesības uz īpašumu arī ir vienas no pamata cilvēktiesībām un ir jāaizsargā visām tirdzniecības nolīguma pusēm; tāpēc brīdina visas tirdzniecības nolīguma puses par vienpusējas rīcības bīstamību, jo tā varētu apdraudēt ieguldījumu aizsardzību; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību efektīvi īstenot strīdu izšķiršanas pienācīgu risinājumu;

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar SDO pārstāvja teikto Starptautiskās tirdzniecības komitejas rīkotā atklātā uzklausīšanā par šo tirdzniecības nolīgumu Eiropas Parlamentā Briselē 2012. gada 29. februārī Kolumbija un Peru ir ratificējušas visas astoņas SDO pamata konvencijas un papildus tam vēl trīs no četrām pārvaldības konvencijām; stingri norāda, cik svarīgi ir pēc iespējas ātrāk ratificēt un efektīvi īstenot visas šīs SDO konvencijas, jo īpaši konvenciju Nr. 122 Kolumbijas gadījumā un konvenciju Nr. 129 Peru gadījumā; uzsver visām pusēm, cik svarīgi ir ratificēt SDO konvenciju Nr. 135 par darba ņēmēju pārstāvjiem; šajā sakarībā atgādina, ka 24 ES dalībvalstis vēl joprojām nav ratificējušas SDO Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar SDO pārstāvja teikto Starptautiskās tirdzniecības komitejas rīkotā atklātā uzklausīšanā par šo tirdzniecības nolīgumu Eiropas Parlamentā Briselē 2012. gada 29. februārī Kolumbija un Peru ir ratificējušas visas astoņas SDO pamata konvencijas un papildus tam vēl trīs no četrām pārvaldības konvencijām; stingri norāda, cik svarīgi ir pēc iespējas ātrāk ratificēt un efektīvi īstenot visas šīs SDO konvencijas, jo īpaši konvenciju Nr. 122 Kolumbijas gadījumā un konvenciju Nr. 129 Peru gadījumā; uzsver visām pusēm, cik svarīgi ir ratificēt SDO konvenciju Nr. 135 par darba ņēmēju pārstāvjiem; šajā sakarībā atgādina, ka 24 ES dalībvalstis vēl joprojām nav ratificējušas SDO Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām;

| 21. | uzsver, cik nozīmīgi ir godīgu, taisnīgu un pārredzamu administratīvo un juridisko procedūru principi, lai īstenotu valsts darba tiesības, tostarp stingras darba inspekcijas un piemērotu starptautiskos cilvēktiesību standartus saskaņā ar starptautiskajām saistībām; uzskata, ka godīgas, taisnīgas un pārredzamas administratīvās un juridiskās procedūras ir nepieciešamas arī tāpēc, lai nodrošinātu, ka netiek nevajadzīgi ierobežota saziņa vai runas brīvība, kas ir ļoti svarīga, lai pilsoņi varētu pašorganizēties; |
| --- | --- |

21.

uzsver, cik nozīmīgi ir godīgu, taisnīgu un pārredzamu administratīvo un juridisko procedūru principi, lai īstenotu valsts darba tiesības, tostarp stingras darba inspekcijas un piemērotu starptautiskos cilvēktiesību standartus saskaņā ar starptautiskajām saistībām; uzskata, ka godīgas, taisnīgas un pārredzamas administratīvās un juridiskās procedūras ir nepieciešamas arī tāpēc, lai nodrošinātu, ka netiek nevajadzīgi ierobežota saziņa vai runas brīvība, kas ir ļoti svarīga, lai pilsoņi varētu pašorganizēties;

| 22. | uzskata, ka Lisabonas līgumā Eiropas Parlamentam paredzētās jaunās pilnvaras par starptautiskajiem nolīgumiem uzliek tam arī jaunus pienākumus; tādēļ ierosina 2013. gada pēdējā ceturksnī organizēt atklātas uzklausīšanas gan Eiropas Parlamentā, gan vienā no šo Andu reģiona valstu galvaspilsētām; pēc uzklausīšanām prasa, lai Starptautiskās tirdzniecības komitejai un Cilvēktiesību apakškomitejai tiktu iesniegts rakstisks ziņojums par šā tirdzniecības nolīguma līdzšinējās piemērošanas rezultātiem; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka Lisabonas līgumā Eiropas Parlamentam paredzētās jaunās pilnvaras par starptautiskajiem nolīgumiem uzliek tam arī jaunus pienākumus; tādēļ ierosina 2013. gada pēdējā ceturksnī organizēt atklātas uzklausīšanas gan Eiropas Parlamentā, gan vienā no šo Andu reģiona valstu galvaspilsētām; pēc uzklausīšanām prasa, lai Starptautiskās tirdzniecības komitejai un Cilvēktiesību apakškomitejai tiktu iesniegts rakstisks ziņojums par šā tirdzniecības nolīguma līdzšinējās piemērošanas rezultātiem;

| 23. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Kolumbijas un Peru valdībām. |
| --- | --- |

23.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Kolumbijas un Peru valdībām.

---

(1)  OV C 81 E, 15.3.2011., 54. lpp..

(2)  OV C 70 E, 8.3.2012., 79. lpp..

(3)  282. panta 1. punkts.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/58 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/58

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijsSarunas par ANO Ieroču tirdzniecības līgumu

P7_TA(2012)0251

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par sarunām saistībā ar ANO Ieroču tirdzniecības līgumu (ATT) (2012/2636(RSP))

2013/C 332 E/10

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā to, ka no 2012. gada 2. līdz 27. jūlijam Ņujorkā notiks ANO konference, kurā tiks apspriests Ieroču tirdzniecības līgums (ATT), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka no 2012. gada 2. līdz 27. jūlijam Ņujorkā notiks ANO konference, kurā tiks apspriests Ieroču tirdzniecības līgums (ATT),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2006. gada 6. decembra Rezolūciju 61/89 „Pretī ieroču tirdzniecības līgumam: kā noteikt kopējus starptautiskus parasto ieroču importa, eksporta un pārsūtīšanas standartus” (1), ko atbalstīja 153 ANO dalībvalstis un ar ko oficiāli sākas ATT sarunu process, un 2009. gada 2. decembra Rezolūciju 64/48 par ieroču tirdzniecības līgumu (2), ko atbalstīja 153 ANO dalībvalstis, kuras nolēma sasaukt Apvienoto Nāciju Organizācijas konferenci par Ieroču tirdzniecības līgumu, kas norisināsies četras nedēļas pēc kārtas 2012. gadā, lai izstrādātu juridiski saistošu dokumentu par augstākajiem kopējiem starptautiskiem standartiem konvencionālo ieroču nodošanas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2006. gada 6. decembra Rezolūciju 61/89 „Pretī ieroču tirdzniecības līgumam: kā noteikt kopējus starptautiskus parasto ieroču importa, eksporta un pārsūtīšanas standartus” (1), ko atbalstīja 153 ANO dalībvalstis un ar ko oficiāli sākas ATT sarunu process, un 2009. gada 2. decembra Rezolūciju 64/48 par ieroču tirdzniecības līgumu (2), ko atbalstīja 153 ANO dalībvalstis, kuras nolēma sasaukt Apvienoto Nāciju Organizācijas konferenci par Ieroču tirdzniecības līgumu, kas norisināsies četras nedēļas pēc kārtas 2012. gadā, lai izstrādātu juridiski saistošu dokumentu par augstākajiem kopējiem starptautiskiem standartiem konvencionālo ieroču nodošanas jomā,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 14. jūnija Lēmumu 2010/336/KĀDP (3) un iepriekšējos padomes lēmumus par ES darbībām, saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalstot ieroču tirdzniecības līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 14. jūnija Lēmumu 2010/336/KĀDP (3) un iepriekšējos padomes lēmumus par ES darbībām, saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalstot ieroču tirdzniecības līgumu,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes secinājumus, it īpaši 2007. gada 10. decembra un 2010. gada 12. jūlija secinājumus par Ieroču tirdzniecības līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes secinājumus, it īpaši 2007. gada 10. decembra un 2010. gada 12. jūlija secinājumus par Ieroču tirdzniecības līgumu,

| — | ņemot ērā 2007. gada 21. jūnija rezolūciju par Ieroču tirdzniecības līgumu: kopēju starptautisko standartu noteikšana konvencionālo ieroču importam, eksportam un nodošanai (5), 2008. gada 13. marta rezolūciju par ES Rīcības kodeksu ieroču eksportam (6) un 2008. gada 4. decembra rezolūciju par ES Rīcības kodeksu ieroču eksportam (7), kurās ir uzsvērta steidzama nepieciešamība pēc ieroču tirdzniecības līguma, |
| --- | --- |

—

ņemot ērā 2007. gada 21. jūnija rezolūciju par Ieroču tirdzniecības līgumu: kopēju starptautisko standartu noteikšana konvencionālo ieroču importam, eksportam un nodošanai (5), 2008. gada 13. marta rezolūciju par ES Rīcības kodeksu ieroču eksportam (6) un 2008. gada 4. decembra rezolūciju par ES Rīcības kodeksu ieroču eksportam (7), kurās ir uzsvērta steidzama nepieciešamība pēc ieroču tirdzniecības līguma,

| — | ņemot vērā ES atbildi uz ANO ģenerālsekretāra lūgumu paust viedokli par Ieroču tirdzniecības līguma elementiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES atbildi uz ANO ģenerālsekretāra lūgumu paust viedokli par Ieroču tirdzniecības līguma elementiem,

| — | ņemot vērā daudzās pilsoniskās sabiedrības organizētās kampaņas visā pasaulē, paužot atbalstu stingram un noteiktam Ieroču tirdzniecības līgumam, tostarp ieroču kontroles kampaņu un Nobela Miera prēmijas laureātu aicinājumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā daudzās pilsoniskās sabiedrības organizētās kampaņas visā pasaulē, paužot atbalstu stingram un noteiktam Ieroču tirdzniecības līgumam, tostarp ieroču kontroles kampaņu un Nobela Miera prēmijas laureātu aicinājumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības līguma 34. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības līguma 34. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā nav juridiski saistoša starptautiska līguma, kas reglamentētu konvencionālo ieroču nodošanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā nav juridiski saistoša starptautiska līguma, kas reglamentētu konvencionālo ieroču nodošanu;

| B. | tā kā vairāk nekā 40 ANO dalībvalstīm nav nedz savas regulatīvās sistēmas ieroču nodošanas kontrolei, nedz tās ievēro kādas reģionālas vai starptautiskas normas; |
| --- | --- |

B.

tā kā vairāk nekā 40 ANO dalībvalstīm nav nedz savas regulatīvās sistēmas ieroču nodošanas kontrolei, nedz tās ievēro kādas reģionālas vai starptautiskas normas;

| C. | tā kā saskaņā ar ASV Kongresa pētniecības dienesta (9) aplēsēm 2010. gadā ar jaunattīstības valstīm noslēgto ieroču tirdzniecības līgumu vērtība bija USD 40 355 miljoni, bet piegāžu vērtība bija USD 34 989 miljoni; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar ASV Kongresa pētniecības dienesta (9) aplēsēm 2010. gadā ar jaunattīstības valstīm noslēgto ieroču tirdzniecības līgumu vērtība bija USD 40 355 miljoni, bet piegāžu vērtība bija USD 34 989 miljoni;

| D. | tā kā ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcijā Nr. 64/48 ANO dalībvalstis tiek aicinātas pieņemt efektīvu un līdzsvarotu, kā arī juridiski saistošu dokumentu par augstākajiem kopējiem starptautiskiem standartiem konvencionālo ieroču nodošanai un panākt, ka tiek pieņemts stingrs un noteikts līgums; |
| --- | --- |

D.

tā kā ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcijā Nr. 64/48 ANO dalībvalstis tiek aicinātas pieņemt efektīvu un līdzsvarotu, kā arī juridiski saistošu dokumentu par augstākajiem kopējiem starptautiskiem standartiem konvencionālo ieroču nodošanai un panākt, ka tiek pieņemts stingrs un noteikts līgums;

| E. | tā kā ANO Ģenerālā asambleja ir noteikusi, ka Ieroču tirdzniecības līgums (ATT) ir „juridiski saistošs līgums, ar ko nosaka kopējus starptautiskus standartus konvencionālo ieroču importam, eksportam un nodošanai” (10), un ka valstu mērķis ir „nodrošināt to nacionālo sistēmu un iekšējās kontroles atbilstību augstākajiem iespējamajiem standartiem, lai novērstu konvencionālo ieroču tirdzniecības novirzīšanos no legālā uz nelegālo tirgu, kur tos var iegūt, lai izmantotu terorisma aktos, organizētā noziedzībā un citās noziedzīgās darbībās” (11); |
| --- | --- |

E.

tā kā ANO Ģenerālā asambleja ir noteikusi, ka Ieroču tirdzniecības līgums (ATT) ir „juridiski saistošs līgums, ar ko nosaka kopējus starptautiskus standartus konvencionālo ieroču importam, eksportam un nodošanai” (10), un ka valstu mērķis ir „nodrošināt to nacionālo sistēmu un iekšējās kontroles atbilstību augstākajiem iespējamajiem standartiem, lai novērstu konvencionālo ieroču tirdzniecības novirzīšanos no legālā uz nelegālo tirgu, kur tos var iegūt, lai izmantotu terorisma aktos, organizētā noziedzībā un citās noziedzīgās darbībās” (11);

| F. | tā kā nekontrolēta un neregulēta ieroču tirdzniecība nopietni apdraud ne tikai mieru, drošību un stabilitāti valstu, reģionālā un starptautiskā līmenī, bet arī demokrātiju, tiesiskumu un ilgtspējīgu sociālo un ekonomisko attīstību; tā kā neregulēta ieroču tirdzniecība veicina bruņotus konfliktus, iedzīvotāju pārvietošanu, organizēto noziedzību un terorismu; |
| --- | --- |

F.

tā kā nekontrolēta un neregulēta ieroču tirdzniecība nopietni apdraud ne tikai mieru, drošību un stabilitāti valstu, reģionālā un starptautiskā līmenī, bet arī demokrātiju, tiesiskumu un ilgtspējīgu sociālo un ekonomisko attīstību; tā kā neregulēta ieroču tirdzniecība veicina bruņotus konfliktus, iedzīvotāju pārvietošanu, organizēto noziedzību un terorismu;

| G. | tā kā Ieroču tirdzniecības līgumā, kas tiks apspriests 2012. gadā, ir jāiekļauj skaidri un saistoši noteikumi, kas atbilst augstākajiem starptautiskajiem standartiem un pilnībā atbilst arī starptautiskajām cilvēktiesībām (IHRL) un starptautiskajām humanitārajām tiesībām (IHL); |
| --- | --- |

G.

tā kā Ieroču tirdzniecības līgumā, kas tiks apspriests 2012. gadā, ir jāiekļauj skaidri un saistoši noteikumi, kas atbilst augstākajiem starptautiskajiem standartiem un pilnībā atbilst arī starptautiskajām cilvēktiesībām (IHRL) un starptautiskajām humanitārajām tiesībām (IHL);

| H. | tā kā vienota, saskaņota un konsekventa ES pieeja ir būtiski svarīga, lai šāds līgums tiktu pieņemts un efektīvi īstenots starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

H.

tā kā vienota, saskaņota un konsekventa ES pieeja ir būtiski svarīga, lai šāds līgums tiktu pieņemts un efektīvi īstenots starptautiskā līmenī;

| I. | tā kā ieroču nodošanas jomā nav saistību, kas skaidri nodrošinātu starptautiskās cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības; |
| --- | --- |

I.

tā kā ieroču nodošanas jomā nav saistību, kas skaidri nodrošinātu starptautiskās cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības;

| J. | tā kā Padome uzsvēra, ka būtu jāpieliek visas iespējamās pūles, lai nodrošinātu, ka Sagatavošanas komitejas sanāksmēs piedalās pēc iespējas plašs pārstāvju loks; tā kā šajā nolūkā Padome 2010. gada 14. jūnijā pieņēma Lēmumu 2010/336/KĀDP par ES darbībām, saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalstot ieroču tirdzniecības līgumu, lai ANO dalībvalstīm, pilsoniskajai sabiedrībai un rūpniecības aprindām popularizētu ATT; |
| --- | --- |

J.

tā kā Padome uzsvēra, ka būtu jāpieliek visas iespējamās pūles, lai nodrošinātu, ka Sagatavošanas komitejas sanāksmēs piedalās pēc iespējas plašs pārstāvju loks; tā kā šajā nolūkā Padome 2010. gada 14. jūnijā pieņēma Lēmumu 2010/336/KĀDP par ES darbībām, saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalstot ieroču tirdzniecības līgumu, lai ANO dalībvalstīm, pilsoniskajai sabiedrībai un rūpniecības aprindām popularizētu ATT;

| K. | tā kā ES Kopējā nostāja, ar ko nosaka kopējus noteikumus par militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, kopš tās pieņemšanas ir veicinājusi ES dalībvalstu ieroču eksporta kontroles politikas saskaņošanu, un tās principus un kritērijus oficiāli ir atzinušas vairākas trešās valstis; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES Kopējā nostāja, ar ko nosaka kopējus noteikumus par militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, kopš tās pieņemšanas ir veicinājusi ES dalībvalstu ieroču eksporta kontroles politikas saskaņošanu, un tās principus un kritērijus oficiāli ir atzinušas vairākas trešās valstis;

| L. | tā kā ar Ieroču tirdzniecības līgumu ir jānostiprina pārskatatbildība un tā kā šā līguma piemērošanai ir jābūt atklātai un pārredzamai; |
| --- | --- |

L.

tā kā ar Ieroču tirdzniecības līgumu ir jānostiprina pārskatatbildība un tā kā šā līguma piemērošanai ir jābūt atklātai un pārredzamai;

| M. | tā kā ANO harta paredz ANO dalībvalstīm tiesības un pienākumus, tostarp 51. pantā nosakot visu valstu neatņemamas tiesības uz individuālu vai kolektīvu pašaizsardzību, |
| --- | --- |

M.

tā kā ANO harta paredz ANO dalībvalstīm tiesības un pienākumus, tostarp 51. pantā nosakot visu valstu neatņemamas tiesības uz individuālu vai kolektīvu pašaizsardzību,

Pārredzamība un pārskatatbildība — stabila Ieroču tirdzniecības līguma pamats

| 1. | norāda, ka starptautiskā eksporta vērtība, neraugoties uz ekonomikas un finanšu krīzi, ir turpinājusi pieaugt, ES dalībvalstu eksports vēl aizvien veido 30 % no kopējā apjoma un ES valstis ir vienas no lielākajām ieroču ražotājām un eksportētājām pasaulē (12); tādēļ uzsver, ka ES ir pienākums izstrādāt un dot ieguldījumu noregulētā un pārredzamā starptautiskajā ieroču tirdzniecībā un ka tas ir ES interesēs; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka starptautiskā eksporta vērtība, neraugoties uz ekonomikas un finanšu krīzi, ir turpinājusi pieaugt, ES dalībvalstu eksports vēl aizvien veido 30 % no kopējā apjoma un ES valstis ir vienas no lielākajām ieroču ražotājām un eksportētājām pasaulē (12); tādēļ uzsver, ka ES ir pienākums izstrādāt un dot ieguldījumu noregulētā un pārredzamā starptautiskajā ieroču tirdzniecībā un ka tas ir ES interesēs;

| 2. | norāda, ka vāji regulēta, nekontrolēta un nepārredzama ieroču tirdzniecība noved pie bezatbildīgas ieroču tirdzniecības, ir radījusi nevajadzīgas ciešanas cilvēkiem, saasinājusi bruņotus konfliktus, radījusi nestabilitāti, terora aktus un korupciju, kaitējusi miera veidošanas procesiem, labai pārvaldībai un sociāli ekonomiskajai attīstībai, kā arī novedusi pie tā, ka tiek gāztas demokrātiski ievēlētas valdības un pārkāpts tiesiskums, cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka vāji regulēta, nekontrolēta un nepārredzama ieroču tirdzniecība noved pie bezatbildīgas ieroču tirdzniecības, ir radījusi nevajadzīgas ciešanas cilvēkiem, saasinājusi bruņotus konfliktus, radījusi nestabilitāti, terora aktus un korupciju, kaitējusi miera veidošanas procesiem, labai pārvaldībai un sociāli ekonomiskajai attīstībai, kā arī novedusi pie tā, ka tiek gāztas demokrātiski ievēlētas valdības un pārkāpts tiesiskums, cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības;

| 3. | tādēļ aicina 2012. gada jūlija sarunās par juridiski saistošu Starptautisko ieroču tirdzniecības līgumu spert vēsturisku soli un panākt lielāku pārredzamību un pārskatatbildību, izveidojot augstus starptautiskos standartus un kritērijus, ko izmanto, vērtējot lēmumus par konvencionālo ieroču nodošanu, importu un eksportu; |
| --- | --- |

3.

tādēļ aicina 2012. gada jūlija sarunās par juridiski saistošu Starptautisko ieroču tirdzniecības līgumu spert vēsturisku soli un panākt lielāku pārredzamību un pārskatatbildību, izveidojot augstus starptautiskos standartus un kritērijus, ko izmanto, vērtējot lēmumus par konvencionālo ieroču nodošanu, importu un eksportu;

| 4. | aicina starptautisko sabiedrību demonstrēt savu apņemšanos regulēt starptautisko ieroču tirdzniecību, pilnībā izmantojot Reglamentu, lai vienotos par visaptverošu tekstu, kas aptvertu visus svarīgākos jautājumus, kas nepieciešami, lai 2012. gada jūlijā apspriestais līgums būtu stabils; |
| --- | --- |

4.

aicina starptautisko sabiedrību demonstrēt savu apņemšanos regulēt starptautisko ieroču tirdzniecību, pilnībā izmantojot Reglamentu, lai vienotos par visaptverošu tekstu, kas aptvertu visus svarīgākos jautājumus, kas nepieciešami, lai 2012. gada jūlijā apspriestais līgums būtu stabils;

| 5. | aicina starptautisko un visaptverošo ANO Ieroču tirdzniecības līgumu apspriest ātrās sarunās un pieņemt bez kavēšanās, lai tas varētu stāties spēkā; |
| --- | --- |

5.

aicina starptautisko un visaptverošo ANO Ieroču tirdzniecības līgumu apspriest ātrās sarunās un pieņemt bez kavēšanās, lai tas varētu stāties spēkā;

Darbības joma

| 6. | uzsver, ka efektīvam līgumam vajadzētu aptvert pēc iespējas plašāku darbību spektru konvencionālo ieroču tirdzniecībā, tostarp importu, eksportu, nodošanu (ieskaitot tranzītu un pārvadāšanu, kā arī pagaidu ievešanu un izvešanu, un atkārtotu izvešanu), ražošanu, izmantojot ārvalstu licenci, krājumu pārvaldību un visus ar ieročiem saistītos pakalpojumus, tostarp tirdzniecības starpniecību, transportēšanu un finansēšanu; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka efektīvam līgumam vajadzētu aptvert pēc iespējas plašāku darbību spektru konvencionālo ieroču tirdzniecībā, tostarp importu, eksportu, nodošanu (ieskaitot tranzītu un pārvadāšanu, kā arī pagaidu ievešanu un izvešanu, un atkārtotu izvešanu), ražošanu, izmantojot ārvalstu licenci, krājumu pārvaldību un visus ar ieročiem saistītos pakalpojumus, tostarp tirdzniecības starpniecību, transportēšanu un finansēšanu;

| 7. | uzskata, ka efektīvam līgumam vajadzētu aptvert visus konvencionālo ieroču tirdzniecības aspektus, tostarp ieroču nodošanu no valsts valstij, valsts ieroču nodošanu privātiem gala lietotājiem, komerciālu tirdzniecību, aizdošanu, dāvināšanu un jebkāda cita veida nodošanu; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka efektīvam līgumam vajadzētu aptvert visus konvencionālo ieroču tirdzniecības aspektus, tostarp ieroču nodošanu no valsts valstij, valsts ieroču nodošanu privātiem gala lietotājiem, komerciālu tirdzniecību, aizdošanu, dāvināšanu un jebkāda cita veida nodošanu;

| 8. | uzskata, ka efektīvam līgumam vajadzētu aptvert arī visplašāko konvencionālo ieroču spektru, tostarp vieglos un kājnieku ieročus, to munīciju, nemateriālas nodošanas, divējāda lietojuma preces, ieroču sastāvdaļas un tehnoloģijas, kas saistītas ar to izmantošanu, ražošanu vai remontu, neatkarīgi no tā, vai šie ieroči ir paredzēti militāram izmantojumam vai citiem ar drošību un tiesībaizsardzību saistītiem mērķiem; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka efektīvam līgumam vajadzētu aptvert arī visplašāko konvencionālo ieroču spektru, tostarp vieglos un kājnieku ieročus, to munīciju, nemateriālas nodošanas, divējāda lietojuma preces, ieroču sastāvdaļas un tehnoloģijas, kas saistītas ar to izmantošanu, ražošanu vai remontu, neatkarīgi no tā, vai šie ieroči ir paredzēti militāram izmantojumam vai citiem ar drošību un tiesībaizsardzību saistītiem mērķiem;

| 9. | uzskata, ka pienācīga uzmanība jāpievērš konvencionālo ieroču un munīcijas marķēšanai un izsekojamībai, lai uzlabotu pārskatatbildību un lai novērstu ieroču nodošanu saņēmējiem, kuriem nav atļauts nodot ieročus; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka pienācīga uzmanība jāpievērš konvencionālo ieroču un munīcijas marķēšanai un izsekojamībai, lai uzlabotu pārskatatbildību un lai novērstu ieroču nodošanu saņēmējiem, kuriem nav atļauts nodot ieročus;

Kritēriji un starptautiskie standarti

| 10. | uzskata, ka ATT sekmīga darbība ilgtermiņā ir atkarīga no pēc iespējas augstāku, stingrāku un skaidrāku standartu pieņemšanas; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka ATT sekmīga darbība ilgtermiņā ir atkarīga no pēc iespējas augstāku, stingrāku un skaidrāku standartu pieņemšanas;

| 11. | aicina ATT iekļautu atgādinājumu parakstītājvalstīm, ka visiem lēmumiem par ieroču importu, eksportu un nodošanu pilnībā jāatbilst pastāvošajām starptautiskajām saistībām, īpaši starptautiskajiem cilvēktiesību aktiem, starptautiskajām humanitārajām tiesībām un ANO hartai, tostarp reģionālo iestāžu un ANO Drošības padomes noteiktajām sankcijām un ieroču embargo; uzskata, ka parakstītājvalstīm nevajadzētu nodot ieročus valstīm, kur pastāv ievērojams risks, ka tos varētu izmantot, lai veiktu vai palīdzētu veikt nopietnus starptautisko cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus, ieskaitot genocīdu, noziegumus pret cilvēci un kara noziegumus; |
| --- | --- |

11.

aicina ATT iekļautu atgādinājumu parakstītājvalstīm, ka visiem lēmumiem par ieroču importu, eksportu un nodošanu pilnībā jāatbilst pastāvošajām starptautiskajām saistībām, īpaši starptautiskajiem cilvēktiesību aktiem, starptautiskajām humanitārajām tiesībām un ANO hartai, tostarp reģionālo iestāžu un ANO Drošības padomes noteiktajām sankcijām un ieroču embargo; uzskata, ka parakstītājvalstīm nevajadzētu nodot ieročus valstīm, kur pastāv ievērojams risks, ka tos varētu izmantot, lai veiktu vai palīdzētu veikt nopietnus starptautisko cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus, ieskaitot genocīdu, noziegumus pret cilvēci un kara noziegumus;

| 12. | mudina ANO dalībvalstis pieņemt papildu kritērijus (kas jāizstrādā kā starptautiski standarti), kuri kalpotu par norādēm tiem, kas pieņem lēmumus par ieroču eksportu; uzskata, ka tajos jo īpaši jāietver saņēmējvalsts labas pārvaldības vēsture, demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesības, ieroču neizplatīšana, cīņa pret korupciju, risku novēršana, ietekme uz valsts sociālekonomisko attīstību un miera un drošības saglabāšanu reģionā; uzskata, ka līgumā ir jāiekļauj īpaši pretkorupcijas kritēriji; |
| --- | --- |

12.

mudina ANO dalībvalstis pieņemt papildu kritērijus (kas jāizstrādā kā starptautiski standarti), kuri kalpotu par norādēm tiem, kas pieņem lēmumus par ieroču eksportu; uzskata, ka tajos jo īpaši jāietver saņēmējvalsts labas pārvaldības vēsture, demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesības, ieroču neizplatīšana, cīņa pret korupciju, risku novēršana, ietekme uz valsts sociālekonomisko attīstību un miera un drošības saglabāšanu reģionā; uzskata, ka līgumā ir jāiekļauj īpaši pretkorupcijas kritēriji;

| 13. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi un ES dalībvalstis sekmēt to, lai noslēdzamajā līgumā tiktu iekļauti spēcīgi pretkorupcijas mehānismi, kā noteikts ES 2011. gada 12. jūlija paziņojumā; atgādina, ka ir jāiekļauj tāda atsauce uz korupciju, kas atbilst attiecīgajiem spēkā esošajiem starptautiskajiem instrumentiem, lai tiktu veikti pienācīgi pasākumi šādu noziegumu novēršanai; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi un ES dalībvalstis sekmēt to, lai noslēdzamajā līgumā tiktu iekļauti spēcīgi pretkorupcijas mehānismi, kā noteikts ES 2011. gada 12. jūlija paziņojumā; atgādina, ka ir jāiekļauj tāda atsauce uz korupciju, kas atbilst attiecīgajiem spēkā esošajiem starptautiskajiem instrumentiem, lai tiktu veikti pienācīgi pasākumi šādu noziegumu novēršanai;

| 14. | aicina šos kritērijus izstrādāt kā kopējās darbības vadlīnijas riska novērtējumu veikšanai, uz kuriem balstās lēmumu pieņemšana par ieroču nodošanu; |
| --- | --- |

14.

aicina šos kritērijus izstrādāt kā kopējās darbības vadlīnijas riska novērtējumu veikšanai, uz kuriem balstās lēmumu pieņemšana par ieroču nodošanu;

| 15. | aicina Eiropas Savienību, neraugoties uz sarunu par ATT iznākumu, turpināt atbalstīt iespējami augstākos standartus Padomes Kopējās nostājas (2008/944/KĀDP) par ieroču eksportu interpretācijā, kā arī tajā noteiktos astoņus kritērijus, it īpaši attiecībā uz starptautiskajiem cilvēktiesību aktiem un starptautiskajām humanitārajām tiesībām; |
| --- | --- |

15.

aicina Eiropas Savienību, neraugoties uz sarunu par ATT iznākumu, turpināt atbalstīt iespējami augstākos standartus Padomes Kopējās nostājas (2008/944/KĀDP) par ieroču eksportu interpretācijā, kā arī tajā noteiktos astoņus kritērijus, it īpaši attiecībā uz starptautiskajiem cilvēktiesību aktiem un starptautiskajām humanitārajām tiesībām;

Īstenošana un ziņošanas pasākumi

| 16. | uzsver, ka liela nozīme ir efektīvai un uzticamai ATT īstenošanai ar uzsvaru uz pārskatatbildību, pārredzamību parakstītājvalstu atbildīgumu un uz labāku sadarbību kompetento iestāžu starpā; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka liela nozīme ir efektīvai un uzticamai ATT īstenošanai ar uzsvaru uz pārskatatbildību, pārredzamību parakstītājvalstu atbildīgumu un uz labāku sadarbību kompetento iestāžu starpā;

| 17. | uzsver, ka stabilā ATT ir jāiekļauj noteikumi un kritēriji, saskaņā ar kuriem parakstītājvalstu pienākums ir pieņemt tiesību aktus un izveidot iestādi, kuras pienākums ir kontrolēt līgumā ietverto priekšmetu nodošanu un izpildīt visas ziņošanas un īstenošanas prasības; uzskata, ka ATT īstenošanā jāiekļauj gala lietotāju kontrole un starpniecības darbības, tostarp operatoru reģistrācija un viņu darbības licencēšana, prasība, lai pieteikuma iesniedzējs sniegtu nepieciešamo informāciju un visu pamatojošo dokumentāciju, pirms tiek izdota izvešanas atļauja, kā arī likumdošanas pasākumi, lai noteiktu, ka jebkāda ieroču un munīcijas nodošana, ko nav licencējusi valsts iestāde vai kas nenotiek saskaņā ar līgumu, ir noziedzīgs nodarījums; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka stabilā ATT ir jāiekļauj noteikumi un kritēriji, saskaņā ar kuriem parakstītājvalstu pienākums ir pieņemt tiesību aktus un izveidot iestādi, kuras pienākums ir kontrolēt līgumā ietverto priekšmetu nodošanu un izpildīt visas ziņošanas un īstenošanas prasības; uzskata, ka ATT īstenošanā jāiekļauj gala lietotāju kontrole un starpniecības darbības, tostarp operatoru reģistrācija un viņu darbības licencēšana, prasība, lai pieteikuma iesniedzējs sniegtu nepieciešamo informāciju un visu pamatojošo dokumentāciju, pirms tiek izdota izvešanas atļauja, kā arī likumdošanas pasākumi, lai noteiktu, ka jebkāda ieroču un munīcijas nodošana, ko nav licencējusi valsts iestāde vai kas nenotiek saskaņā ar līgumu, ir noziedzīgs nodarījums;

| 18. | uzskata, ka efektīva līguma īstenošana būs atkarīga no pārredzamības veicināšanas un parakstītājvalstu apmaiņas ar informāciju un labu praksi, kas saistīta ar ieroču eksporta, importa un nodošanas lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka efektīva līguma īstenošana būs atkarīga no pārredzamības veicināšanas un parakstītājvalstu apmaiņas ar informāciju un labu praksi, kas saistīta ar ieroču eksporta, importa un nodošanas lēmumu pieņemšanu;

| 19. | uzskata, ka pieredze, kas gūta, veidojot ANO Konvencionālo ieroču reģistru, atvieglos šādas pārredzamības iedibināšanu un apmaiņu ar informāciju un aicina iekļaut reģistrā jaunas ieroču, tostarp vieglo un kājnieku ieroču un munīcijas, kategorijas; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka pieredze, kas gūta, veidojot ANO Konvencionālo ieroču reģistru, atvieglos šādas pārredzamības iedibināšanu un apmaiņu ar informāciju un aicina iekļaut reģistrā jaunas ieroču, tostarp vieglo un kājnieku ieroču un munīcijas, kategorijas;

| 20. | tādēļ aicina iekļaut ATT stingrus un skaidrus noteikumus par to, ka parakstītājvalstīm ir regulāri —vienu reizi gadā — jāziņo par visiem ieroču nodošanas lēmumiem, tostarp jāsniedz informācija par tāda ekipējuma veidiem, apjomiem un saņēmējiem, kuru nodošanai dota atļauja, un par visu līguma darbības jomu un noteikumu īstenošanu; aicina iekļaut ATT arī prasību parakstītājvalstīm izveidot sistēmu detalizētas uzskaites veikšanai par visiem vismaz 20 gadu ilgā laikposmā veiktajiem starptautiskās tirdzniecības darījumiem, kuri pakļauti valsts kontroles sistēmas pārbaudēm; |
| --- | --- |

20.

tādēļ aicina iekļaut ATT stingrus un skaidrus noteikumus par to, ka parakstītājvalstīm ir regulāri —vienu reizi gadā — jāziņo par visiem ieroču nodošanas lēmumiem, tostarp jāsniedz informācija par tāda ekipējuma veidiem, apjomiem un saņēmējiem, kuru nodošanai dota atļauja, un par visu līguma darbības jomu un noteikumu īstenošanu; aicina iekļaut ATT arī prasību parakstītājvalstīm izveidot sistēmu detalizētas uzskaites veikšanai par visiem vismaz 20 gadu ilgā laikposmā veiktajiem starptautiskās tirdzniecības darījumiem, kuri pakļauti valsts kontroles sistēmas pārbaudēm;

| 21. | aicina izveidot speciālu ATT īstenošanas un atbalsta vienību, kuras pienākumos ietilptu parakstītājvalstu ziņojumu kompilācija un analīze, un aicina ANO ģenerālsekretāru publicēt gada pārskatu ar priekšlikumiem par līguma darbības noteikumu nostiprināšanu; aicina ATT īstenošanas un atbalsta vienībai piešķirt tiesības arī analizēt datus par ieroču nodošanu un konstatēt neatbilstības un iespējamos līguma pārkāpumus, un ziņot par tiem parakstītājvalstu asamblejai; |
| --- | --- |

21.

aicina izveidot speciālu ATT īstenošanas un atbalsta vienību, kuras pienākumos ietilptu parakstītājvalstu ziņojumu kompilācija un analīze, un aicina ANO ģenerālsekretāru publicēt gada pārskatu ar priekšlikumiem par līguma darbības noteikumu nostiprināšanu; aicina ATT īstenošanas un atbalsta vienībai piešķirt tiesības arī analizēt datus par ieroču nodošanu un konstatēt neatbilstības un iespējamos līguma pārkāpumus, un ziņot par tiem parakstītājvalstu asamblejai;

| 22. | aicina visus ziņojumus darīt publiski pieejamus; |
| --- | --- |

22.

aicina visus ziņojumus darīt publiski pieejamus;

| 23. | aicina ik gadu rīkot parakstītājvalstu asambleju un ik pēc pieciem gadiem organizēt pārskatīšanas konferenci, kurā tiktu mudinātas piedalīties pilsoniskās sabiedrības organizācijas; |
| --- | --- |

23.

aicina ik gadu rīkot parakstītājvalstu asambleju un ik pēc pieciem gadiem organizēt pārskatīšanas konferenci, kurā tiktu mudinātas piedalīties pilsoniskās sabiedrības organizācijas;

| 24. | uzskata, ka ATT darbības sekmes ilgtermiņā būs atkarīgas no pilnīgas pārredzamības un pārskatatbildības eksportētājvalstu un importētājvalstu kompetento valstu iestāžu, tostarp parlamentāro kontroles institūciju, priekšā; tādēļ aicina izveidot stabilus pārredzamības mehānismus, tostarp gada pārskatus, lai nostiprinātu parlamentu iespējas prasīt savām valdībām atskaitīties par ieroču eksporta, importa un nodošanas lēmumiem; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka ATT darbības sekmes ilgtermiņā būs atkarīgas no pilnīgas pārredzamības un pārskatatbildības eksportētājvalstu un importētājvalstu kompetento valstu iestāžu, tostarp parlamentāro kontroles institūciju, priekšā; tādēļ aicina izveidot stabilus pārredzamības mehānismus, tostarp gada pārskatus, lai nostiprinātu parlamentu iespējas prasīt savām valdībām atskaitīties par ieroču eksporta, importa un nodošanas lēmumiem;

| 25. | uzskata, ka ikvienai parakstītājvalstij, kura lūdz palīdzību savu saistību pildīšanā, ko tai uzliek Ieroču tirdzniecības nolīgums, vajadzētu sniegt visu nepieciešamo atbalstu un tehnisko palīdzību; aicina Eiropas Savienību turpināt pasākumus ietekmes palielināšanai un palielināt palīdzību tādās jomās kā atbalsts tiesību aktu izstrādē, iestāžu veidošanā, administratīvais atbalsts un atbalstīt vietējo profesionālo zināšanu palielināšanu visās iestādēs, kas ir iesaistītas ieroču nodošanas kontroles sistēmā, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijās un parlamentos; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ikvienai parakstītājvalstij, kura lūdz palīdzību savu saistību pildīšanā, ko tai uzliek Ieroču tirdzniecības nolīgums, vajadzētu sniegt visu nepieciešamo atbalstu un tehnisko palīdzību; aicina Eiropas Savienību turpināt pasākumus ietekmes palielināšanai un palielināt palīdzību tādās jomās kā atbalsts tiesību aktu izstrādē, iestāžu veidošanā, administratīvais atbalsts un atbalstīt vietējo profesionālo zināšanu palielināšanu visās iestādēs, kas ir iesaistītas ieroču nodošanas kontroles sistēmā, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijās un parlamentos;

ES un EP loma

| 26. | atzīst, ka ES un tās dalībvalstis ir saskaņoti un konsekventi atbalstījušas starptautisko procesu Ieroču tirdzniecības līguma izstrādei; aicina, gatavojoties konferencei, nezaudēt apņēmību un turpināt sarunas, tostarp visaugstākajā politiskajā līmenī, diplomātiskajās aprindās un augstākā līmeņa sanāksmēs kā pirms jūlija konferences, tā ratifikācijas un īstenošanas gaitā; |
| --- | --- |

26.

atzīst, ka ES un tās dalībvalstis ir saskaņoti un konsekventi atbalstījušas starptautisko procesu Ieroču tirdzniecības līguma izstrādei; aicina, gatavojoties konferencei, nezaudēt apņēmību un turpināt sarunas, tostarp visaugstākajā politiskajā līmenī, diplomātiskajās aprindās un augstākā līmeņa sanāksmēs kā pirms jūlija konferences, tā ratifikācijas un īstenošanas gaitā;

| 27. | uzskata, ka ES atbilde uz ANO ģenerālsekretāra lūgumu paust viedokli par Ieroču tirdzniecības līguma elementiem ir pienācīgs pamats saskaņotai ES dalībvalstu rīcībai starptautiskajā ATT konferencē; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka ES atbilde uz ANO ģenerālsekretāra lūgumu paust viedokli par Ieroču tirdzniecības līguma elementiem ir pienācīgs pamats saskaņotai ES dalībvalstu rīcībai starptautiskajā ATT konferencē;

| 28. | rosina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi aktīvi apspriesties un sadarboties ar visām ES dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka ES pauž vienotu nostāju un stingru viedokli; |
| --- | --- |

28.

rosina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi aktīvi apspriesties un sadarboties ar visām ES dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka ES pauž vienotu nostāju un stingru viedokli;

| 29. | aicina dalībvalstis atbilstīgi saistībām, ko paredz Lisabonas līgums, konferencē ieņemt Savienības nostāju, kas izklāstīta atbildē ANO ģenerālsekretāram, lai nodrošinātu labāko iespējamo rezultātu un stabila Ieroču tirdzniecības līguma pieņemšanu; tāpēc aicina ES dalībvalstis atklāti un nepārprotami paust savu atbalstu ES delegācijai, kas piedalās sarunās; |
| --- | --- |

29.

aicina dalībvalstis atbilstīgi saistībām, ko paredz Lisabonas līgums, konferencē ieņemt Savienības nostāju, kas izklāstīta atbildē ANO ģenerālsekretāram, lai nodrošinātu labāko iespējamo rezultātu un stabila Ieroču tirdzniecības līguma pieņemšanu; tāpēc aicina ES dalībvalstis atklāti un nepārprotami paust savu atbalstu ES delegācijai, kas piedalās sarunās;

| 30. | mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi attiecībā uz noslēdzamā līguma saturu un tā parakstītājvalstīm dot priekšroku stabilitātei; mudina ES atkāpties no savas nostājas, ka Ieroču tirdzniecības līgums ir jāapspriež tā, lai panāktu konsensu; |
| --- | --- |

30.

mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi attiecībā uz noslēdzamā līguma saturu un tā parakstītājvalstīm dot priekšroku stabilitātei; mudina ES atkāpties no savas nostājas, ka Ieroču tirdzniecības līgums ir jāapspriež tā, lai panāktu konsensu;

| 31. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves paziņojumu, kas tiks sniegts atbilstoši Eiropas Savienības līguma 34. panta 1. punktam un kurā viņa iepazīstinās Parlamentu ar ES nostāju pirms konferences; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves paziņojumu, kas tiks sniegts atbilstoši Eiropas Savienības līguma 34. panta 1. punktam un kurā viņa iepazīstinās Parlamentu ar ES nostāju pirms konferences;

*

* *

| 32. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, ANO un ES dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

32.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, ANO un ES dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N06/499/77/PDF/N0649977.pdf?OpenElement.

(2)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N06/464/71/PDF/N0649977.pdf?OpenElement.

(3)  OV L 152, 18.6.2010., 14. lpp.

(4)  OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.

(5)  OV C 146 E, 12.6.2008., 342. lpp.

(6)  OV C 66 E, 20.3.2009., 48. lpp.

(7)  OV C 21 E, 28.1.2010., 2. lpp.

(8)  OV L 146, 10.6.2009., 1. lpp.

(9)  http://www.sipri.org:9090/research/armaments/transfers/transparency/ national_reports/united_states/CRS_Report_DN_03-10.pdf/view

(10)  ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija 61/89.

(11)  ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija 63/240.

(12)  Dati ņemti no Stokholmas Starptautiskā miera izpētes institūta vērtību tendenču rādītājiem (izteikti ASV dolāros salīdzināmajās 1990. gada cenās), kas pieejami: http://www.sipri.org/databases/armstransfers/background/explanations2_default.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/63

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijsVēlēšanu uzraudzība Kongo Demokrātiskajā Republikā

P7_TA(2012)0252

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūcija par vēlēšanu novērošanu Kongo Demokrātiskajā Republikā (2012/2673(RSP))

2013/C 332 E/11

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Deklarāciju par starptautiskas vēlēšanu novērošanas principiem, kuras gadadienu Apvienoto Nāciju Organizācija atzīmēja 2005. gada oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Deklarāciju par starptautiskas vēlēšanu novērošanas principiem, kuras gadadienu Apvienoto Nāciju Organizācija atzīmēja 2005. gada oktobrī,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību hartu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) ratificēja 1982. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) ratificēja 1982. gadā,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par ES palīdzību vēlēšanās un to novērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par ES palīdzību vēlēšanās un to novērošanu,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kongo Demokrātisko Republiku (KDR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kongo Demokrātisko Republiku (KDR),

| — | ņemot vērā 2000. gada jūnijā Kotonū parakstīto Partnerattiecību nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada jūnijā Kotonū parakstīto Partnerattiecību nolīgumu,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2007. gada 22. novembra rezolūciju par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā, it īpaši tās austrumu daļā, un šīs situācijas ietekmi uz reģionu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2007. gada 22. novembra rezolūciju par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā, it īpaši tās austrumu daļā, un šīs situācijas ietekmi uz reģionu,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 19. oktobra Vienoto rīcību 2009/769/KĀDP, ar ko groza Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju saistībā ar drošības sektora reformu un tās mijiedarbību ar tiesu sistēmu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUPOL RD Congo), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 19. oktobra Vienoto rīcību 2009/769/KĀDP, ar ko groza Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju saistībā ar drošības sektora reformu un tās mijiedarbību ar tiesu sistēmu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUPOL RD Congo),

| — | ņemot vērā ES Konsultāciju un palīdzības misiju saistībā ar drošības sektora reformu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUSEC RD Congo), ko izveidoja 2005. gada jūnijā (Padomes 2005. gada 2. maija Vienotā rīcība 2005/355/KĀDP par Eiropas Savienības misiju, lai sniegtu konsultācijas un atbalstu saistībā ar drošības sektora reformu Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Konsultāciju un palīdzības misiju saistībā ar drošības sektora reformu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUSEC RD Congo), ko izveidoja 2005. gada jūnijā (Padomes 2005. gada 2. maija Vienotā rīcība 2005/355/KĀDP par Eiropas Savienības misiju, lai sniegtu konsultācijas un atbalstu saistībā ar drošības sektora reformu Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR)),

| — | ņemot vērā mandātu, kas piešķirts Eiropas Savienības nosūtītajai vēlēšanu novērošanas misijai, kura sekoja prezidenta un parlamenta vēlēšanām, kas notika 2011. gada 28. novembrī, proti, sniegt detalizētu, objektīvu un neatkarīgu novērtējumu par vēlēšanu norisi atbilstīgi valsts un reģionālajam tiesiskajam regulējumam, kā arī starptautiskajām normām un Kongo Demokrātiskās Republikas parakstītajiem starptautiskajiem līgumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā mandātu, kas piešķirts Eiropas Savienības nosūtītajai vēlēšanu novērošanas misijai, kura sekoja prezidenta un parlamenta vēlēšanām, kas notika 2011. gada 28. novembrī, proti, sniegt detalizētu, objektīvu un neatkarīgu novērtējumu par vēlēšanu norisi atbilstīgi valsts un reģionālajam tiesiskajam regulējumam, kā arī starptautiskajām normām un Kongo Demokrātiskās Republikas parakstītajiem starptautiskajiem līgumiem,

| — | ņemot vērā mandātu Eiropas Parlamenta delegācijai, kura pievienojās ES vēlēšanu novērošanas misijai un atbalstīja tās secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā mandātu Eiropas Parlamenta delegācijai, kura pievienojās ES vēlēšanu novērošanas misijai un atbalstīja tās secinājumus,

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieces baroneses Eštones 2011. gada 9. decembra paziņojumu par vēlēšanu procesu Kongo Demokrātiskajā Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieces baroneses Eštones 2011. gada 9. decembra paziņojumu par vēlēšanu procesu Kongo Demokrātiskajā Republikā,

| — | ņemot vērā ES augstās pārstāves Eštones un komisāra Piebalga 2011. gada 2. decembra kopīgo paziņojumu par vēlēšanām un 2012. gada 7. jūnija deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES augstās pārstāves Eštones un komisāra Piebalga 2011. gada 2. decembra kopīgo paziņojumu par vēlēšanām un 2012. gada 7. jūnija deklarāciju,

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieces baroneses Eštones 2011. gada 20. decembra paziņojumu par vēlēšanu procesu Kongo Demokrātiskajā Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieces baroneses Eštones 2011. gada 20. decembra paziņojumu par vēlēšanu procesu Kongo Demokrātiskajā Republikā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Vēlēšanu novērošanas misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā galīgo ziņojumu un tās ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Vēlēšanu novērošanas misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā galīgo ziņojumu un tās ieteikumus,

| — | ņemot vērā Neatkarīgās valsts vēlēšanu komisijas (CENI) ieteikumus, ko tā izdeva 2012. gada aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Neatkarīgās valsts vēlēšanu komisijas (CENI) ieteikumus, ko tā izdeva 2012. gada aprīlī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. pantu,

| A. | tā kā Eiropas Savienības Vēlēšanu novērošanas misija Kongo Demokrātiskajā Republikā savā galīgajā ziņojumā secināja, ka daudzo konstatēto pārkāpumu un krāpšanas gadījumu dēļ vēlēšanas nebija pārredzamas un uzticamas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības Vēlēšanu novērošanas misija Kongo Demokrātiskajā Republikā savā galīgajā ziņojumā secināja, ka daudzo konstatēto pārkāpumu un krāpšanas gadījumu dēļ vēlēšanas nebija pārredzamas un uzticamas;

| B. | tā kā ES Vēlēšanu novērošanas misija KDR pieņēma 22 tādus ieteikumus KDR varas iestādēm, kuru mērķis ir ievērojami uzlabot vēlēšanu pārredzamību un uzticamību un kuri ir tehniski īstenojami līdz nākamajām provinču un vietējām vēlēšanām; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES Vēlēšanu novērošanas misija KDR pieņēma 22 tādus ieteikumus KDR varas iestādēm, kuru mērķis ir ievērojami uzlabot vēlēšanu pārredzamību un uzticamību un kuri ir tehniski īstenojami līdz nākamajām provinču un vietējām vēlēšanām;

| C. | tā kā, runājot ES vārdā, Komisijas priekšsēdētāja vietniece / augstā pārstāve Ketrina Eštone atkārtoti uzsvēra bažas par būtiskajām nepilnībām un pārredzamības trūkumu vēlēšanu rezultātu apkopošanā un publicēšanā, par ko ziņoja arī ES Vēlēšanu novērošanas misija; |
| --- | --- |

C.

tā kā, runājot ES vārdā, Komisijas priekšsēdētāja vietniece / augstā pārstāve Ketrina Eštone atkārtoti uzsvēra bažas par būtiskajām nepilnībām un pārredzamības trūkumu vēlēšanu rezultātu apkopošanā un publicēšanā, par ko ziņoja arī ES Vēlēšanu novērošanas misija;

| D. | tā kā, neraugoties uz nepilnībām, uz kurām norādīja pašas Kongo varas iestādes un KDR CENI, KDR Augstākā tiesa apstiprināja abu vēlēšanu galīgos rezultātus un 2011. gada 16. decembrī pasludināja, ka par prezidentu ir atkārtoti ievēlēts pie varas esošais prezidents Džozefs Kabils; |
| --- | --- |

D.

tā kā, neraugoties uz nepilnībām, uz kurām norādīja pašas Kongo varas iestādes un KDR CENI, KDR Augstākā tiesa apstiprināja abu vēlēšanu galīgos rezultātus un 2011. gada 16. decembrī pasludināja, ka par prezidentu ir atkārtoti ievēlēts pie varas esošais prezidents Džozefs Kabils;

| E. | tā kā netika ievērots provinču un vietējo vēlēšanu organizēšanai noteiktais termiņš, proti, 2012. gada 25. marts, un tā kā 2012. gada 6. jūnijāCENI priekšsēdētājs paziņoja pārskatītu grafiku vēlēšanām provincēs, pilsētās, pašvaldībās un vietējām vēlēšanām, pagarinot vēlēšanu procesu līdz 2014. gadam; |
| --- | --- |

E.

tā kā netika ievērots provinču un vietējo vēlēšanu organizēšanai noteiktais termiņš, proti, 2012. gada 25. marts, un tā kā 2012. gada 6. jūnijāCENI priekšsēdētājs paziņoja pārskatītu grafiku vēlēšanām provincēs, pilsētās, pašvaldībās un vietējām vēlēšanām, pagarinot vēlēšanu procesu līdz 2014. gadam;

| F. | tā kā Audiovizuālās nozares un komunikācijas augstākā padome (CSAC) nespēja nodrošināt, lai tiktu ievērots princips par visiem kandidātiem vienlīdzīgām iespējām paust viedokļus plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

F.

tā kā Audiovizuālās nozares un komunikācijas augstākā padome (CSAC) nespēja nodrošināt, lai tiktu ievērots princips par visiem kandidātiem vienlīdzīgām iespējām paust viedokļus plašsaziņas līdzekļos;

| G. | tā kā tas, ka nopietnie cilvēktiesību pārkāpumi ir palikuši nesodīti, rada nedrošības gaisotni un tā kā stāvoklis saistībā ar demokratizācijas procesu KDR joprojām rada bažas, jo, gatavojoties prezidenta vēlēšanām, pieauga politiski motivētu cilvēktiesību pārkāpumu skaits; |
| --- | --- |

G.

tā kā tas, ka nopietnie cilvēktiesību pārkāpumi ir palikuši nesodīti, rada nedrošības gaisotni un tā kā stāvoklis saistībā ar demokratizācijas procesu KDR joprojām rada bažas, jo, gatavojoties prezidenta vēlēšanām, pieauga politiski motivētu cilvēktiesību pārkāpumu skaits;

| H. | tā kā pret cilvēktiesību aktīvistiem un žurnālistiem Kongo arvien biežāk tiek vērstas represijas un viņi tiek patvaļīgi aizturēti un iebiedēti; |
| --- | --- |

H.

tā kā pret cilvēktiesību aktīvistiem un žurnālistiem Kongo arvien biežāk tiek vērstas represijas un viņi tiek patvaļīgi aizturēti un iebiedēti;

| I. | tā kā nozīmīga Kongo cilvēktiesību aizstāvja Floribert Chebeya Bahizire nogalināšana un tas, kā jautājums tika risināts, ir ne tikai smagi noziegumi, bet arī vissliktākais iespējamais brīdinājums visiem Kongo cilvēktiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā nozīmīga Kongo cilvēktiesību aizstāvja Floribert Chebeya Bahizire nogalināšana un tas, kā jautājums tika risināts, ir ne tikai smagi noziegumi, bet arī vissliktākais iespējamais brīdinājums visiem Kongo cilvēktiesību aizstāvjiem;

| J. | tā kā pirmsvēlēšanu laikā radās daudzas problēmas, tostarp pāreja uz prezidenta vēlēšanām, kas notiek vienā kārtā, neapstiprināts vēlētāju saraksts, leģitimitātes trūkums CENI darbā, neatbilstošs tiesiskais regulējums, kas tiek slikti piemērots, un Augstākās tiesas tiesnešu iecelšana; |
| --- | --- |

J.

tā kā pirmsvēlēšanu laikā radās daudzas problēmas, tostarp pāreja uz prezidenta vēlēšanām, kas notiek vienā kārtā, neapstiprināts vēlētāju saraksts, leģitimitātes trūkums CENI darbā, neatbilstošs tiesiskais regulējums, kas tiek slikti piemērots, un Augstākās tiesas tiesnešu iecelšana;

| K. | tā kā saskaņā ar noteikumiem par 10. Eiropas Attīstības fonda A kategorijas finanšu līdzekļu piešķiršanu ES atbalsta labas pārvaldības projektus, piemēram, demokrātisku un pārredzamu vēlēšanu norisi; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar noteikumiem par 10. Eiropas Attīstības fonda A kategorijas finanšu līdzekļu piešķiršanu ES atbalsta labas pārvaldības projektus, piemēram, demokrātisku un pārredzamu vēlēšanu norisi;

| L. | ņemot vērā ES finansiālo ieguldījumu šajās vēlēšanās EUR 47,5 miljonu apmērā, papildus piešķirot EUR 2 miljonus drošībai; atzinīgi vērtējot 147 novērotāju personīgo ieguldījumu vēlēšanu uzraudzībā, piedaloties 2011. gada ES Vēlēšanu novērošanas misijā KDR; |
| --- | --- |

L.

ņemot vērā ES finansiālo ieguldījumu šajās vēlēšanās EUR 47,5 miljonu apmērā, papildus piešķirot EUR 2 miljonus drošībai; atzinīgi vērtējot 147 novērotāju personīgo ieguldījumu vēlēšanu uzraudzībā, piedaloties 2011. gada ES Vēlēšanu novērošanas misijā KDR;

| M. | tā kā ANO Drošības padome 2011. gada 28. jūnijā pieņemtajā rezolūcijā Nr. 1991(2011) līdz 2012. gada 30. jūnijam pagarināja Apvienoto Nāciju Organizācijas Stabilizācijas misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā (Monusco) mandātu; |
| --- | --- |

M.

tā kā ANO Drošības padome 2011. gada 28. jūnijā pieņemtajā rezolūcijā Nr. 1991(2011) līdz 2012. gada 30. jūnijam pagarināja Apvienoto Nāciju Organizācijas Stabilizācijas misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā (Monusco) mandātu;

| N. | tā kā politisko nestabilitāti Kongo Demokrātiskajā Republikā ietekmē arī tādi faktori kā bezdarba pieaugums, iedzīvotāju sociālā stāvokļa pasliktināšanās un nabadzības palielināšanās; |
| --- | --- |

N.

tā kā politisko nestabilitāti Kongo Demokrātiskajā Republikā ietekmē arī tādi faktori kā bezdarba pieaugums, iedzīvotāju sociālā stāvokļa pasliktināšanās un nabadzības palielināšanās;

| O. | tā kā valsts iekšienē ir pārvietoti 1,7 miljoni cilvēku un kaimiņvalstīs ir 426 000 bēgļu no KDR, |
| --- | --- |

O.

tā kā valsts iekšienē ir pārvietoti 1,7 miljoni cilvēku un kaimiņvalstīs ir 426 000 bēgļu no KDR,

| 1. | uzskata, ka demokrātiskas sabiedrības izveidei pirmām kārtām ir nepieciešama politisko vadītāju, valdību un opozīcijas grupu stingra politiskā apņēmība un ambiciozs redzējums, lai veidotu politiskas institūcijas un līdz ar to nodrošinātu iedzīvotāju cilvēktiesību, pilsonisko, politisko, sociālo, ekonomisko un vides tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka demokrātiskas sabiedrības izveidei pirmām kārtām ir nepieciešama politisko vadītāju, valdību un opozīcijas grupu stingra politiskā apņēmība un ambiciozs redzējums, lai veidotu politiskas institūcijas un līdz ar to nodrošinātu iedzīvotāju cilvēktiesību, pilsonisko, politisko, sociālo, ekonomisko un vides tiesību ievērošanu;

| 2. | uzskata, ka KDR politiskiem līderiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, reliģiskām iestādēm un sieviešu apvienībām būtu jāpanāk nacionāla vienprātība par atbilstošām un piemērotām institūcijām, jānosaka un jāvienojas par procedūrām, ar kurām demokrātiju varētu īstenot praksē; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka KDR politiskiem līderiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, reliģiskām iestādēm un sieviešu apvienībām būtu jāpanāk nacionāla vienprātība par atbilstošām un piemērotām institūcijām, jānosaka un jāvienojas par procedūrām, ar kurām demokrātiju varētu īstenot praksē;

| 3. | uzskata, ka neatkarīgai tiesu varai un plašsaziņas līdzekļu sistēmai ir būtiska nozīme, veidojot un regulējot demokrātisko procesu, kura mērķis ir nostiprināt tiesiskumu, veidot demokrātiskas institūcijas, tostarp darbotiesspējīgu parlamentu, pamatojoties uz politisko plurālismu, un stiprināt pilsoniskās sabiedrības lomu; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka neatkarīgai tiesu varai un plašsaziņas līdzekļu sistēmai ir būtiska nozīme, veidojot un regulējot demokrātisko procesu, kura mērķis ir nostiprināt tiesiskumu, veidot demokrātiskas institūcijas, tostarp darbotiesspējīgu parlamentu, pamatojoties uz politisko plurālismu, un stiprināt pilsoniskās sabiedrības lomu;

| 4. | uzskata, ka vēlēšanas ir nepieciešams, taču ar tām vien nepietiek, lai izveidotu demokratizācijas procesam vajadzīgos apstākļus, kas aptver ko vairāk par vēlēšanu rīkošanu; uzskata — lai demokratizācijas process būtu veiksmīgs, ir svarīgi apņemties veicināt valsts sociālo un ekonomisko attīstību un ievērot iedzīvotāju pamattiesības, tostarp tiesības uz nodarbinātību, veselību un izglītību; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka vēlēšanas ir nepieciešams, taču ar tām vien nepietiek, lai izveidotu demokratizācijas procesam vajadzīgos apstākļus, kas aptver ko vairāk par vēlēšanu rīkošanu; uzskata — lai demokratizācijas process būtu veiksmīgs, ir svarīgi apņemties veicināt valsts sociālo un ekonomisko attīstību un ievērot iedzīvotāju pamattiesības, tostarp tiesības uz nodarbinātību, veselību un izglītību;

| 5. | atzinīgi vērtē Kongo tautas rīcību, plaši piedaloties prezidenta un parlamenta vēlēšanās 2011. gada novembrī un tādējādi apliecinot savu uzticību īstenas demokrātijas veidošanai KDR; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Kongo tautas rīcību, plaši piedaloties prezidenta un parlamenta vēlēšanās 2011. gada novembrī un tādējādi apliecinot savu uzticību īstenas demokrātijas veidošanai KDR;

| 6. | mudina valdību sākt politisku dialogu ar visām partijām, tostarp opozīcijas spēkiem un pilsonisko sabiedrību, jo tas pavērtu ceļu patiesai demokrātijai un politiskām reformām valstī; |
| --- | --- |

6.

mudina valdību sākt politisku dialogu ar visām partijām, tostarp opozīcijas spēkiem un pilsonisko sabiedrību, jo tas pavērtu ceļu patiesai demokrātijai un politiskām reformām valstī;

| 7. | uzsver, ka ir svarīgi izveidot konstitucionālu tiesu, tādējādi radot iespēju nodrošināt lielāku pārredzamību vēlēšanu procesā, it īpaši attiecībā uz tādu strīdu risināšanu, kas saistīti ar vēlēšanām; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ir svarīgi izveidot konstitucionālu tiesu, tādējādi radot iespēju nodrošināt lielāku pārredzamību vēlēšanu procesā, it īpaši attiecībā uz tādu strīdu risināšanu, kas saistīti ar vēlēšanām;

| 8. | atkārto savu konstatējumu, ka CENI slikti pilda savus pienākumus, un iesaka veikt plašas reformas vairākos aspektos pēc tam, kad tās sastāvs tiktu pārskatīts, lai tā būtu patiesi objektīva un vairāk pārstāvētu Kongo pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

8.

atkārto savu konstatējumu, ka CENI slikti pilda savus pienākumus, un iesaka veikt plašas reformas vairākos aspektos pēc tam, kad tās sastāvs tiktu pārskatīts, lai tā būtu patiesi objektīva un vairāk pārstāvētu Kongo pilsonisko sabiedrību;

| 9. | atzinīgi vērtē CENI gatavību atjaunot uzticību dažādu procesa dalībnieku starpā un īstenot ES Vēlēšanu novērošanas misijas ieteikumus; šajā sakarībā aicina CENI ierosināt konkrētu vēlamās rīcības plānu; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē CENI gatavību atjaunot uzticību dažādu procesa dalībnieku starpā un īstenot ES Vēlēšanu novērošanas misijas ieteikumus; šajā sakarībā aicina CENI ierosināt konkrētu vēlamās rīcības plānu;

| 10. | īpaši uzsver Kongo pilsoniskās sabiedrības izšķirošo lomu vēlēšanu procesā saistībā ar pilsonisko izglītošanu un vietējiem vēlēšanu novērotājiem; tādēļ prasa Eiropas Savienībai un starptautiskajai sabiedrībai palīdzēt KDR tās centienos konsolidēt demokrātiju un mieru, sniegt atbalstu tās nevalstiskajām organizācijām vēlētāju izglītošanā un vietējā vēlēšanu novērošanā, kā arī atbalstīt Kongo tautas vēlmi pēc demokrātijas un sociālā taisnīguma; |
| --- | --- |

10.

īpaši uzsver Kongo pilsoniskās sabiedrības izšķirošo lomu vēlēšanu procesā saistībā ar pilsonisko izglītošanu un vietējiem vēlēšanu novērotājiem; tādēļ prasa Eiropas Savienībai un starptautiskajai sabiedrībai palīdzēt KDR tās centienos konsolidēt demokrātiju un mieru, sniegt atbalstu tās nevalstiskajām organizācijām vēlētāju izglītošanā un vietējā vēlēšanu novērošanā, kā arī atbalstīt Kongo tautas vēlmi pēc demokrātijas un sociālā taisnīguma;

| 11. | mudina nodrošināt īstenu un efektīvu CSAC darbību, lai nodrošinātu un garantētu, ka tiek piemērots princips par visiem vēlēšanu kandidātiem vienlīdzīgām iespējām paust viedokli plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

11.

mudina nodrošināt īstenu un efektīvu CSAC darbību, lai nodrošinātu un garantētu, ka tiek piemērots princips par visiem vēlēšanu kandidātiem vienlīdzīgām iespējām paust viedokli plašsaziņas līdzekļos;

| 12. | stingri nosoda nepieļaujamo vardarbību un pamattiesību pārkāpumus 2011. gada 28. novembra vēlēšanās un prasa KDR varas iestādēm darīt visu iespējamo, lai organizētu nepieciešamo izmeklēšanu vainīgo noskaidrošanai; atzinīgi vērtē un mudina turpināt drošības un kārtības uzturēšanas spēku darbu attiecībā uz viņu centieniem efektīvi novērst visus cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

12.

stingri nosoda nepieļaujamo vardarbību un pamattiesību pārkāpumus 2011. gada 28. novembra vēlēšanās un prasa KDR varas iestādēm darīt visu iespējamo, lai organizētu nepieciešamo izmeklēšanu vainīgo noskaidrošanai; atzinīgi vērtē un mudina turpināt drošības un kārtības uzturēšanas spēku darbu attiecībā uz viņu centieniem efektīvi novērst visus cilvēktiesību pārkāpumus;

| 13. | uzsver, ka nav novērots nekāds būtisks progress saistībā ar atklātu tiesu varas iestāžu informāciju par cilvēktiesību pārkāpumiem, it īpaši masveida izvarošanu; norāda, ka tiesu vara būtībā joprojām nav spējīga nodrošināt tiesiskumu un kaitējuma atlīdzināšanu cietušajiem; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka nav novērots nekāds būtisks progress saistībā ar atklātu tiesu varas iestāžu informāciju par cilvēktiesību pārkāpumiem, it īpaši masveida izvarošanu; norāda, ka tiesu vara būtībā joprojām nav spējīga nodrošināt tiesiskumu un kaitējuma atlīdzināšanu cietušajiem;

| 14. | pauž bažas par to, ka cilvēktiesību aktīvista Floribert Chebeya slepkavas, neskatoties uz tiesas spriedumu, joprojām atrodas brīvībā; prasa Kongo tiesu varas iestādēm ņemt vērā to, ka Chebeya atraitne šo spriedumu ir pārsūdzējusi, un noteikt datumu pārsūdzības izskatīšanai; |
| --- | --- |

14.

pauž bažas par to, ka cilvēktiesību aktīvista Floribert Chebeya slepkavas, neskatoties uz tiesas spriedumu, joprojām atrodas brīvībā; prasa Kongo tiesu varas iestādēm ņemt vērā to, ka Chebeya atraitne šo spriedumu ir pārsūdzējusi, un noteikt datumu pārsūdzības izskatīšanai;

| 15. | aicina Kongo varas iestādes, ievērojot vārda brīvību, ne tieši, ne netieši nekavēt režisora Thierry Michel par šo lietu uzņemtās filmas izplatīšanu KDR; |
| --- | --- |

15.

aicina Kongo varas iestādes, ievērojot vārda brīvību, ne tieši, ne netieši nekavēt režisora Thierry Michel par šo lietu uzņemtās filmas izplatīšanu KDR;

| 16. | prasa Kongo valdībai stingri apņemties īstenot patiesi praktisku politiku, ievērojot cilvēktiesības, tostarp vārda un uzskatu brīvību, brīvību piedalīties demonstrācijās un reliģijas brīvību, kā arī izbeigt diskrimināciju, pamatojoties uz dzimumu vai seksuālo orientāciju; uzsver, ka ir svarīgi nostiprināt tiesiskumu, labu pārvaldību, korupcijas apkarošanu un kontroli pār drošības spēkiem; |
| --- | --- |

16.

prasa Kongo valdībai stingri apņemties īstenot patiesi praktisku politiku, ievērojot cilvēktiesības, tostarp vārda un uzskatu brīvību, brīvību piedalīties demonstrācijās un reliģijas brīvību, kā arī izbeigt diskrimināciju, pamatojoties uz dzimumu vai seksuālo orientāciju; uzsver, ka ir svarīgi nostiprināt tiesiskumu, labu pārvaldību, korupcijas apkarošanu un kontroli pār drošības spēkiem;

| 17. | aicina pašreizējo KDR valdību vairāk darīt iekšpolitikā, lai nodrošinātu tiesiskumu un drošību Kongo iedzīvotājiem visā valstī; aicina premjerministru kā valdības pārstāvi, kurš ir atbildīgs par valsts finansēm, nodrošināt, lai KDR valdības lēmumos saistībā ar politikas veidošanu par normu kļūtu augsti finanšu pārvaldības standarti un pienācīgas budžeta procedūras; |
| --- | --- |

17.

aicina pašreizējo KDR valdību vairāk darīt iekšpolitikā, lai nodrošinātu tiesiskumu un drošību Kongo iedzīvotājiem visā valstī; aicina premjerministru kā valdības pārstāvi, kurš ir atbildīgs par valsts finansēm, nodrošināt, lai KDR valdības lēmumos saistībā ar politikas veidošanu par normu kļūtu augsti finanšu pārvaldības standarti un pienācīgas budžeta procedūras;

| 18. | konstatē, ka, neraugoties uz konstitucionālajā likumā nostiprināto principu par vīriešu un sieviešu līdztiesību un dzimumu līdztiesības principu dažādās lēmumu pieņemšanas iestādēs, sievietes joprojām tiek diskriminētas, kas apgrūtina viņu pilnvērtīgu līdzdalību politiskajā dzīvē; rosina īstenot visus vajadzīgos pasākumus, lai sievietes integrētu politiskajā dzīvē un grozītu vēlēšanu likumu nolūkā nodrošināt dzimumu līdztiesības principa ievērošanu; |
| --- | --- |

18.

konstatē, ka, neraugoties uz konstitucionālajā likumā nostiprināto principu par vīriešu un sieviešu līdztiesību un dzimumu līdztiesības principu dažādās lēmumu pieņemšanas iestādēs, sievietes joprojām tiek diskriminētas, kas apgrūtina viņu pilnvērtīgu līdzdalību politiskajā dzīvē; rosina īstenot visus vajadzīgos pasākumus, lai sievietes integrētu politiskajā dzīvē un grozītu vēlēšanu likumu nolūkā nodrošināt dzimumu līdztiesības principa ievērošanu;

| 19. | atzinīgi vērtē to, ka CENI prezidijs 2012. gada 6. jūnija paziņojumā presei paziņojis par savu lēmumu Nr. 019/CEN/BUR/12 noteikt pārskatītu grafiku vēlēšanām provincēs, pilsētās, pašvaldībās un vietējām vēlēšanām, pagarinot vēlēšanu procesu līdz 2014. gadam; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē to, ka CENI prezidijs 2012. gada 6. jūnija paziņojumā presei paziņojis par savu lēmumu Nr. 019/CEN/BUR/12 noteikt pārskatītu grafiku vēlēšanām provincēs, pilsētās, pašvaldībās un vietējām vēlēšanām, pagarinot vēlēšanu procesu līdz 2014. gadam;

| 20. | aicina CENI iesniegt organizatorisko plānu un budžeta plānu, kas skaidri parādītu, kā tiks organizētas nākamās vēlēšanas; prasa, lai šie plāni tiktu apspriesti ar visām politiskajām partijām un pilsonisko sabiedrību nolūkā saņemt viņu piekrišanu; |
| --- | --- |

20.

aicina CENI iesniegt organizatorisko plānu un budžeta plānu, kas skaidri parādītu, kā tiks organizētas nākamās vēlēšanas; prasa, lai šie plāni tiktu apspriesti ar visām politiskajām partijām un pilsonisko sabiedrību nolūkā saņemt viņu piekrišanu;

| 21. | aicina visus prezidentu atbalstošā vairākuma, opozīcijas un valsts pārvaldes pārstāvjus, kā arī pilsonisko sabiedrību un Kongo tautu kopumā nodrošināt, lai nākamās vēlēšanas, kas ir paredzētas pārskatītajā vēlēšanu grafikā laikposmam no 2012. līdz 2014. gadam, būtu pārredzamas, ticamas un uzticamas un lai būtu ievērotas cilvēktiesības un pamatbrīvības; |
| --- | --- |

21.

aicina visus prezidentu atbalstošā vairākuma, opozīcijas un valsts pārvaldes pārstāvjus, kā arī pilsonisko sabiedrību un Kongo tautu kopumā nodrošināt, lai nākamās vēlēšanas, kas ir paredzētas pārskatītajā vēlēšanu grafikā laikposmam no 2012. līdz 2014. gadam, būtu pārredzamas, ticamas un uzticamas un lai būtu ievērotas cilvēktiesības un pamatbrīvības;

| 22. | mudina Komisiju un dalībvalstis Savienības finansiālo ieguldījumu Kongo vēlēšanu procesā sniegt ar nosacījumu, ka tiks efektīvi īstenoti ES vēlēšanu novērošanas misijas ieteikumi; |
| --- | --- |

22.

mudina Komisiju un dalībvalstis Savienības finansiālo ieguldījumu Kongo vēlēšanu procesā sniegt ar nosacījumu, ka tiks efektīvi īstenoti ES vēlēšanu novērošanas misijas ieteikumi;

| 23. | uzsver, ka valsts drošības un humanitārais stāvoklis joprojām apdraud reģiona stabilitāti un ka miers, drošība, demokrātija un laba pārvaldība ir priekšnoteikums ilgtermiņa attīstībai KDR; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka valsts drošības un humanitārais stāvoklis joprojām apdraud reģiona stabilitāti un ka miers, drošība, demokrātija un laba pārvaldība ir priekšnoteikums ilgtermiņa attīstībai KDR;

| 24. | aicina Kongo parlamentu piedalīties kalnrūpniecības nozares uzraudzībā un apsvērt iespēju veikt neatkarīgu izmeklēšanu, lai nodrošinātu, ka šīs nozares darbība ir pārredzama; |
| --- | --- |

24.

aicina Kongo parlamentu piedalīties kalnrūpniecības nozares uzraudzībā un apsvērt iespēju veikt neatkarīgu izmeklēšanu, lai nodrošinātu, ka šīs nozares darbība ir pārredzama;

| 25. | pauž atbalstu tam, ka Cilvēktiesību padomē ir izveidots īpaša referenta par KDR amats, kā arī pagarināts Monusco mandāts, lai aizsargātu civiliedzīvotājus; |
| --- | --- |

25.

pauž atbalstu tam, ka Cilvēktiesību padomē ir izveidots īpaša referenta par KDR amats, kā arī pagarināts Monusco mandāts, lai aizsargātu civiliedzīvotājus;

| 26. | prasa KDR varas iestādēm vistuvākajā laikā ratificēt Āfrikas Hartu par demokrātiju, vēlēšanām un pārvaldību; |
| --- | --- |

26.

prasa KDR varas iestādēm vistuvākajā laikā ratificēt Āfrikas Hartu par demokrātiju, vēlēšanām un pārvaldību;

| 27. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienībai, Āfrikas Lielo ezeru reģiona valstu valdībām, ANO Cilvēktiesību padomei un Kongo Demokrātiskās Republikas iestādēm. |
| --- | --- |

27.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienībai, Āfrikas Lielo ezeru reģiona valstu valdībām, ANO Cilvēktiesību padomei un Kongo Demokrātiskās Republikas iestādēm.

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijs

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/68 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/68

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsSabiedriskā apspriešana un tās pieejamība visās ES valodās

P7_TA(2012)0256

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par sabiedriskām apspriešanām un to pieejamību visās ES valodās (2012/2676(RSP))

2013/C 332 E/12

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. oktobra paziņojumu par lietpratīgu regulējumu Eiropas Savienībā (COM(2010)0543), kur norādīts, ka Komisija 2011. gadā pārskatīs savu apspriešanu politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. oktobra paziņojumu par lietpratīgu regulējumu Eiropas Savienībā (COM(2010)0543), kur norādīts, ka Komisija 2011. gadā pārskatīs savu apspriešanu politiku,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” (COM(2011)0206),

| — | ņemot vērā Vienotā tirgus forumā 2011. gada 3. un 4. oktobrī pieņemto Krakovas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vienotā tirgus forumā 2011. gada 3. un 4. oktobrī pieņemto Krakovas deklarāciju,

| — | ņemot vērā Komisijai 2011. gada 14. martā uzdoto rakstisko jautājumu „Komisijas komunikāciju stratēģija / sabiedrisko apspriešanu valodas” (E 002327/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijai 2011. gada 14. martā uzdoto rakstisko jautājumu „Komisijas komunikāciju stratēģija / sabiedrisko apspriešanu valodas” (E 002327/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Komisija ir sagatavojusi priekšlikumu 2013. gadu noteikt par Eiropas Pilsoņu gadu, lai paaugstinātu cilvēku informētību par ieguvumiem un tiesībām, ko sniedz ES pilsonība, un veicinātu pilsoņu aktīvu piedalīšanos Savienības politikas veidošanā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija ir sagatavojusi priekšlikumu 2013. gadu noteikt par Eiropas Pilsoņu gadu, lai paaugstinātu cilvēku informētību par ieguvumiem un tiesībām, ko sniedz ES pilsonība, un veicinātu pilsoņu aktīvu piedalīšanos Savienības politikas veidošanā;

| B. | tā kā invalīdiem ir lielākas grūtības, jo viņiem komunikācijas atvieglošanai ir vajadzīgi pieejami formāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā invalīdiem ir lielākas grūtības, jo viņiem komunikācijas atvieglošanai ir vajadzīgi pieejami formāti;

| C. | tā kā sabiedrības iesaistīšana ir būtiska demokrātiskās pārvaldības sastāvdaļa, tā kā labi izstrādātas un plaši izziņotas sabiedriskās apspriešanas ir viens no galvenajiem instrumentiem, ar kuriem tiek īstenotas ES politikas nostādnes par pārredzamību, un tā kā līdz šim nav pilnībā izmantots to potenciāls attiecībā uz saziņas un informatīvās saiknes veidošanu starp pilsoņiem un ES; |
| --- | --- |

C.

tā kā sabiedrības iesaistīšana ir būtiska demokrātiskās pārvaldības sastāvdaļa, tā kā labi izstrādātas un plaši izziņotas sabiedriskās apspriešanas ir viens no galvenajiem instrumentiem, ar kuriem tiek īstenotas ES politikas nostādnes par pārredzamību, un tā kā līdz šim nav pilnībā izmantots to potenciāls attiecībā uz saziņas un informatīvās saiknes veidošanu starp pilsoņiem un ES;

| 1. | aicina Komisiju aktīvi veidot saziņu ar iedzīvotājiem, pilnībā izmantojot pieejamos sakaru kanālus, lai plašāk izplatītu informāciju par apspriešanām plašai sabiedrībai un lai tās tiktu mērķtiecīgi veiktas sadarbībā ar NVO un citām ieinteresētajām pusēm; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju aktīvi veidot saziņu ar iedzīvotājiem, pilnībā izmantojot pieejamos sakaru kanālus, lai plašāk izplatītu informāciju par apspriešanām plašai sabiedrībai un lai tās tiktu mērķtiecīgi veiktas sadarbībā ar NVO un citām ieinteresētajām pusēm;

| 2. | mudina Komisiju gādāt, lai pilnībā tiktu ievērotas un īstenotas katra ES pilsoņa tiesības vērsties ES iestādēs jebkurā no ES oficiālajām valodām, nodrošinot, ka sabiedriskās apspriešanas ir pieejamas visās ES oficiālajās valodās, ka visas apspriešanas tiek izskatītas līdzvērtīgi un ka starp apspriešanām nav nekādas ar valodu saistītas diskriminācijas; |
| --- | --- |

2.

mudina Komisiju gādāt, lai pilnībā tiktu ievērotas un īstenotas katra ES pilsoņa tiesības vērsties ES iestādēs jebkurā no ES oficiālajām valodām, nodrošinot, ka sabiedriskās apspriešanas ir pieejamas visās ES oficiālajās valodās, ka visas apspriešanas tiek izskatītas līdzvērtīgi un ka starp apspriešanām nav nekādas ar valodu saistītas diskriminācijas;

| 3. | aicina Komisiju nodrošināt, lai visas apspriešanas būtu saprotamas plašām iedzīvotāju masām un tiktu veiktas pietiekami ilgā laikposmā, tādējādi ļaujot iesaistīties lielākam skaitam cilvēku; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju nodrošināt, lai visas apspriešanas būtu saprotamas plašām iedzīvotāju masām un tiktu veiktas pietiekami ilgā laikposmā, tādējādi ļaujot iesaistīties lielākam skaitam cilvēku;

| 4. | mudina Komisiju garantēt invalīdu tiesības piedalīties apspriešanā, izmantojot pieejamus formātus; |
| --- | --- |

4.

mudina Komisiju garantēt invalīdu tiesības piedalīties apspriešanā, izmantojot pieejamus formātus;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/69 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/69

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsStāvoklis Tibetā

P7_TA(2012)0257

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Tibetā (2012/2685(RSP))

2013/C 332 E/13

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ķīnu un Tibetu, jo īpaši 2011. gada 27. oktobra rezolūciju (1) un 2010. gada 25. novembra rezolūciju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ķīnu un Tibetu, jo īpaši 2011. gada 27. oktobra rezolūciju (1) un 2010. gada 25. novembra rezolūciju (2),

| — | ņemot vērā iepriekšējo 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par aizliegumu rīkot trimdā esošās Tibetas valdības vēlēšanas Nepālā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējo 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par aizliegumu rīkot trimdā esošās Tibetas valdības vēlēšanas Nepālā (3),

| — | ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas konstitūcijas 36. pantu, ar kuru garantē, ka visiem pilsoņiem ir tiesības uz reliģiskās pārliecības brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas konstitūcijas 36. pantu, ar kuru garantē, ka visiem pilsoņiem ir tiesības uz reliģiskās pārliecības brīvību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā cilvēktiesību ievērošana un identitātes, kultūras, reliģijas un biedrošanās brīvības ir ES un tās ārpolitikas pamatprincipi; |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēktiesību ievērošana un identitātes, kultūras, reliģijas un biedrošanās brīvības ir ES un tās ārpolitikas pamatprincipi;

| B. | tā kā ES un Ķīnas cilvēktiesību dialoga 31. kārtā, kas notika Briselē 2012. gada 29 maijā, ES aktualizēja jautājumu par tibetiešu mazākumtautības tiesībām; tā kā ES un Ķīnas cilvēktiesību dialogs nav devis nekādus būtiskus tibetiešu cilvēktiesību stāvokļa uzlabojumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un Ķīnas cilvēktiesību dialoga 31. kārtā, kas notika Briselē 2012. gada 29 maijā, ES aktualizēja jautājumu par tibetiešu mazākumtautības tiesībām; tā kā ES un Ķīnas cilvēktiesību dialogs nav devis nekādus būtiskus tibetiešu cilvēktiesību stāvokļa uzlabojumus;

| C. | tā kā Viņa Svētības Dalailamas sūtņi ir sākuši sarunas ar Ķīnas Tautas Republikas valdību, lai rastu miermīlīgu un savstarpēji izdevīgu risinājumu Tibetas jautājumā; tā kā abu pušu sarunas nav devušas konkrētus rezultātus un pašlaik vairs nenotiek; |
| --- | --- |

C.

tā kā Viņa Svētības Dalailamas sūtņi ir sākuši sarunas ar Ķīnas Tautas Republikas valdību, lai rastu miermīlīgu un savstarpēji izdevīgu risinājumu Tibetas jautājumā; tā kā abu pušu sarunas nav devušas konkrētus rezultātus un pašlaik vairs nenotiek;

| D. | tā kā Ķīnas Tautas Republikas iestādes, apspiežot protestus Tibetā 2008. gadā, izmantoja nesamērīgu spēku un kopš tā laika ir noteikušas ierobežojošus drošības pasākumus, kas mazina vārda, biedrošanās un pārliecības brīvību; |
| --- | --- |

D.

tā kā Ķīnas Tautas Republikas iestādes, apspiežot protestus Tibetā 2008. gadā, izmantoja nesamērīgu spēku un kopš tā laika ir noteikušas ierobežojošus drošības pasākumus, kas mazina vārda, biedrošanās un pārliecības brīvību;

| E. | tā kā 2008. gada protestu laikā gāja bojā, iespējams, vairāk nekā 200 cilvēku un aizturēto skaits svārstās no 4 434 līdz vairāk nekā 6 500 cilvēku, un tā kā ir zināms, ka 2010. gada beigās Tibetā bija 831 politieslodzītais un ka no šī skaita 360 tika tiesāti un 12 cilvēkiem tika piespriests mūža ieslodzījums; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2008. gada protestu laikā gāja bojā, iespējams, vairāk nekā 200 cilvēku un aizturēto skaits svārstās no 4 434 līdz vairāk nekā 6 500 cilvēku, un tā kā ir zināms, ka 2010. gada beigās Tibetā bija 831 politieslodzītais un ka no šī skaita 360 tika tiesāti un 12 cilvēkiem tika piespriests mūža ieslodzījums;

| F. | tā kā ir ziņots, ka Ķīnas Tautas Republikas iestādes Tibetas cietumos izmanto spīdzināšanu, tostarp tādus paņēmienus kā sišana, elektrošoka ieroču izmantošana, ilglaicīga turēšana vieninieka kamerās, badināšana un citus līdzīgus paņēmienus, lai izspiestu atzīšanos; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir ziņots, ka Ķīnas Tautas Republikas iestādes Tibetas cietumos izmanto spīdzināšanu, tostarp tādus paņēmienus kā sišana, elektrošoka ieroču izmantošana, ilglaicīga turēšana vieninieka kamerās, badināšana un citus līdzīgus paņēmienus, lai izspiestu atzīšanos;

| G. | tā kā ir ziņots, ka kopš 2009. gada ir notikuši 38 tibetiešu, galvenokārt mūku un mūķeņu, pašaizdedzināšanās gadījumi, tādējādi protestējot pret ierobežojošo Ķīnas politiku Tibetā un atbalstot Dalailamas atgriešanos un tiesības īstenot reliģijas brīvību Abas (Ngabas) novadā Sičuaņas provincē un visās pārējās Tibetas plakankalnes daļās; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir ziņots, ka kopš 2009. gada ir notikuši 38 tibetiešu, galvenokārt mūku un mūķeņu, pašaizdedzināšanās gadījumi, tādējādi protestējot pret ierobežojošo Ķīnas politiku Tibetā un atbalstot Dalailamas atgriešanos un tiesības īstenot reliģijas brīvību Abas (Ngabas) novadā Sičuaņas provincē un visās pārējās Tibetas plakankalnes daļās;

| H. | tā kā joprojām nav informācijas vai nav precīzi zināms par to, kādā stāvoklī pašreiz atrodas un kur mīt vairāki cilvēki, kas pašaizdedzinājās, proti, Chimey Palden, Tenpa Darjey, Jamyang Palden, Lobsang Gyatso, Sona Rabyang, Dawa Tsering, Kelsang Wangchuck, Lobsang Kelsang, Lobsang Kunchok un Tapey; |
| --- | --- |

H.

tā kā joprojām nav informācijas vai nav precīzi zināms par to, kādā stāvoklī pašreiz atrodas un kur mīt vairāki cilvēki, kas pašaizdedzinājās, proti, Chimey Palden, Tenpa Darjey, Jamyang Palden, Lobsang Gyatso, Sona Rabyang, Dawa Tsering, Kelsang Wangchuck, Lobsang Kelsang, Lobsang Kunchok un Tapey;

| I. | tā kā Ķīnas Tautas Republikas iestādes apcietināja 11. pančenlamu Gendhun Choecky Nyima un viņš kopš 1995. gada 14. maija vairs nav redzēts; |
| --- | --- |

I.

tā kā Ķīnas Tautas Republikas iestādes apcietināja 11. pančenlamu Gendhun Choecky Nyima un viņš kopš 1995. gada 14. maija vairs nav redzēts;

| J. | tā kā tibetiešu identitāte, valoda, kultūra un reliģija, kas liecina par vēsturiski bagātu civilizāciju, ir apdraudēta, jo Tibetas vēsturiskajā teritorijā tiek izmitināti ķīniešu tautības cilvēki un tiek iznīcināts tibetiešu tradicionālais nomadu dzīvesveids; |
| --- | --- |

J.

tā kā tibetiešu identitāte, valoda, kultūra un reliģija, kas liecina par vēsturiski bagātu civilizāciju, ir apdraudēta, jo Tibetas vēsturiskajā teritorijā tiek izmitināti ķīniešu tautības cilvēki un tiek iznīcināts tibetiešu tradicionālais nomadu dzīvesveids;

| K. | tā kā ES pašreiz gatavojas iecelt ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos un noteikt viņa pilnvaras; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES pašreiz gatavojas iecelt ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos un noteikt viņa pilnvaras;

| L. | tā kā līdzšinējie Eiropas Parlamenta aicinājumi Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos pievērsties stāvoklim Tibetā, pieaicinot partnerus no Ķīnas, nav devuši vēlamos rezultātus, |
| --- | --- |

L.

tā kā līdzšinējie Eiropas Parlamenta aicinājumi Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos pievērsties stāvoklim Tibetā, pieaicinot partnerus no Ķīnas, nav devuši vēlamos rezultātus,

| 1. | atkārto, ka stratēģiskajai partnerībai starp ES un Ķīnas Tautas Republiku būtu jāpamatojas uz kopējiem principiem un vērtībām; |
| --- | --- |

1.

atkārto, ka stratēģiskajai partnerībai starp ES un Ķīnas Tautas Republiku būtu jāpamatojas uz kopējiem principiem un vērtībām;

| 2. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos uzlabot un pastiprināt centienus risināt jautājumu par tibetiešu cilvēktiesību stāvokli ar ES un Ķīnas cilvēktiesību dialoga starpniecību; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos uzlabot un pastiprināt centienus risināt jautājumu par tibetiešu cilvēktiesību stāvokli ar ES un Ķīnas cilvēktiesību dialoga starpniecību;

| 3. | šajā sakarībā pauž nožēlu par Ķīnas iestāžu nevēlēšanos divas reizes gadā rīkot sarunas un par šo iestāžu nostāju attiecībā uz to sanāksmju nosacījumiem un biežumu, kurās uzmanība jo īpaši tiek pievērsta pilsoniskās sabiedrības stiprināšanai un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai dialogā; mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos veikt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu, ka dialogs par cilvēktiesībām kļūst efektīvāks un mērķtiecīgāks; |
| --- | --- |

3.

šajā sakarībā pauž nožēlu par Ķīnas iestāžu nevēlēšanos divas reizes gadā rīkot sarunas un par šo iestāžu nostāju attiecībā uz to sanāksmju nosacījumiem un biežumu, kurās uzmanība jo īpaši tiek pievērsta pilsoniskās sabiedrības stiprināšanai un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai dialogā; mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos veikt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu, ka dialogs par cilvēktiesībām kļūst efektīvāks un mērķtiecīgāks;

| 4. | pauž atzinību par Viņa Svētības Dalailamas veikto ļoti svarīgo un sekmīgo demokratizācijas procesu trimdā esošās Tibetas valdībā un par to, ka viņš nesen ir nodevis savas politiskās pilnvaras un pienākumus demokrātiski ievēlētajam Tibetiešu centrālās pārvaldes vadītājam Kalon Tripa, ar kuru Tibetas tauta saista savas cerības; |
| --- | --- |

4.

pauž atzinību par Viņa Svētības Dalailamas veikto ļoti svarīgo un sekmīgo demokratizācijas procesu trimdā esošās Tibetas valdībā un par to, ka viņš nesen ir nodevis savas politiskās pilnvaras un pienākumus demokrātiski ievēlētajam Tibetiešu centrālās pārvaldes vadītājam Kalon Tripa, ar kuru Tibetas tauta saista savas cerības;

| 5. | pauž atzinību par Tibetas demokrātiski ievēlētās jaunās politiskās vadības lēmumu turpināt ievērot Viņa Svētības Dalailamas īstenoto vidusceļa politiku, kuras mērķis ir panākt patiesas autonomijas piešķiršanu Tibetai Ķīnas Tautas Republikas sastāvā un to paredzēt Ķīnas konstitūcijā; |
| --- | --- |

5.

pauž atzinību par Tibetas demokrātiski ievēlētās jaunās politiskās vadības lēmumu turpināt ievērot Viņa Svētības Dalailamas īstenoto vidusceļa politiku, kuras mērķis ir panākt patiesas autonomijas piešķiršanu Tibetai Ķīnas Tautas Republikas sastāvā un to paredzēt Ķīnas konstitūcijā;

| 6. | atbalsta principus, kas ietverti priekšlikumā „Memorands par tibetiešu patiesu autonomiju”, kuru Viņa Svētības Dalailamas sūtņi 2008. gadā ierosināja saviem Ķīnas partneriem un kurš veido pamatu Tibetas jautājuma reālam un ilgtspējīgam politiskam risinājumam; |
| --- | --- |

6.

atbalsta principus, kas ietverti priekšlikumā „Memorands par tibetiešu patiesu autonomiju”, kuru Viņa Svētības Dalailamas sūtņi 2008. gadā ierosināja saviem Ķīnas partneriem un kurš veido pamatu Tibetas jautājuma reālam un ilgtspējīgam politiskam risinājumam;

| 7. | noraida Ķīnas Tautas Republikas apgalvojumu par to, ka valdību iesaistīšanās sarunās ar Viņa Svētību Dalailamu un ievēlētajiem Tibetas valdības vadītājiem un valdību paustie atbalsti miermīlīgam Tibetas jautājuma risinājumam ar dialoga un sarunu starpniecību ir politikas „Vienota Ķīna” pārkāpumi; |
| --- | --- |

7.

noraida Ķīnas Tautas Republikas apgalvojumu par to, ka valdību iesaistīšanās sarunās ar Viņa Svētību Dalailamu un ievēlētajiem Tibetas valdības vadītājiem un valdību paustie atbalsti miermīlīgam Tibetas jautājuma risinājumam ar dialoga un sarunu starpniecību ir politikas „Vienota Ķīna” pārkāpumi;

| 8. | aicina Ķīnas Tautas Republikas iestādes piešķirt Tibetas vēsturiskajai teritorijai nozīmīgu autonomiju; |
| --- | --- |

8.

aicina Ķīnas Tautas Republikas iestādes piešķirt Tibetas vēsturiskajai teritorijai nozīmīgu autonomiju;

| 9. | pauž neapmierinātību par to, ka Ķīnas Tautas Republika kopš 2010. gada janvāra vairs nevēlas turpināt dialogu ar Viņa Svētības Dalailamas sūtņiem, un mudina Ķīnas iestādes iesaistīties saturiskā diskusijā ar Tibetiešu centrālās pārvaldes pārstāvjiem par Tibetas nākotni; |
| --- | --- |

9.

pauž neapmierinātību par to, ka Ķīnas Tautas Republika kopš 2010. gada janvāra vairs nevēlas turpināt dialogu ar Viņa Svētības Dalailamas sūtņiem, un mudina Ķīnas iestādes iesaistīties saturiskā diskusijā ar Tibetiešu centrālās pārvaldes pārstāvjiem par Tibetas nākotni;

| 10. | uzstāj, ka Ķīnas Tautas Republikas iestādēm jāievēro tibetiešu vārda, biedrošanās un pārliecības brīvība; |
| --- | --- |

10.

uzstāj, ka Ķīnas Tautas Republikas iestādēm jāievēro tibetiešu vārda, biedrošanās un pārliecības brīvība;

| 11. | mudina Ķīnas Tautas Republikas iestādes atļaut neatkarīgām starptautiskām organizācijām veikt izmeklēšanu saistībā ar 2008. gadā notikušajiem protestiem un to sekām un prasa atbrīvot politieslodzītos; |
| --- | --- |

11.

mudina Ķīnas Tautas Republikas iestādes atļaut neatkarīgām starptautiskām organizācijām veikt izmeklēšanu saistībā ar 2008. gadā notikušajiem protestiem un to sekām un prasa atbrīvot politieslodzītos;

| 12. | nosoda jebkāda veida spīdzināšanu, kas jāizcieš arestētajām personām, un aicina Ķīnas Tautas Republikas iestādes ļaut neatkarīgām starptautiskām organizācijām pārbaudīt cietumus un aizturēšanas centrus Tibetā; |
| --- | --- |

12.

nosoda jebkāda veida spīdzināšanu, kas jāizcieš arestētajām personām, un aicina Ķīnas Tautas Republikas iestādes ļaut neatkarīgām starptautiskām organizācijām pārbaudīt cietumus un aizturēšanas centrus Tibetā;

| 13. | atkārtoti pauž nosodījumu par to, ka Ķīnas iestādes turpina nopostīt tibetiešu klosterus, un aicina Ķīnas valdību garantēt tibetiešu un visu pārējo iedzīvotāju reliģijas brīvību; |
| --- | --- |

13.

atkārtoti pauž nosodījumu par to, ka Ķīnas iestādes turpina nopostīt tibetiešu klosterus, un aicina Ķīnas valdību garantēt tibetiešu un visu pārējo iedzīvotāju reliģijas brīvību;

| 14. | uzstāj, ka Ķīnas iestādēm ir jāsniedz informācija par visu to personu likteni un atrašanās vietu, kuri pašaizdedzinājās Tibetā; |
| --- | --- |

14.

uzstāj, ka Ķīnas iestādēm ir jāsniedz informācija par visu to personu likteni un atrašanās vietu, kuri pašaizdedzinājās Tibetā;

| 15. | atkārtoti aicina Ķīnas iestādes sniegt informāciju par 11. pančenlamas Gendhun Choecky Nyima likteni un atrašanās vietu; |
| --- | --- |

15.

atkārtoti aicina Ķīnas iestādes sniegt informāciju par 11. pančenlamas Gendhun Choecky Nyima likteni un atrašanās vietu;

| 16. | aicina Ķīnas iestādes atbalstīt tibetiešu valodas, kultūras, reliģijas brīvību un citas pamatbrīvības un atturēties īstenot Tibetas vēsturiskajās teritorijās tādu izmitināšanas politiku, kas ir labvēlīga ķīniešu tautības cilvēkiem, bet nelabvēlīgi ietekmē tibetiešus, kā arī nepiespiest tibetiešu nomadus atteikties no sava ierastā dzīvesveida; |
| --- | --- |

16.

aicina Ķīnas iestādes atbalstīt tibetiešu valodas, kultūras, reliģijas brīvību un citas pamatbrīvības un atturēties īstenot Tibetas vēsturiskajās teritorijās tādu izmitināšanas politiku, kas ir labvēlīga ķīniešu tautības cilvēkiem, bet nelabvēlīgi ietekmē tibetiešus, kā arī nepiespiest tibetiešu nomadus atteikties no sava ierastā dzīvesveida;

| 17. | aicina Ķīnas iestādes atcelt visus ierobežojumus un atļaut neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, žurnālistiem un cilvēktiesību novērotājiem neierobežoti piekļūt visai Tibetas teritorijai un brīvi pārvietoties pa to; |
| --- | --- |

17.

aicina Ķīnas iestādes atcelt visus ierobežojumus un atļaut neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, žurnālistiem un cilvēktiesību novērotājiem neierobežoti piekļūt visai Tibetas teritorijai un brīvi pārvietoties pa to;

| 18. | aicina ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos pēc viņa iecelšanas amatā regulāri ziņot par cilvēktiesību stāvokli Ķīnas Tautas Republikā, jo īpaši Tibetā; |
| --- | --- |

18.

aicina ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos pēc viņa iecelšanas amatā regulāri ziņot par cilvēktiesību stāvokli Ķīnas Tautas Republikā, jo īpaši Tibetā;

| 19. | mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos iecelt īpašu koordinatoru, kura pienākums būtu regulāri ziņot par tibetiešu cilvēktiesību stāvokli, tostarp par viņu tiesībām saglabāt un pilnveidot viņiem raksturīgo identitāti un reliģiskās, kultūras un valodas izpausmes, atbalstīt konstruktīvu dialogu un sarunas starp Ķīnas Tautas Republikas valdību un Viņa Svētības Dalailamas sūtņiem un sniegt palīdzību tibetiešu bēgļiem, jo īpaši Nepālā un Indijā; |
| --- | --- |

19.

mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos iecelt īpašu koordinatoru, kura pienākums būtu regulāri ziņot par tibetiešu cilvēktiesību stāvokli, tostarp par viņu tiesībām saglabāt un pilnveidot viņiem raksturīgo identitāti un reliģiskās, kultūras un valodas izpausmes, atbalstīt konstruktīvu dialogu un sarunas starp Ķīnas Tautas Republikas valdību un Viņa Svētības Dalailamas sūtņiem un sniegt palīdzību tibetiešu bēgļiem, jo īpaši Nepālā un Indijā;

| 20. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos risināt jautājumu par cilvēktiesību stāvokli Tibetā ikvienā sanāksmē ar Ķīnas Tautas Republikas pārstāvjiem; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos risināt jautājumu par cilvēktiesību stāvokli Tibetā ikvienā sanāksmē ar Ķīnas Tautas Republikas pārstāvjiem;

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, trimdā esošajai Tibetas valdībai, trimdā esošajam Tibetas parlamentam un Viņa Svētībai Dalailamam. |
| --- | --- |

21.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, trimdā esošajai Tibetas valdībai, trimdā esošajam Tibetas parlamentam un Viņa Svētībai Dalailamam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0474.

(2)  OV C 99 E, 3.4.2012., 118. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0158.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/72 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/72

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsVienotā tirgus akta nākotne

P7_TA(2012)0258

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija „Akts par vienoto tirgu — turpmākie pasākumi izaugsmes nodrošināšanai” (2012/2663(RSP))

2013/C 332 E/14

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. „Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” ” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. „Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” ” (COM(2011)0206),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu „Ceļā uz aktu par vienoto tirgu — par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku. 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu” COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu „Ceļā uz aktu par vienoto tirgu — par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku. 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu” COM(2010)0608),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 24. februāra darba dokumentu „Vienotā tirgus ieviešana — 2011. gada pārvaldības pārskats” (SWD(2012)0025), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 24. februāra darba dokumentu „Vienotā tirgus ieviešana — 2011. gada pārvaldības pārskats” (SWD(2012)0025),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 16. augusta darba dokumentu „Vienotais tirgus cilvēku uztverē: aktuālā informācija par iedzīvotāju un uzņēmumu uzskatiem un redzējumiem. 20 galvenās problēmas” (SEC(2011)1003), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 16. augusta darba dokumentu „Vienotais tirgus cilvēku uztverē: aktuālā informācija par iedzīvotāju un uzņēmumu uzskatiem un redzējumiem. 20 galvenās problēmas” (SEC(2011)1003),

| — | ņemot vērā Konkurētspējas padomes 2010. gada 10. decembra sanāksmes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konkurētspējas padomes 2010. gada 10. decembra sanāksmes secinājumus,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūciju par vienotā tirgus nodrošināšanu patērētājiem un pilsoņiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūciju par vienotā tirgus nodrošināšanu patērētājiem un pilsoņiem (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par vienoto tirgu uzņēmumiem un izaugsmei (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par vienoto tirgu uzņēmumiem un izaugsmei (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par vienoto tirgu Eiropas iedzīvotājiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par vienoto tirgu Eiropas iedzīvotājiem (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par pārvaldību un partnerību vienotajā tirgū (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par pārvaldību un partnerību vienotajā tirgū (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūciju par Krakovā (Polija) 2011. gada 3. un 4. oktobrī notikušā Vienotā tirgus foruma rezultātiem (5), kā arī Eiropadomes 2011. gada 23. oktobra sanāksmes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūciju par Krakovā (Polija) 2011. gada 3. un 4. oktobrī notikušā Vienotā tirgus foruma rezultātiem (5), kā arī Eiropadomes 2011. gada 23. oktobra sanāksmes secinājumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Eiropas vienotais tirgus ir radījis milzīgas priekšrocības Eiropas iedzīvotājiem, vienlaikus paverot jaunas izaugsmes iespējas Eiropas uzņēmumiem, it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas vienotais tirgus ir radījis milzīgas priekšrocības Eiropas iedzīvotājiem, vienlaikus paverot jaunas izaugsmes iespējas Eiropas uzņēmumiem, it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU);

| B. | tā kā vienotais tirgus ir Eiropas Savienības ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības virzītājspēks; tā kā Eiropas iedzīvotāji daudzās jomās vēl nav pilnībā apguvuši vienotā tirgus piedāvātās priekšrocības un tā kā ir vajadzīgi jauni stimuli, it īpaši efektīvas darbaspēka mobilitātes un pienācīgas sociālās kohēzijas nodrošināšanai visā Eiropā, kā arī pārrobežu tirdzniecības un iepirkšanās sekmēšanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā vienotais tirgus ir Eiropas Savienības ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības virzītājspēks; tā kā Eiropas iedzīvotāji daudzās jomās vēl nav pilnībā apguvuši vienotā tirgus piedāvātās priekšrocības un tā kā ir vajadzīgi jauni stimuli, it īpaši efektīvas darbaspēka mobilitātes un pienācīgas sociālās kohēzijas nodrošināšanai visā Eiropā, kā arī pārrobežu tirdzniecības un iepirkšanās sekmēšanai;

| C. | tā kā vienoto tirgu nedrīkst vērtēt atrauti no citām horizontālām politikas jomām, it īpaši veselības aprūpes, sociālās aizsardzības un patērētāju tiesību aizsardzības, darba tiesībām, vides politikas, ilgtspējīgas attīstības un ārpolitikas nostādnēm; tā kā stratēģijas „Eiropa 2020” praktiskai īstenošanai ir nepieciešama pilnībā izstrādāta pieeja vienotā tirgus pilnveidošanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā vienoto tirgu nedrīkst vērtēt atrauti no citām horizontālām politikas jomām, it īpaši veselības aprūpes, sociālās aizsardzības un patērētāju tiesību aizsardzības, darba tiesībām, vides politikas, ilgtspējīgas attīstības un ārpolitikas nostādnēm; tā kā stratēģijas „Eiropa 2020” praktiskai īstenošanai ir nepieciešama pilnībā izstrādāta pieeja vienotā tirgus pilnveidošanai;

| D. | tā kā pašreizējā ekonomikas lejupslīde un protekcionisma izpausmju atkārtota parādīšanās dalībvalstu ekonomikā apdraud dažus no visredzamākajiem Eiropas integrācijas procesa sasniegumiem, tāpēc Pakalpojumu direktīvā sākotnēji paredzētie mērķi ir noteikti jāsasniedz, vienlaikus nepieļaujot kaitējumu tradicionālajām ekonomikas nozarēm; tā kā patlaban nepieciešamība pēc vienotā tirgus ir lielāka nekā jebkad agrāk, jo tas var kalpot kā līdzeklis Eiropas ekonomikas atjaunošanai, piedāvājot konkrētus risinājumus ieilgušajai krīzei, un ļaus ilgtermiņā nodrošināt vienotās Eiropas projekta dzīvotspēju; |
| --- | --- |

D.

tā kā pašreizējā ekonomikas lejupslīde un protekcionisma izpausmju atkārtota parādīšanās dalībvalstu ekonomikā apdraud dažus no visredzamākajiem Eiropas integrācijas procesa sasniegumiem, tāpēc Pakalpojumu direktīvā sākotnēji paredzētie mērķi ir noteikti jāsasniedz, vienlaikus nepieļaujot kaitējumu tradicionālajām ekonomikas nozarēm; tā kā patlaban nepieciešamība pēc vienotā tirgus ir lielāka nekā jebkad agrāk, jo tas var kalpot kā līdzeklis Eiropas ekonomikas atjaunošanai, piedāvājot konkrētus risinājumus ieilgušajai krīzei, un ļaus ilgtermiņā nodrošināt vienotās Eiropas projekta dzīvotspēju;

| E. | tā kā dalībvalstīm un ES iestādēm būtu jāvienojas par saistošu grafiku un konkrētiem pasākumiem, kas nepieciešami vienotā tirgus tiesību aktu īstenošanai, un jālikvidē visi vēl atlikušie nepamatotie šķēršļi, kuri kavē preču un pakalpojumu brīvu apriti un darbaspēka pārvietošanos; |
| --- | --- |

E.

tā kā dalībvalstīm un ES iestādēm būtu jāvienojas par saistošu grafiku un konkrētiem pasākumiem, kas nepieciešami vienotā tirgus tiesību aktu īstenošanai, un jālikvidē visi vēl atlikušie nepamatotie šķēršļi, kuri kavē preču un pakalpojumu brīvu apriti un darbaspēka pārvietošanos;

| F. | tā kā dalībvalstīm un ES iestādēm būtu koncentrēti jāpievēršas galveno ar izaugsmes jomu saistīto tiesību aktu pieņemšanai un straujai īstenošanai, prioritāru nozīmi piešķirot jauniešu bezdarba apkarošanai un birokrātijas mazināšanai, |
| --- | --- |

F.

tā kā dalībvalstīm un ES iestādēm būtu koncentrēti jāpievēršas galveno ar izaugsmes jomu saistīto tiesību aktu pieņemšanai un straujai īstenošanai, prioritāru nozīmi piešķirot jauniešu bezdarba apkarošanai un birokrātijas mazināšanai,

I.   
  Ievads

| 1. | uzsver, ka vienotā tirgus nostiprināšanai un pareizas ekonomikas pārvaldības nodrošināšanai, kas nepieciešama tā atbalstam, ir jākļūst par galveno aspektu ES izaugsmes programmā, un prasa ar vislielāko apņēmību un maksimāli strauji pabeigt vienotā tirgus izveidi, pienācīgi pievēršoties ekonomiskajiem, sociālajiem un vides aspektiem; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka vienotā tirgus nostiprināšanai un pareizas ekonomikas pārvaldības nodrošināšanai, kas nepieciešama tā atbalstam, ir jākļūst par galveno aspektu ES izaugsmes programmā, un prasa ar vislielāko apņēmību un maksimāli strauji pabeigt vienotā tirgus izveidi, pienācīgi pievēršoties ekonomiskajiem, sociālajiem un vides aspektiem;

| 2. | uzsver Akta par vienoto tirgu un tajā noteikto divpadsmit mehānismu stratēģisko nozīmi noturīgas, gudras un integrējošas izaugsmes nodrošināšanā, jo tas ir svarīgs ieguldījums vispusīgā un līdzsvarotā vienotā tirgus nostiprināšanā; uzsver, ka Akts par vienoto tirgu ir rezultāts plašam apspriešanās procesam ar ieinteresētajām personām un iestāžu savstarpējām konsultācijām; |
| --- | --- |

2.

uzsver Akta par vienoto tirgu un tajā noteikto divpadsmit mehānismu stratēģisko nozīmi noturīgas, gudras un integrējošas izaugsmes nodrošināšanā, jo tas ir svarīgs ieguldījums vispusīgā un līdzsvarotā vienotā tirgus nostiprināšanā; uzsver, ka Akts par vienoto tirgu ir rezultāts plašam apspriešanās procesam ar ieinteresētajām personām un iestāžu savstarpējām konsultācijām;

| 3. | uzskata, ka pieņemt Aktā par vienoto tirgu noteiktās divpadsmit pamatdarbības, it īpaši tos pasākumus, kuri sekmēs vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšanu, ir neatliekams un prioritārs uzdevums, un tas, ja vien iespējams, jāpaveic līdz 2012. gada beigām; aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm nodrošināt pamatdarbību īstenošanu, tiecoties panākt savlaicīgu un pirmstermiņa transponēšanu; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka pieņemt Aktā par vienoto tirgu noteiktās divpadsmit pamatdarbības, it īpaši tos pasākumus, kuri sekmēs vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšanu, ir neatliekams un prioritārs uzdevums, un tas, ja vien iespējams, jāpaveic līdz 2012. gada beigām; aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm nodrošināt pamatdarbību īstenošanu, tiecoties panākt savlaicīgu un pirmstermiņa transponēšanu;

| 4. | uzskata, ka ir nepieciešams saglabāt Akta par vienoto tirgu nodrošināto dinamiku, tādēļ ierosina, ka Aktam par vienoto tirgu vajadzētu kļūt par mainīgu programmu, kura reizi gadā tiktu pārskatīta un atjaunināta; atzinīgi vērtē Komisijas ieceri vienotā tirgus turpmākas pilnveides nolūkā līdz 2012. gada beigām izvērtēt, kādus panākumus ir nodrošinājis Akts par vienoto tirgu, par mērķi izvirzot izaugsmes veicināšanu un vienotā tirgus pārvaldības uzlabošanu; atkārtoti uzsver, ka Aktā par vienoto tirgu būtu jāpievēršas arī Eiropas Savienības sociālekonomiskajām problēmām un jātiecas nodrošināt tādu tirgu, kas būtu noderīgs iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ir nepieciešams saglabāt Akta par vienoto tirgu nodrošināto dinamiku, tādēļ ierosina, ka Aktam par vienoto tirgu vajadzētu kļūt par mainīgu programmu, kura reizi gadā tiktu pārskatīta un atjaunināta; atzinīgi vērtē Komisijas ieceri vienotā tirgus turpmākas pilnveides nolūkā līdz 2012. gada beigām izvērtēt, kādus panākumus ir nodrošinājis Akts par vienoto tirgu, par mērķi izvirzot izaugsmes veicināšanu un vienotā tirgus pārvaldības uzlabošanu; atkārtoti uzsver, ka Aktā par vienoto tirgu būtu jāpievēršas arī Eiropas Savienības sociālekonomiskajām problēmām un jātiecas nodrošināt tādu tirgu, kas būtu noderīgs iedzīvotājiem;

| 5. | uzskata, ka turpmākajiem prioritāro darbību pasākumiem galvenokārt jābūt balstītiem uz Aktā par vienoto tirgu noteiktajiem divpadsmit izaugsmes veicināšanas mehānismiem, lai koncentrētu politisko uzmanību, panāktu vienprātību attiecībā uz līdzsvarotu progresu un pilnveidotu un modernizētu vienoto tirgu, īpašu uzmanību veltot tā priekšrocību popularizēšanai patērētāju un uzņēmumu vidū; uzskata, ka vienotā tirgus uzdevums būtu arī sociālās labklājības saglabāšana un taisnīgu darba apstākļu nodrošināšana; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka turpmākajiem prioritāro darbību pasākumiem galvenokārt jābūt balstītiem uz Aktā par vienoto tirgu noteiktajiem divpadsmit izaugsmes veicināšanas mehānismiem, lai koncentrētu politisko uzmanību, panāktu vienprātību attiecībā uz līdzsvarotu progresu un pilnveidotu un modernizētu vienoto tirgu, īpašu uzmanību veltot tā priekšrocību popularizēšanai patērētāju un uzņēmumu vidū; uzskata, ka vienotā tirgus uzdevums būtu arī sociālās labklājības saglabāšana un taisnīgu darba apstākļu nodrošināšana;

| 6. | prasa Komisijai līdz 2013. gada pavasarim nākt klajā ar attiecīgiem detalizēti izstrādātiem priekšlikumiem; |
| --- | --- |

6.

prasa Komisijai līdz 2013. gada pavasarim nākt klajā ar attiecīgiem detalizēti izstrādātiem priekšlikumiem;

II.   
  Vienotā tirgus pārvaldība

| 7. | uzsver — lai atjaunotu ticību un uzticēšanos vienotajam tirgum, ir nepieciešams, lai Eiropas iestādes uzņemtos stingru vadību, savukārt dalībvalstis demonstrētu politisko ieinteresētību; |
| --- | --- |

7.

uzsver — lai atjaunotu ticību un uzticēšanos vienotajam tirgum, ir nepieciešams, lai Eiropas iestādes uzņemtos stingru vadību, savukārt dalībvalstis demonstrētu politisko ieinteresētību;

| 8. | uzsver, ka nepilnīga un novēlota tiesību aktu transponēšana un neatbilstīga noteikumu ieviešana un īstenošana liedz iedzīvotājiem un uzņēmumiem pilnībā izmantot vienotā tirgus priekšrocības; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka nepilnīga un novēlota tiesību aktu transponēšana un neatbilstīga noteikumu ieviešana un īstenošana liedz iedzīvotājiem un uzņēmumiem pilnībā izmantot vienotā tirgus priekšrocības;

| 9. | atkārtoti uzsver, ka līdz 2012. gada beigām jāsamazina vienotā tirgus direktīvu transponēšanas nepilnības, tiecoties panākt, lai novēloti transponēto tiesību aktu īpatsvars, kā arī nepareizi transponēto tiesību aktu īpatsvars attiecīgi nepārsniegtu 0,5 %; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti uzsver, ka līdz 2012. gada beigām jāsamazina vienotā tirgus direktīvu transponēšanas nepilnības, tiecoties panākt, lai novēloti transponēto tiesību aktu īpatsvars, kā arī nepareizi transponēto tiesību aktu īpatsvars attiecīgi nepārsniegtu 0,5 %;

| 10. | uzsver, ka ES tiesību aktiem jākļūst kvalitatīvākiem, taču to daudzumam būtu jāsamazinās; tāpēc aicina Komisiju vajadzības gadījumā un principā tad, ja, īstenojot ES tiesību aktus, vairs nav jāīsteno diskrecionārā vara, kā vēlamo juridisko instrumentu vienotā tirgus regulēšanai izvēlēties nevis direktīvas, bet regulas, jo tās nodrošina nepārprotamas priekšrocības attiecībā uz efektivitāti un lietderību un rada vienlīdzīgus konkurences apstākļus iedzīvotājiem un uzņēmumiem, un ir lielākas to civiltiesiskās piemērošanas iespējas; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ES tiesību aktiem jākļūst kvalitatīvākiem, taču to daudzumam būtu jāsamazinās; tāpēc aicina Komisiju vajadzības gadījumā un principā tad, ja, īstenojot ES tiesību aktus, vairs nav jāīsteno diskrecionārā vara, kā vēlamo juridisko instrumentu vienotā tirgus regulēšanai izvēlēties nevis direktīvas, bet regulas, jo tās nodrošina nepārprotamas priekšrocības attiecībā uz efektivitāti un lietderību un rada vienlīdzīgus konkurences apstākļus iedzīvotājiem un uzņēmumiem, un ir lielākas to civiltiesiskās piemērošanas iespējas;

| 11. | aicina Komisiju mērķtiecīgi pievērsties vienotā tirgus tiesību aktu īstenošanas uzlabošanai, it īpaši preču un pakalpojumu nozarē, jo tiek uzskatīts, ka šīm nozarēm piemīt vislielākais potenciāls veicināt Eiropas ekonomikas izaugsmi; tādēļ aicina Komisiju ātri un enerģiski izmeklēt ar vienoto tirgu saistītos pārkāpumus; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju mērķtiecīgi pievērsties vienotā tirgus tiesību aktu īstenošanas uzlabošanai, it īpaši preču un pakalpojumu nozarē, jo tiek uzskatīts, ka šīm nozarēm piemīt vislielākais potenciāls veicināt Eiropas ekonomikas izaugsmi; tādēļ aicina Komisiju ātri un enerģiski izmeklēt ar vienoto tirgu saistītos pārkāpumus;

| 12. | lūdz Komisiju apsvērt iespēju paplašināt tādu novatorisku mehānismu kā, piemēram, Pakalpojumu direktīvā paredzētās savstarpējās izvērtēšanas procedūras, piemērošanas spektru, izmantojot šādus instrumentus arī citās jomās, lai nodrošinātu ES tiesību aktu labāku piemērošanu; |
| --- | --- |

12.

lūdz Komisiju apsvērt iespēju paplašināt tādu novatorisku mehānismu kā, piemēram, Pakalpojumu direktīvā paredzētās savstarpējās izvērtēšanas procedūras, piemērošanas spektru, izmantojot šādus instrumentus arī citās jomās, lai nodrošinātu ES tiesību aktu labāku piemērošanu;

| 13. | uzskata, ka atbilstības tabulu izmantošana vairo pārredzamību ES tiesību aktu piemērošanas nodrošināšanas procesā; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka atbilstības tabulu izmantošana vairo pārredzamību ES tiesību aktu piemērošanas nodrošināšanas procesā;

| 14. | aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis apņemties līdz 2015. gadam samazināt administratīvo slogu vēl par 25 %, un modernizēt valsts pārvaldi; |
| --- | --- |

14.

aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis apņemties līdz 2015. gadam samazināt administratīvo slogu vēl par 25 %, un modernizēt valsts pārvaldi;

| 15. | aicina Komisiju izstrādāt „proporcionalitātes testu”, lai noskaidrotu, kuri ES tiesību akti neatbilst proporcionalitātes principam, un atcelt šādus tiesību aktus; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju izstrādāt „proporcionalitātes testu”, lai noskaidrotu, kuri ES tiesību akti neatbilst proporcionalitātes principam, un atcelt šādus tiesību aktus;

| 16. | atzinīgi vērtē Komisijas sagatavoto 2011. gada pārvaldības pārskatu, kurā pirmo reizi integrētā veidā ir raksturoti dažādie instrumenti, kas izmantoti vienotā tirgus pārvaldības ciklā, tostarp iekšējā tirgus rezultātu apkopojums (Internal Market Scoreboard), tīkla SOLVIT gada ziņojums un tīmekļa lapa „Tava Eiropa” (Your Europe); stingri apstiprina Parlamenta nemainīgo nostāju attiecībā uz „vienas pieturas aģentūru” nozīmi; pauž atzinību Komisijai par portālā „Tava Eiropa” ieguldīto darbu un rosina pabeigt šā novatoriskā instrumenta izstrādi, jo tas būtiski papildina vienoto kontaktpunktu tīklu, piedāvājot vienotu piekļuvi visai informācijai un atbalsta pakalpojumiem, kas iedzīvotājiem un uzņēmumiem ir nepieciešami, lai izmantotu savas tiesības vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Komisijas sagatavoto 2011. gada pārvaldības pārskatu, kurā pirmo reizi integrētā veidā ir raksturoti dažādie instrumenti, kas izmantoti vienotā tirgus pārvaldības ciklā, tostarp iekšējā tirgus rezultātu apkopojums (Internal Market Scoreboard), tīkla SOLVIT gada ziņojums un tīmekļa lapa „Tava Eiropa” (Your Europe); stingri apstiprina Parlamenta nemainīgo nostāju attiecībā uz „vienas pieturas aģentūru” nozīmi; pauž atzinību Komisijai par portālā „Tava Eiropa” ieguldīto darbu un rosina pabeigt šā novatoriskā instrumenta izstrādi, jo tas būtiski papildina vienoto kontaktpunktu tīklu, piedāvājot vienotu piekļuvi visai informācijai un atbalsta pakalpojumiem, kas iedzīvotājiem un uzņēmumiem ir nepieciešami, lai izmantotu savas tiesības vienotajā tirgū;

| 17. | rosina Komisiju nekavējoties pieņemt rīcības plānu turpmākai SOLVIT, tīmekļa vietnes „Tavs Eiropas padomdevējs” un Eiropas Patērētāju centru lomas pilnveidošanai un nostiprināšanai citu palīdzības dienestu vidū, tos padarot atpazīstamākus iedzīvotājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

17.

rosina Komisiju nekavējoties pieņemt rīcības plānu turpmākai SOLVIT, tīmekļa vietnes „Tavs Eiropas padomdevējs” un Eiropas Patērētāju centru lomas pilnveidošanai un nostiprināšanai citu palīdzības dienestu vidū, tos padarot atpazīstamākus iedzīvotājiem un uzņēmumiem;

| 18. | uzsver, ka ir svarīgi jau agrīnā posmā lielākā mērā iesaistīt ieinteresētās personas to pasākumu izstrādē, pieņemšanā, īstenošanā un pārraudzībā, kuri nepieciešami, lai sekmētu izaugsmi un nostiprinātu iedzīvotāju tiesības vienotajā tirgū; turklāt uzsver — lai atjaunotu ticību vienotajam tirgum, būtiska nozīme ir dialogam ar sociālajiem partneriem, valstu parlamentiem un pilsonisko sabiedrību, un tādēļ šim dialogam jābūt atjaunotā vienotā tirgus pamatā; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ir svarīgi jau agrīnā posmā lielākā mērā iesaistīt ieinteresētās personas to pasākumu izstrādē, pieņemšanā, īstenošanā un pārraudzībā, kuri nepieciešami, lai sekmētu izaugsmi un nostiprinātu iedzīvotāju tiesības vienotajā tirgū; turklāt uzsver — lai atjaunotu ticību vienotajam tirgum, būtiska nozīme ir dialogam ar sociālajiem partneriem, valstu parlamentiem un pilsonisko sabiedrību, un tādēļ šim dialogam jābūt atjaunotā vienotā tirgus pamatā;

| 19. | aicina dalībvalstis un Komisiju ciešāk iesaistīt iedzīvotājus vienotā tirgus attīstībā, it īpaši sniedzot skaidrāku informāciju, kas ļautu viņiem pārraudzīt vienotā tirgus regulējuma īstenošanu, veicinot dialogu un saziņu ar iedzīvotājiem, lai labāk izprastu viņu vēlmes, un nodrošinot iedzīvotāju un uzņēmumu iespējas īstenot savas tiesības un pildīt savus pienākumus; |
| --- | --- |

19.

aicina dalībvalstis un Komisiju ciešāk iesaistīt iedzīvotājus vienotā tirgus attīstībā, it īpaši sniedzot skaidrāku informāciju, kas ļautu viņiem pārraudzīt vienotā tirgus regulējuma īstenošanu, veicinot dialogu un saziņu ar iedzīvotājiem, lai labāk izprastu viņu vēlmes, un nodrošinot iedzīvotāju un uzņēmumu iespējas īstenot savas tiesības un pildīt savus pienākumus;

| 20. | atkārtoti norāda, ka Akta par vienoto tirgu īstenošana nemitīgi jāuzrauga augstākajā politiskajā līmenī; atzinīgi vērtē Eiropadomes iesaisti Akta par vienoto tirgu īstenošanas uzraudzībā; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt vienotā tirgus tiesību aktu pienācīgu īstenošanu un transponēšanu, veicot sistemātiskāku, neatkarīgāku uzraudzību, lai panāktu vienlīdzīgus nosacījumus visā Savienībā; ierosina uzlabot tiesību aktu transponēšanu, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, lai konstatētu problēmas, ar kurām tās saskaras, transponējot tiesību aktus, tai skaitā šo aktu neatbilstību valsts tiesību aktiem, un tādējādi nodrošinātu, ka Komisija var palīdzēt dalībvalstīm; |
| --- | --- |

20.

atkārtoti norāda, ka Akta par vienoto tirgu īstenošana nemitīgi jāuzrauga augstākajā politiskajā līmenī; atzinīgi vērtē Eiropadomes iesaisti Akta par vienoto tirgu īstenošanas uzraudzībā; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt vienotā tirgus tiesību aktu pienācīgu īstenošanu un transponēšanu, veicot sistemātiskāku, neatkarīgāku uzraudzību, lai panāktu vienlīdzīgus nosacījumus visā Savienībā; ierosina uzlabot tiesību aktu transponēšanu, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, lai konstatētu problēmas, ar kurām tās saskaras, transponējot tiesību aktus, tai skaitā šo aktu neatbilstību valsts tiesību aktiem, un tādējādi nodrošinātu, ka Komisija var palīdzēt dalībvalstīm;

| 21. | aicina Komisiju uzraudzīt vienotā tirgus izveides pabeigšanu ikgadējā Eiropas pusgada īstenošanas kontekstā, ņemot vērā ikgadējo vienotā tirgus pārvaldības pārskatu un tirgus rezultātu apkopojuma ziņošanas mehānismus; uzskata, ka, veicot ikgadējo uzraudzību, būtu jānovērtē tas, cik lielā mērā gan patērētāji, gan uzņēmumi gūst labumu no vienotā tirgus, un jāziņo par šķēršļiem tā darbībā; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju uzraudzīt vienotā tirgus izveides pabeigšanu ikgadējā Eiropas pusgada īstenošanas kontekstā, ņemot vērā ikgadējo vienotā tirgus pārvaldības pārskatu un tirgus rezultātu apkopojuma ziņošanas mehānismus; uzskata, ka, veicot ikgadējo uzraudzību, būtu jānovērtē tas, cik lielā mērā gan patērētāji, gan uzņēmumi gūst labumu no vienotā tirgus, un jāziņo par šķēršļiem tā darbībā;

| 22. | aicina Komisiju ņemt par pamatu konkurētspējīgas Eiropas sociālā tirgus ekonomikas koncepciju un nākt klajā ar mērķtiecīgu iniciatīvu izaugsmes veicināšanai, kas tiktu veidota, balstoties uz Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu, Aktu par vienoto tirgu, stratēģiju „Eiropa 2020” un atbilstīgiem spēkā esošiem lēmumiem, un kurai tiktu piešķirts finansējums no, cita starpā, struktūrfondu, projektu obligāciju un pētniecības pamatprogrammas līdzekļiem; ierosina, ka Eiropadomei un Eiropas Parlamentam pēc apspriešanās ar valstu parlamentiem būtu politiski jāatbalsta izaugsmes iniciatīva un ka šā procesa rezultātā būtu jāizstrādā katrai valstij atbilstīgi ieteikumi, ņemot vērā vienotā tirgus īstenošanas stadiju katrā valstī; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju ņemt par pamatu konkurētspējīgas Eiropas sociālā tirgus ekonomikas koncepciju un nākt klajā ar mērķtiecīgu iniciatīvu izaugsmes veicināšanai, kas tiktu veidota, balstoties uz Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu, Aktu par vienoto tirgu, stratēģiju „Eiropa 2020” un atbilstīgiem spēkā esošiem lēmumiem, un kurai tiktu piešķirts finansējums no, cita starpā, struktūrfondu, projektu obligāciju un pētniecības pamatprogrammas līdzekļiem; ierosina, ka Eiropadomei un Eiropas Parlamentam pēc apspriešanās ar valstu parlamentiem būtu politiski jāatbalsta izaugsmes iniciatīva un ka šā procesa rezultātā būtu jāizstrādā katrai valstij atbilstīgi ieteikumi, ņemot vērā vienotā tirgus īstenošanas stadiju katrā valstī;

III.   
  Turpmākie pasākumi izaugsmes nodrošināšanai

| 23. | uzskata, ka ir svarīgi, lai vienotā tirgus politikas nostādņu un tiesību aktu pamatā būtu nozares, kas tieši ietekmē iedzīvotāju ikdienas dzīvi un patērētāju vajadzības; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka ir svarīgi, lai vienotā tirgus politikas nostādņu un tiesību aktu pamatā būtu nozares, kas tieši ietekmē iedzīvotāju ikdienas dzīvi un patērētāju vajadzības;

| 24. | atgādina, ka efektīvs tiesiskās aizsardzības mehānisms ir svarīgs līdzeklis, lai nodrošinātu, ka patērētāji var izmantot savas tiesības; atzinīgi vērtē Komisijas likumdošanas priekšlikumus par alternatīvu strīdu izšķiršanu un strīdu izšķiršanu tiešsaistē un uzsver, cik svarīga ir to konstruktīva pieņemšana; uzsver, ka iedzīvotāji labāk jāinformē par šiem pārsūdzības mehānismiem un problēmu risināšanas instrumentiem, lai veicinātu patērētāju tiesisko aizsardzību preču un pakalpojumu pārrobežu iegādes gadījumā; |
| --- | --- |

24.

atgādina, ka efektīvs tiesiskās aizsardzības mehānisms ir svarīgs līdzeklis, lai nodrošinātu, ka patērētāji var izmantot savas tiesības; atzinīgi vērtē Komisijas likumdošanas priekšlikumus par alternatīvu strīdu izšķiršanu un strīdu izšķiršanu tiešsaistē un uzsver, cik svarīga ir to konstruktīva pieņemšana; uzsver, ka iedzīvotāji labāk jāinformē par šiem pārsūdzības mehānismiem un problēmu risināšanas instrumentiem, lai veicinātu patērētāju tiesisko aizsardzību preču un pakalpojumu pārrobežu iegādes gadījumā;

| 25. | aicina visas ES dalībvalstis nodrošināt Pakalpojumu direktīvas pilnīgu īstenošanu, cita starpā izveidojot lietotājiem ērti pieejamus un vispusīgus vienotus kontaktpunktus, un kontrolēt savstarpējās novērtēšanas procesu un darbības rezultātu pārbaudi; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja apvienot minētās darbības ar preču tiesību aktu kopumā paredzēto vienoto kontaktpunktu darbību; |
| --- | --- |

25.

aicina visas ES dalībvalstis nodrošināt Pakalpojumu direktīvas pilnīgu īstenošanu, cita starpā izveidojot lietotājiem ērti pieejamus un vispusīgus vienotus kontaktpunktus, un kontrolēt savstarpējās novērtēšanas procesu un darbības rezultātu pārbaudi; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja apvienot minētās darbības ar preču tiesību aktu kopumā paredzēto vienoto kontaktpunktu darbību;

| 26. | aicina Komisiju izstrādāt Profesionālo kvalifikāciju savstarpējas atzīšanas direktīvas 59. pantā minēto pārredzamības mehānismu, lai konstatētu jomas, kurās dalībvalstis neproporcionālā apmērā liedz pieeju nodarbinātībai reglamentētās profesijās; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju izstrādāt Profesionālo kvalifikāciju savstarpējas atzīšanas direktīvas 59. pantā minēto pārredzamības mehānismu, lai konstatētu jomas, kurās dalībvalstis neproporcionālā apmērā liedz pieeju nodarbinātībai reglamentētās profesijās;

| 27. | uzsver publiskā iepirkuma lielo nozīmi jauninājumu un konkurētspējas veicināšanā un tādēļ prasa šajā jomā saglabāt attīstības tempu; aicina Komisiju, dalībvalstis un vietējās iestādes stratēģiski īstenot jaunos tiesību aktus publiskā iepirkuma jomā, tādējādi garantējot, ka ar publiskajiem līdzekļiem, kas tiek ieguldīti darbu veikšanā, pakalpojumu sniegšanā un piegāžu nodrošināšanā, tiek nodrošināta ilgtspējīga izaugsme, nodarbinātība un sociālā kohēzija; |
| --- | --- |

27.

uzsver publiskā iepirkuma lielo nozīmi jauninājumu un konkurētspējas veicināšanā un tādēļ prasa šajā jomā saglabāt attīstības tempu; aicina Komisiju, dalībvalstis un vietējās iestādes stratēģiski īstenot jaunos tiesību aktus publiskā iepirkuma jomā, tādējādi garantējot, ka ar publiskajiem līdzekļiem, kas tiek ieguldīti darbu veikšanā, pakalpojumu sniegšanā un piegāžu nodrošināšanā, tiek nodrošināta ilgtspējīga izaugsme, nodarbinātība un sociālā kohēzija;

| 28. | uzsver nepieciešamību ātri izlietot neizmantotos ES līdzekļus pasākumiem, kas efektīvi samazinātu jauniešu bezdarba augsto līmeni; aicina dalībvalstis un ES iestādes ātri vienoties par saistošiem mērķiem un pasākumiem jaunatnes mobilitātes jomā („Jaunatne kustībā”), kā arī nekavējoties īstenot Jaunatnes iespēju iniciatīvu; |
| --- | --- |

28.

uzsver nepieciešamību ātri izlietot neizmantotos ES līdzekļus pasākumiem, kas efektīvi samazinātu jauniešu bezdarba augsto līmeni; aicina dalībvalstis un ES iestādes ātri vienoties par saistošiem mērķiem un pasākumiem jaunatnes mobilitātes jomā („Jaunatne kustībā”), kā arī nekavējoties īstenot Jaunatnes iespēju iniciatīvu;

| 29. | uzsver, ka Savienībai šajā digitālajā laikmetā ir pilnībā jāīsteno potenciāls un iespējas, ko piedāvā internets, e-tirdzniecība un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izplatība MVU un valsts pārvaldē, lai turpinātu vienotā tirgus attīstību, padarot to pieejamu visiem ES iedzīvotājiem; uzsver, ka, attīstot jaunās tehnoloģijas, jāņem vērā nepieciešamība aizsargāt visus iedzīvotājus, patērētājus un MVU; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka Savienībai šajā digitālajā laikmetā ir pilnībā jāīsteno potenciāls un iespējas, ko piedāvā internets, e-tirdzniecība un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izplatība MVU un valsts pārvaldē, lai turpinātu vienotā tirgus attīstību, padarot to pieejamu visiem ES iedzīvotājiem; uzsver, ka, attīstot jaunās tehnoloģijas, jāņem vērā nepieciešamība aizsargāt visus iedzīvotājus, patērētājus un MVU;

| 30. | aicina Komisiju par prioritāti uzskatīt digitālā vienotā tirgus attīstību, lai patērētājiem būtu pilnīgi pieejami konkurētspējīgāki preču un pakalpojumu piedāvājumi; pieprasa turpmāku rīcību no dalībvalstu puses, to saskaņojot ar Komisiju, lai novērstu šķēršļus, kas liedz iedzīvotājiem piekļuvi tiešsaistes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju par prioritāti uzskatīt digitālā vienotā tirgus attīstību, lai patērētājiem būtu pilnīgi pieejami konkurētspējīgāki preču un pakalpojumu piedāvājumi; pieprasa turpmāku rīcību no dalībvalstu puses, to saskaņojot ar Komisiju, lai novērstu šķēršļus, kas liedz iedzīvotājiem piekļuvi tiešsaistes pakalpojumiem;

| 31. | prasa noteikt tālejošu darba kārtību patērētāju tiesību jomā, ietverot likumdošanas un politikas darbības, kuru mērķis ir nodrošināt vidusmēra un neaizsargātu patērētāju tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

31.

prasa noteikt tālejošu darba kārtību patērētāju tiesību jomā, ietverot likumdošanas un politikas darbības, kuru mērķis ir nodrošināt vidusmēra un neaizsargātu patērētāju tiesību ievērošanu;

| 32. | uzsver mazumtirdzniecības kā vienotā tirgus pamatelementa nozīmi izaugsmes un darba vietu izveides stimulēšanā; atzinīgi vērtē to, ka plānots pieņemt Komisijas vispusīgo rīcības plānu mazumtirdzniecības nozarei, kurā iekļauta stratēģija efektīvāka un taisnīgāka mazumtirdzniecības tirgus veidošanai Eiropā, pamatojoties uz pozitīviem sasniegumiem un sniedzot risinājumus pašreizējām problēmām, kā arī paziņojumu, kurā novērtēti pašlaik īstenotie valstu pasākumi līgumattiecību jomā; atgādina, ka ar rīcības plānu un rezultātiem, kas gūti ieinteresēto personu dialogā par darījumiem starp uzņēmumiem (B2B), iepazīstinās pirmajā mazumtirdzniecības tirgus jautājumiem paredzētajā apaļā galda sanāksmē, ko organizēs līdz 2012. gada beigām; |
| --- | --- |

32.

uzsver mazumtirdzniecības kā vienotā tirgus pamatelementa nozīmi izaugsmes un darba vietu izveides stimulēšanā; atzinīgi vērtē to, ka plānots pieņemt Komisijas vispusīgo rīcības plānu mazumtirdzniecības nozarei, kurā iekļauta stratēģija efektīvāka un taisnīgāka mazumtirdzniecības tirgus veidošanai Eiropā, pamatojoties uz pozitīviem sasniegumiem un sniedzot risinājumus pašreizējām problēmām, kā arī paziņojumu, kurā novērtēti pašlaik īstenotie valstu pasākumi līgumattiecību jomā; atgādina, ka ar rīcības plānu un rezultātiem, kas gūti ieinteresēto personu dialogā par darījumiem starp uzņēmumiem (B2B), iepazīstinās pirmajā mazumtirdzniecības tirgus jautājumiem paredzētajā apaļā galda sanāksmē, ko organizēs līdz 2012. gada beigām;

| 33. | uzskata, ka ir jāstiprina vienotā tirgus ārējā dimensija, it īpaši, uzlabojot sadarbību starptautiskās standartizācijas jomā, un ka būtu jācenšas panākt sinerģiju starp Savienības iekšējās un ārējās ekonomikas politikas nostādnēm, proti, starp vienoto tirgu un tirdzniecību; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka ir jāstiprina vienotā tirgus ārējā dimensija, it īpaši, uzlabojot sadarbību starptautiskās standartizācijas jomā, un ka būtu jācenšas panākt sinerģiju starp Savienības iekšējās un ārējās ekonomikas politikas nostādnēm, proti, starp vienoto tirgu un tirdzniecību;

| 34. | aicina Komisiju un mudina dalībvalstis veicināt vienotas Eiropas gaisa telpas II regulējuma īstenošanu, kam būs ļoti nepieciešama SESAR ieviešana, un aicina Komisiju līdz 2013. gadam iesniegt priekšlikumu par vienotas Eiropas gaisa telpas izveidošanas pabeigšanu, samazinot funkcionālo gaisa telpas bloku skaitu; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju un mudina dalībvalstis veicināt vienotas Eiropas gaisa telpas II regulējuma īstenošanu, kam būs ļoti nepieciešama SESAR ieviešana, un aicina Komisiju līdz 2013. gadam iesniegt priekšlikumu par vienotas Eiropas gaisa telpas izveidošanas pabeigšanu, samazinot funkcionālo gaisa telpas bloku skaitu;

| 35. | uzsver to, ka ir svarīgi pilnveidot infrastruktūras, kas paredzētas lielām, ar tīkliem saistītām nozarēm un sabiedrisko pakalpojumu sektoram, tai skaitā enerģētikas nozarei, transporta pakalpojumu nozarei, piemēram, Eiropas mēroga dzelzceļa tīkliem, un elektroniskās komunikācijas nozarei, piemēram, platjoslas interneta pieslēguma pieejamības nodrošināšanai visā Eiropas Savienībā, lai stimulētu konkurētspēju, izaugsmi un nodarbinātību; uzsver to, ka ir jāizveido vienots Eiropas enerģijas tirgus, lai samazinātu ES atkarību enerģētikas jomā, palielinātu ES energoefektivitāti un uzlabotu enerģijas cenas; |
| --- | --- |

35.

uzsver to, ka ir svarīgi pilnveidot infrastruktūras, kas paredzētas lielām, ar tīkliem saistītām nozarēm un sabiedrisko pakalpojumu sektoram, tai skaitā enerģētikas nozarei, transporta pakalpojumu nozarei, piemēram, Eiropas mēroga dzelzceļa tīkliem, un elektroniskās komunikācijas nozarei, piemēram, platjoslas interneta pieslēguma pieejamības nodrošināšanai visā Eiropas Savienībā, lai stimulētu konkurētspēju, izaugsmi un nodarbinātību; uzsver to, ka ir jāizveido vienots Eiropas enerģijas tirgus, lai samazinātu ES atkarību enerģētikas jomā, palielinātu ES energoefektivitāti un uzlabotu enerģijas cenas;

| 36. | aicina Komisiju vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim iesniegt direktīvas priekšlikumu, kurā būtu ietverti noteikumi attiecībā uz infrastruktūras pārvaldības un pārvadājumu savstarpēju saistību un priekšlikumu par iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu, nesamazinot dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu kvalitāti un ievērojot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim iesniegt direktīvas priekšlikumu, kurā būtu ietverti noteikumi attiecībā uz infrastruktūras pārvaldības un pārvadājumu savstarpēju saistību un priekšlikumu par iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu, nesamazinot dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu kvalitāti un ievērojot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības;

| 37. | uzsver to, ka jāveicina MVU loma vienotajā tirgū, nodrošinot kredītu un finansējuma pieejamību, kā arī pilnībā īstenojot Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu; |
| --- | --- |

37.

uzsver to, ka jāveicina MVU loma vienotajā tirgū, nodrošinot kredītu un finansējuma pieejamību, kā arī pilnībā īstenojot Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu;

| 38. | aicina Komisiju ierosināt pasākumus, lai uzlabotu pamata nosacījumus rūpniecības nozarei un MVU, it īpaši uzlabojot Eiropas Investīciju bankas darbību, nolūkā atbalstīt finansējuma pieejamību un sekmēt pētniecību un jauninājumus, būtiski palielinot galvenās ES pētniecības un izstrādes un jauninājumu programmas un labāk izmantojot projektiem, kas veicina izaugsmi, neizlietotos ES līdzekļus; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju ierosināt pasākumus, lai uzlabotu pamata nosacījumus rūpniecības nozarei un MVU, it īpaši uzlabojot Eiropas Investīciju bankas darbību, nolūkā atbalstīt finansējuma pieejamību un sekmēt pētniecību un jauninājumus, būtiski palielinot galvenās ES pētniecības un izstrādes un jauninājumu programmas un labāk izmantojot projektiem, kas veicina izaugsmi, neizlietotos ES līdzekļus;

| 39. | atgādina par savu prasību pieņemt Četrpadsmito uzņēmējdarbības tiesību direktīvu par uzņēmumu juridisko adrešu pārrobežu pārcelšanu, norādot, ka ar šādu direktīvu tiktu ievērojami veicināta uzņēmumu mobilitāte Eiropā; turklāt prasa Komisijai iesniegt tiesību aktu priekšlikumus, kuros iekļautas Zaļajā grāmatā par finanšu iestāžu korporatīvo pārvaldību paustās idejas, un iekļaut šos priekšlikumus 2013. gada darba programmā; |
| --- | --- |

39.

atgādina par savu prasību pieņemt Četrpadsmito uzņēmējdarbības tiesību direktīvu par uzņēmumu juridisko adrešu pārrobežu pārcelšanu, norādot, ka ar šādu direktīvu tiktu ievērojami veicināta uzņēmumu mobilitāte Eiropā; turklāt prasa Komisijai iesniegt tiesību aktu priekšlikumus, kuros iekļautas Zaļajā grāmatā par finanšu iestāžu korporatīvo pārvaldību paustās idejas, un iekļaut šos priekšlikumus 2013. gada darba programmā;

| 40. | pauž nožēlu par to, ka ir atsaukts priekšlikums regulai par Eiropas savstarpējo sabiedrību statūtiem, un prasa Eiropas Komisijai nākt klajā ar jaunu priekšlikumu; prasa, lai Komisija atsāktu darbu pie Devītās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas, kas attiecas uz uzņēmējsabiedrību grupām, lai nodrošinātu tiesisko regulējumu šim bieži sastopamajam uzņēmumu apvienības veidam un tādējādi radītu vienotu noteikumu kopumu, cita starpā, meitasuzņēmumu un ieinteresēto personu aizsardzībai, un juridiskās un īpašumtiesību struktūras lielāku pārredzamību; |
| --- | --- |

40.

pauž nožēlu par to, ka ir atsaukts priekšlikums regulai par Eiropas savstarpējo sabiedrību statūtiem, un prasa Eiropas Komisijai nākt klajā ar jaunu priekšlikumu; prasa, lai Komisija atsāktu darbu pie Devītās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas, kas attiecas uz uzņēmējsabiedrību grupām, lai nodrošinātu tiesisko regulējumu šim bieži sastopamajam uzņēmumu apvienības veidam un tādējādi radītu vienotu noteikumu kopumu, cita starpā, meitasuzņēmumu un ieinteresēto personu aizsardzībai, un juridiskās un īpašumtiesību struktūras lielāku pārredzamību;

| 41. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem par to, kā uzlabot pašreiz pieejamos ilgtspējīgas izaugsmes atbalstam paredzētos finanšu instrumentus, piemēram, projektu obligācijas ilgtermiņa ieguldījumiem, un publiskot ziņojumu par konkurences politikas ieguldījumu jauninājumu izstrādē un izaugsmē, vajadzības gadījumā pārskatot spēkā esošos noteikumus; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem par to, kā uzlabot pašreiz pieejamos ilgtspējīgas izaugsmes atbalstam paredzētos finanšu instrumentus, piemēram, projektu obligācijas ilgtermiņa ieguldījumiem, un publiskot ziņojumu par konkurences politikas ieguldījumu jauninājumu izstrādē un izaugsmē, vajadzības gadījumā pārskatot spēkā esošos noteikumus;

| 42. | prasa, lai Komisija steidzami nāktu klajā ar priekšlikumiem par investoru un citu privāto klientu aizsardzības uzlabošanu saistībā ar finanšu pakalpojumiem, proti, standartizētiem privāto ieguldījumu pakalpojumiem (PRIPS), pārvedamo vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (UCITS), apdrošināšanas starpniecību un apdrošināšanas garantiju sistēmām; |
| --- | --- |

42.

prasa, lai Komisija steidzami nāktu klajā ar priekšlikumiem par investoru un citu privāto klientu aizsardzības uzlabošanu saistībā ar finanšu pakalpojumiem, proti, standartizētiem privāto ieguldījumu pakalpojumiem (PRIPS), pārvedamo vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (UCITS), apdrošināšanas starpniecību un apdrošināšanas garantiju sistēmām;

| 43. | uzsver to, ka stabila finanšu tirgus infrastruktūra ir svarīgs vienotā tirgus atbalsta elements, un tādēļ aicina Komisiju ātri nākt klajā ar priekšlikumiem par šādai infrastruktūrai nepieciešamiem krīzes novēršanas mehānismiem; turklāt uzsver to, ka ir svarīgi veikt agrīnu pārraudzību saistībā ar Komisijas stratēģijas dokumentu par PVN nākotni; |
| --- | --- |

43.

uzsver to, ka stabila finanšu tirgus infrastruktūra ir svarīgs vienotā tirgus atbalsta elements, un tādēļ aicina Komisiju ātri nākt klajā ar priekšlikumiem par šādai infrastruktūrai nepieciešamiem krīzes novēršanas mehānismiem; turklāt uzsver to, ka ir svarīgi veikt agrīnu pārraudzību saistībā ar Komisijas stratēģijas dokumentu par PVN nākotni;

| 44. | uzsver to, cik svarīgi ir valstu un Eiropas līmenī cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļiem, un aicina Komisiju un dalībvalstis pienācīgi koordinēt nodokļu politiku, lai izvairītos no vienotā tirgus darbības traucējumiem, nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem un iedzīvotājiem un nodrošinātu stabilu valsts finanšu sistēmu; |
| --- | --- |

44.

uzsver to, cik svarīgi ir valstu un Eiropas līmenī cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļiem, un aicina Komisiju un dalībvalstis pienācīgi koordinēt nodokļu politiku, lai izvairītos no vienotā tirgus darbības traucējumiem, nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem un iedzīvotājiem un nodrošinātu stabilu valsts finanšu sistēmu;

| 45. | atkārtoti aicina Komisiju izstrādāt rezultātu apkopojumu, norādot tajā šķēršļus, ar kuriem Savienībā saskaras darba ņēmēji, kas vēlas izmantot brīvas pārvietošanās tiesības, aprakstot, kā dalībvalstīs novērš šos šķēršļus, un novērtējot, vai šie novēršanas pasākumi ir pamatīgi un iedarbīgi, tai skaitā aplūkojot sociālā dempinga jautājumu; aicina Komisiju iesniegt rīcības plānu, lai novērstu joprojām pastāvošos šķēršļus, ar kuriem Savienībā saskaras iedzīvotāji, kas vēlas izmantot savas tiesības pārcelties uz citu dalībvalsti un strādāt tajā; |
| --- | --- |

45.

atkārtoti aicina Komisiju izstrādāt rezultātu apkopojumu, norādot tajā šķēršļus, ar kuriem Savienībā saskaras darba ņēmēji, kas vēlas izmantot brīvas pārvietošanās tiesības, aprakstot, kā dalībvalstīs novērš šos šķēršļus, un novērtējot, vai šie novēršanas pasākumi ir pamatīgi un iedarbīgi, tai skaitā aplūkojot sociālā dempinga jautājumu; aicina Komisiju iesniegt rīcības plānu, lai novērstu joprojām pastāvošos šķēršļus, ar kuriem Savienībā saskaras iedzīvotāji, kas vēlas izmantot savas tiesības pārcelties uz citu dalībvalsti un strādāt tajā;

| 46. | uzskata, ka Eiropas iedzīvotāji daudzās jomās vēl nav pilnībā izmantojuši vienotā tirgus piedāvātās priekšrocības, tai skaitā personu un darba ņēmēju brīvas pārvietošanās iespējas, un ka ir nepieciešami spēcīgi stimuli, it īpaši, lai nodrošinātu efektīvu darbaspēka mobilitāti visā Eiropā, sevišķi garantējot sociālās drošības un pensiju tiesību pārvedamību; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka Eiropas iedzīvotāji daudzās jomās vēl nav pilnībā izmantojuši vienotā tirgus piedāvātās priekšrocības, tai skaitā personu un darba ņēmēju brīvas pārvietošanās iespējas, un ka ir nepieciešami spēcīgi stimuli, it īpaši, lai nodrošinātu efektīvu darbaspēka mobilitāti visā Eiropā, sevišķi garantējot sociālās drošības un pensiju tiesību pārvedamību;

| 47. | aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar Regulu Nr. (EK) 883/2004 un LESD 153. pantu veikt pētījumus, lai nodrošinātu mobilo iedzīvotāju sociālās drošības aizsardzības nepārtrauktību Eiropas Savienībā un vienlīdzīgu attieksmi pret mobilajiem iedzīvotājiem un attiecīgās valsts iedzīvotājiem, ņemot vērā arī izvēles, brīvprātīgo un pārvedamo sociālās drošības sistēmu Eiropas līmenī papildus vispārējai sistēmai, lai veidotu ciešāku sadarbību sociālās politikas jomā; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar Regulu Nr. (EK) 883/2004 un LESD 153. pantu veikt pētījumus, lai nodrošinātu mobilo iedzīvotāju sociālās drošības aizsardzības nepārtrauktību Eiropas Savienībā un vienlīdzīgu attieksmi pret mobilajiem iedzīvotājiem un attiecīgās valsts iedzīvotājiem, ņemot vērā arī izvēles, brīvprātīgo un pārvedamo sociālās drošības sistēmu Eiropas līmenī papildus vispārējai sistēmai, lai veidotu ciešāku sadarbību sociālās politikas jomā;

*

* *

| 48. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

48.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 161 E, 31.5.2011., 84. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0146.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0145.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0144.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0543.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/78 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/78

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsEiropas uzņēmējdarbības tiesību nākotne

P7_TA(2012)0259

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par Eiropas uzņēmējdarbības tiesību nākotni (2012/2669(RSP))

2013/C 332 E/15

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā publisko apspriešanu par Eiropas uzņēmējdarbības tiesībām, kuru Komisija uzsāka 2012. gada 20. februārī (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā publisko apspriešanu par Eiropas uzņēmējdarbības tiesībām, kuru Komisija uzsāka 2012. gada 20. februārī (1),

| — | ņemot vērā 2011. gada 16. un 17. maijā Komisijas organizēto konferenci ar nosaukumu „Eiropas uzņēmējdarbības tiesību attīstības perspektīvas” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 16. un 17. maijā Komisijas organizēto konferenci ar nosaukumu „Eiropas uzņēmējdarbības tiesību attīstības perspektīvas” (2),

| — | ņemot vērā ekspertu grupas 2011. gada 5. aprīļa ziņojumu par Eiropas uzņēmējdarbības tiesību turpmākajām perspektīvām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ekspertu grupas 2011. gada 5. aprīļa ziņojumu par Eiropas uzņēmējdarbības tiesību turpmākajām perspektīvām (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” (COM(2011)0206),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu „Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva — labvēlīgu apstākļu izveide sociāliem uzņēmumiem, sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu „Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva — labvēlīgu apstākļu izveide sociāliem uzņēmumiem, sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam” (COM(2011)0682),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. jūlija paziņojumu „Par vienkāršotu uzņēmējdarbības vidi uzņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un revīzijas jomās” (COM(2007)0394), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. jūlija paziņojumu „Par vienkāršotu uzņēmējdarbības vidi uzņēmējdarbības tiesību, grāmatvedības un revīzijas jomās” (COM(2007)0394),

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 21. maija paziņojumu „Uzņēmējdarbības tiesību modernizācija un uzņēmumu vadības uzlabošana Eiropas Savienībā — attīstības plāns” (COM(2003)0284), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 21. maija paziņojumu „Uzņēmējdarbības tiesību modernizācija un uzņēmumu vadības uzlabošana Eiropas Savienībā — attīstības plāns” (COM(2003)0284),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2004. gada 21. aprīļa rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Uzņēmējdarbības tiesību modernizācija un uzņēmumu vadības uzlabošana Eiropas Savienībā — attīstības plāns” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2004. gada 21. aprīļa rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Uzņēmējdarbības tiesību modernizācija un uzņēmumu vadības uzlabošana Eiropas Savienībā — attīstības plāns” (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 4. jūlija rezolūciju par pašreizējo un paredzamo attīstību uzņēmējdarbības tiesību jomā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 4. jūlija rezolūciju par pašreizējo un paredzamo attīstību uzņēmējdarbības tiesību jomā (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par Eiropas slēgto sabiedrību un 14. uzņēmējdarbības tiesību direktīvu attiecībā uz sabiedrības atrašanās vietas mainīšanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par Eiropas slēgto sabiedrību un 14. uzņēmējdarbības tiesību direktīvu attiecībā uz sabiedrības atrašanās vietas mainīšanu (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 10. marta rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu juridiskās adreses pārrobežu pārcelšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 10. marta rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu juridiskās adreses pārrobežu pārcelšanu (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 23. novembra rezolūciju par Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plānā ietvertajiem civiltiesību, komerctiesību, ģimenes tiesību un starptautisko privāttiesību aspektiem (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 23. novembra rezolūciju par Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plānā ietvertajiem civiltiesību, komerctiesību, ģimenes tiesību un starptautisko privāttiesību aspektiem (8),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 2. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par 14. uzņēmējdarbības tiesību direktīvu un uzņēmumu juridiskās adreses pārrobežu pārcelšanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 2. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par 14. uzņēmējdarbības tiesību direktīvu un uzņēmumu juridiskās adreses pārrobežu pārcelšanu (9),

| — | ņemot vērā 2012. gada 7. maija jautājumu Komisijai par Eiropas uzņēmējdarbības tiesību nākotni (O-000110/2012 – B7-0117/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 7. maija jautājumu Komisijai par Eiropas uzņēmējdarbības tiesību nākotni (O-000110/2012 – B7-0117/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ir nepieciešams mainīt ES uzņēmējdarbības tiesību un uzņēmumu vadības regulējošos noteikumus, lai pielāgotu tos Eiropas uzņēmējsabiedrību arvien lielākai pārrobežu darbībai ES teritorijā un Eiropas tirgus tālākai integrācijai; |
| --- | --- |

A.

tā kā ir nepieciešams mainīt ES uzņēmējdarbības tiesību un uzņēmumu vadības regulējošos noteikumus, lai pielāgotu tos Eiropas uzņēmējsabiedrību arvien lielākai pārrobežu darbībai ES teritorijā un Eiropas tirgus tālākai integrācijai;

| B. | tā kā vispārējais mērķis ir radīt priekšnosacījumus Eiropas uzņēmumu efektīvākai konkurētspējai, lai tie sasniegtu lielākus panākumus globālā lielas konkurences vidē, vienlaicīgi nodrošinot kreditoru, akcionāru, uzņēmējsabiedrību dalībnieku un nodarbināto interešu aizsardzību; |
| --- | --- |

B.

tā kā vispārējais mērķis ir radīt priekšnosacījumus Eiropas uzņēmumu efektīvākai konkurētspējai, lai tie sasniegtu lielākus panākumus globālā lielas konkurences vidē, vienlaicīgi nodrošinot kreditoru, akcionāru, uzņēmējsabiedrību dalībnieku un nodarbināto interešu aizsardzību;

| C. | tā kā viegli saprotami reglamentējošie noteikumi mudinātu uzņēmumus, jo īpaši MVU, izmantot iespējas, ko piedāvā vienotais tirgus; |
| --- | --- |

C.

tā kā viegli saprotami reglamentējošie noteikumi mudinātu uzņēmumus, jo īpaši MVU, izmantot iespējas, ko piedāvā vienotais tirgus;

| D. | tā kā jebkurām turpmākajām iniciatīvām vajadzētu būt saderīgām ar valsts uzņēmumu vadības sistēmām un valsts tiesību aktiem par strādājošo iesaistīšanu uzņēmumu vadībā, vienlaicīgi cenšoties panākt lielāku elastību un izvēles brīvību attiecībā uz uzņēmējsabiedrību juridiskajām formām, pilnvaru sadalījumu uzņēmumā un noturīgām uzņēmumu vadības stratēģijām; |
| --- | --- |

D.

tā kā jebkurām turpmākajām iniciatīvām vajadzētu būt saderīgām ar valsts uzņēmumu vadības sistēmām un valsts tiesību aktiem par strādājošo iesaistīšanu uzņēmumu vadībā, vienlaicīgi cenšoties panākt lielāku elastību un izvēles brīvību attiecībā uz uzņēmējsabiedrību juridiskajām formām, pilnvaru sadalījumu uzņēmumā un noturīgām uzņēmumu vadības stratēģijām;

| E. | tā kā Eiropas līmenī pašreiz vērojams uzņēmējsabiedrību juridisko formu neizmantots potenciāls, kurš būtu arī turpmāk jāizpēta, jāattīsta un jāveicina; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas līmenī pašreiz vērojams uzņēmējsabiedrību juridisko formu neizmantots potenciāls, kurš būtu arī turpmāk jāizpēta, jāattīsta un jāveicina;

| F. | tā kā būtu jāveicina uzņēmumu pārrobežu mobilitāte; |
| --- | --- |

F.

tā kā būtu jāveicina uzņēmumu pārrobežu mobilitāte;

| G. | tā kā finanšu krīze ir parādījusi, ka nepieciešams skaidrāks uzņēmumu vadības regulējums, lielāku uzmanību pievēršot iesaistīto pušu līdzdalībai, |
| --- | --- |

G.

tā kā finanšu krīze ir parādījusi, ka nepieciešams skaidrāks uzņēmumu vadības regulējums, lielāku uzmanību pievēršot iesaistīto pušu līdzdalībai,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas nesen organizēto publisko apspriešanu par Eiropas uzņēmējdarbības tiesību nākotni, kura varētu palīdzēt veidot turpmākas iniciatīvas nolūkā vienkāršot uzņēmējdarbības vidi uzņēmējsabiedrībām, samazināt nevajadzīgu administratīvo slogu un ļaut uzņēmējsabiedrībām efektīvi darboties vienotajā tirgū, nodrošinot kreditoru, akcionāru uzņēmējsabiedrību dalībnieku un nodarbināto interešu pienācīgu aizsardzību; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas nesen organizēto publisko apspriešanu par Eiropas uzņēmējdarbības tiesību nākotni, kura varētu palīdzēt veidot turpmākas iniciatīvas nolūkā vienkāršot uzņēmējdarbības vidi uzņēmējsabiedrībām, samazināt nevajadzīgu administratīvo slogu un ļaut uzņēmējsabiedrībām efektīvi darboties vienotajā tirgū, nodrošinot kreditoru, akcionāru uzņēmējsabiedrību dalībnieku un nodarbināto interešu pienācīgu aizsardzību;

| 2. | uzskata, ka ES uzņēmējsabiedrību juridiskajā formām, kas papildina spēkā esošās valsts tiesību aktos paredzētās uzņēmējsabiedrību juridiskās formas, ir ievērojams potenciāls un tās būtu jāturpina attīstīt un veicināt; mudina Komisiju turpināt centienus, lai pieņemtu Eiropas privātā uzņēmuma statūtus (10), kas kalpotu MVU īpašajām vajadzībām, un šajos statūtos varētu pilnībā ņemt vērā visu iesaistīto personu intereses, tādējādi pārvarot strupceļu Padomē; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ES uzņēmējsabiedrību juridiskajā formām, kas papildina spēkā esošās valsts tiesību aktos paredzētās uzņēmējsabiedrību juridiskās formas, ir ievērojams potenciāls un tās būtu jāturpina attīstīt un veicināt; mudina Komisiju turpināt centienus, lai pieņemtu Eiropas privātā uzņēmuma statūtus (10), kas kalpotu MVU īpašajām vajadzībām, un šajos statūtos varētu pilnībā ņemt vērā visu iesaistīto personu intereses, tādējādi pārvarot strupceļu Padomē;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir uzsākusi pētījumu par Eiropas savstarpējām sabiedrībām, kā tika paziņots iepriekš minētajā tās sociālas uzņēmējdarbības iniciatīvā (11), un mudina Komisiju steidzami pievērsties jauna statūtu priekšlikuma izstrādāšanai; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir uzsākusi pētījumu par Eiropas savstarpējām sabiedrībām, kā tika paziņots iepriekš minētajā tās sociālas uzņēmējdarbības iniciatīvā (11), un mudina Komisiju steidzami pievērsties jauna statūtu priekšlikuma izstrādāšanai;

| 4. | uzskata, ka iespējamām Otrās uzņēmējsabiedrības direktīvas (12) reformām būtu jākoncentrējas uz turpmāku vienkāršošanu, nevis alternatīva režīma ieviešanu kapitālieguldījumiem un to saglabāšanai; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka iespējamām Otrās uzņēmējsabiedrības direktīvas (12) reformām būtu jākoncentrējas uz turpmāku vienkāršošanu, nevis alternatīva režīma ieviešanu kapitālieguldījumiem un to saglabāšanai;

| 5. | atzinīgi vērtē grāmatvedības direktīvu pārskatīšanu un ierosina, lai Komisija turpinātu izpētīt iespējas Eiropas grāmatvedības standartu attīstībai, jo īpaši attiecībā uz MVU īpašajām vajadzībām, ņemot vērā tradicionālās idejas par noturīgumu, ilgtermiņa plānošanu, ģimenes uzņēmumiem un citiem MVU tradicionāliem aspektiem; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē grāmatvedības direktīvu pārskatīšanu un ierosina, lai Komisija turpinātu izpētīt iespējas Eiropas grāmatvedības standartu attīstībai, jo īpaši attiecībā uz MVU īpašajām vajadzībām, ņemot vērā tradicionālās idejas par noturīgumu, ilgtermiņa plānošanu, ģimenes uzņēmumiem un citiem MVU tradicionāliem aspektiem;

| 6. | uzskata, ka pienācīgi būtu jāapsver darba atjaunošana pie Piektās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas attiecībā uz akciju sabiedrību struktūru un darbību; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka pienācīgi būtu jāapsver darba atjaunošana pie Piektās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas attiecībā uz akciju sabiedrību struktūru un darbību;

| 7. | atkārtoti prasa Komisijai, lai tā iesniegtu likumdošanas priekšlikumu, ar ko nosaka pasākumus uzņēmējsabiedrību pārrobežu mobilitātes veicināšanai ES (14. uzņēmējdarbības tiesību direktīva par uzņēmumu juridisko adrešu pārrobežu pārcelšanu); |
| --- | --- |

7.

atkārtoti prasa Komisijai, lai tā iesniegtu likumdošanas priekšlikumu, ar ko nosaka pasākumus uzņēmējsabiedrību pārrobežu mobilitātes veicināšanai ES (14. uzņēmējdarbības tiesību direktīva par uzņēmumu juridisko adrešu pārrobežu pārcelšanu);

| 8. | atgādina, ka pamatnolīgumā par Parlamenta un Komisijas attiecībām, tā ir uzņēmusies saistības trīs mēnešu laikā pēc atbilstošas rezolūcijas pieņemšanas plenārsēdē ziņot par paveiktā darba kontroli attiecībā uz pieprasījumiem iesniegt priekšlikumus saskaņā ar LESD 225. pantu; pauž nožēlu par to, ka šīs saistības nav pildītas attiecībā uz Parlamenta rezolūciju ar ieteikumiem par 14. uzņēmējdarbības tiesību direktīvu; aicina Komisiju ievērot pamatnolīgumu, turpmāk iesniedzot sīkāk izstrādātus ziņojumus par paveiktā darba kontroli; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka pamatnolīgumā par Parlamenta un Komisijas attiecībām, tā ir uzņēmusies saistības trīs mēnešu laikā pēc atbilstošas rezolūcijas pieņemšanas plenārsēdē ziņot par paveiktā darba kontroli attiecībā uz pieprasījumiem iesniegt priekšlikumus saskaņā ar LESD 225. pantu; pauž nožēlu par to, ka šīs saistības nav pildītas attiecībā uz Parlamenta rezolūciju ar ieteikumiem par 14. uzņēmējdarbības tiesību direktīvu; aicina Komisiju ievērot pamatnolīgumu, turpmāk iesniedzot sīkāk izstrādātus ziņojumus par paveiktā darba kontroli;

| 9. | ierosina, lai Komisija turpinātu darbu pie Devītās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas, kas attiecas uz uzņēmējsabiedrību grupām, lai nodrošinātu visbiežāk sastopamās uzņēmumu apvienības juridiskās formas tiesisko regulējumu; uzskata, ka nav vajadzīgs pilnībā saskaņot Eiropas tiesību aktus uzņēmumu grupas vadības jomā, toties ir nepieciešams pieņemt kopīgu noteikumu paketi, kas cita starpā regulē filiāļu un akcionāru aizsardzību, kā arī pārredzamību attiecībā uz juridisko un īpašumtiesību struktūru; |
| --- | --- |

9.

ierosina, lai Komisija turpinātu darbu pie Devītās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas, kas attiecas uz uzņēmējsabiedrību grupām, lai nodrošinātu visbiežāk sastopamās uzņēmumu apvienības juridiskās formas tiesisko regulējumu; uzskata, ka nav vajadzīgs pilnībā saskaņot Eiropas tiesību aktus uzņēmumu grupas vadības jomā, toties ir nepieciešams pieņemt kopīgu noteikumu paketi, kas cita starpā regulē filiāļu un akcionāru aizsardzību, kā arī pārredzamību attiecībā uz juridisko un īpašumtiesību struktūru;

| 10. | atgādina, ka saskaņā ar Komisijas lietpratīga regulējuma programmu tiesību aktiem nepieciešams būt skaidrākiem un pieejamākiem; uzskata, ka Komisijai būtu jākodificē ES uzņēmējdarbības tiesības, lai nodrošinātu adresātiem saprotamāku noteikumu kopumu un atbilstību ES tiesību aktiem; atzīst vienoto ES uzņēmējdarbības tiesību instrumentu pozitīvo ieguldījumu, bet uzskata, ka uzņēmējsabiedrības tiesību direktīvas pirmām kārtām būtu jāsagrupē kopā; ierosina to sagrupēšanu kategorijās, tostarp šo sabiedrību veidošanu un darbību (piemēram, Pirmā un Otrā direktīva un grāmatvedības un revīzijas direktīvas), mobilitāti (piemēram, Trešā (13), Sestā (14), Desmitā (15), Vienpadsmitā (16) un 13 (17). direktīva, kā arī turpmākā 14. direktīva) un ES uzņēmējdarbības veidus (piemēram, Eiropas sabiedrība, Eiropas kooperatīvā sabiedrība, Eiropas Ekonomisko interešu grupas); uzsver, ka šim kodifikācijas projektam, protams, nevajadzētu būt par iemeslu nepieciešamo reformu apturēšanai; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka saskaņā ar Komisijas lietpratīga regulējuma programmu tiesību aktiem nepieciešams būt skaidrākiem un pieejamākiem; uzskata, ka Komisijai būtu jākodificē ES uzņēmējdarbības tiesības, lai nodrošinātu adresātiem saprotamāku noteikumu kopumu un atbilstību ES tiesību aktiem; atzīst vienoto ES uzņēmējdarbības tiesību instrumentu pozitīvo ieguldījumu, bet uzskata, ka uzņēmējsabiedrības tiesību direktīvas pirmām kārtām būtu jāsagrupē kopā; ierosina to sagrupēšanu kategorijās, tostarp šo sabiedrību veidošanu un darbību (piemēram, Pirmā un Otrā direktīva un grāmatvedības un revīzijas direktīvas), mobilitāti (piemēram, Trešā (13), Sestā (14), Desmitā (15), Vienpadsmitā (16) un 13 (17). direktīva, kā arī turpmākā 14. direktīva) un ES uzņēmējdarbības veidus (piemēram, Eiropas sabiedrība, Eiropas kooperatīvā sabiedrība, Eiropas Ekonomisko interešu grupas); uzsver, ka šim kodifikācijas projektam, protams, nevajadzētu būt par iemeslu nepieciešamo reformu apturēšanai;

| 11. | uzskata, ka tiesību normu kolīziju jautājumus ir nepieciešams risināt arī uzņēmējdarbības tiesību jomā un, ka akadēmisks priekšlikums šajā jomā (18) varētu būt par izejas punktu turpmākam darbam par noteikumiem, kas regulē tiesību aktu kolīzijas, ņemot vērā uzņēmējsabiedrību pārrobežu darbību; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka tiesību normu kolīziju jautājumus ir nepieciešams risināt arī uzņēmējdarbības tiesību jomā un, ka akadēmisks priekšlikums šajā jomā (18) varētu būt par izejas punktu turpmākam darbam par noteikumiem, kas regulē tiesību aktu kolīzijas, ņemot vērā uzņēmējsabiedrību pārrobežu darbību;

| 12. | mudina Komisiju iesniegt rīcības plānu, kurā būtu norādīts, kā būtu jārīkojas pēc apspriešanas, izklāstot īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa iniciatīvas, lai uzlabotu ES uzņēmējdarbības tiesību reglamentējošos noteikumus; uzskata, ka īstermiņa iniciatīvām būtu jāietver 14. uzņēmējdarbības tiesību direktīva un pasākumi, kas uzlabo uzņēmumu vadības pamatregulējumu, savukārt vidēja termiņa iniciatīvās jāapskata, piemēram, Devītā uzņēmējdarbības tiesību direktīva, bet ar ilgtermiņa iniciatīvām jānodrošina ES uzņēmējdarbības tiesību kodifikācija; |
| --- | --- |

12.

mudina Komisiju iesniegt rīcības plānu, kurā būtu norādīts, kā būtu jārīkojas pēc apspriešanas, izklāstot īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa iniciatīvas, lai uzlabotu ES uzņēmējdarbības tiesību reglamentējošos noteikumus; uzskata, ka īstermiņa iniciatīvām būtu jāietver 14. uzņēmējdarbības tiesību direktīva un pasākumi, kas uzlabo uzņēmumu vadības pamatregulējumu, savukārt vidēja termiņa iniciatīvās jāapskata, piemēram, Devītā uzņēmējdarbības tiesību direktīva, bet ar ilgtermiņa iniciatīvām jānodrošina ES uzņēmējdarbības tiesību kodifikācija;

| 13. | uzsver — Parlaments sagaida, ka īstermiņa iniciatīvas oficiāli tiek iekļautas likumdošanas darba programmā 2013. gadam, bet attiecībā uz vidēja termiņa un ilgtermiņa iniciatīvām tiek noteikti izpildes termiņi; |
| --- | --- |

13.

uzsver — Parlaments sagaida, ka īstermiņa iniciatīvas oficiāli tiek iekļautas likumdošanas darba programmā 2013. gadam, bet attiecībā uz vidēja termiņa un ilgtermiņa iniciatīvām tiek noteikti izpildes termiņi;

| 14. | atgādina par agrākajiem aicinājumiem Komisijai analizēt problēmas spēkā esošo tiesību aktu īstenošanā, lai analīzes rezultātus varētu ņemt vērā, apsverot jaunus likumdošanas priekšlikumus; |
| --- | --- |

14.

atgādina par agrākajiem aicinājumiem Komisijai analizēt problēmas spēkā esošo tiesību aktu īstenošanā, lai analīzes rezultātus varētu ņemt vērā, apsverot jaunus likumdošanas priekšlikumus;

| 15. | atgādina, ka jebkurš Komisijas iesniegtais likumdošanas priekšlikums būtu jābalsta uz ietekmes novērtējumu, ņemot vērā visu iesaistīto pušu, tostarp ieguldītāju, īpašnieku, kreditoru un nodarbināto, intereses, kā arī pilnībā nodrošinot subsidiaritātes un proporcionalitātes principa ievērošanu; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka jebkurš Komisijas iesniegtais likumdošanas priekšlikums būtu jābalsta uz ietekmes novērtējumu, ņemot vērā visu iesaistīto pušu, tostarp ieguldītāju, īpašnieku, kreditoru un nodarbināto, intereses, kā arī pilnībā nodrošinot subsidiaritātes un proporcionalitātes principa ievērošanu;

| 16. | aicina Komisiju vispusīgi informēt Parlamentu par tās īstenotās apspriešanas rezultātiem attiecībā uz Eiropas uzņēmējdarbības tiesību nākotni un sīki izskaidrot lēmumus, kurus tā pieņems šīs apspriešanas rezultātā; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju vispusīgi informēt Parlamentu par tās īstenotās apspriešanas rezultātiem attiecībā uz Eiropas uzņēmējdarbības tiesību nākotni un sīki izskaidrot lēmumus, kurus tā pieņems šīs apspriešanas rezultātā;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valdībām. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valdībām.

---

(1)  http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2012/company_law_en.htm

(2)  http://ec.europa.eu/internal_market/company/modern/index_en.htm#conference

(3)  http://ec.europa.eu/internal_market/company/modern/index_en.htm

(4)  OV C 104 E, 30.4.2004., 714. lpp.

(5)  OV C 303 E, 13.12.2006., 114. lpp.

(6)  OV C 263 E, 16.10.2008., 671. lpp.

(7)  OV C 87 E, 1.4.2010, 5. lpp.

(8)  OV C 99 E, 3.4.2012., 19. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0019.

(10)  COM(2008)0396.

(11)  COM(2011) 0682, 10. lpp.

(12)  OV L 26, 31.1.1977., 1. lpp.

(13)  OV L 295, 20.10.1978., 36. lpp.

(14)  OV L 378, 31.12.1982., 47. lpp.

(15)  OV L 310, 25.11.2005., 1. lpp.

(16)  OV L 395, 30.12.1989., 36. lpp.

(17)  OV L 142, 30.4.2004., 12. lpp.

(18)  H.-J. Sonnenberger (izdevējs), Vorschläge und Berichte zur Reform des europäischen und deutschen internationalen Gesellschaftsrechts – Vorgelegt im Auftrag der zweiten Kommission des Deutschen Rates für Internationales Privatrecht, Spezialkommission Internationales Gesellschaftsrecht, Mohr Siebeck, Tībingene, 2007.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/81 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/81

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsVirzība uz ekonomikas atlabšanu, radot daudz jaunu darba vietu

P7_TA(2012)0260

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par virzību uz ekonomikas atlabšanu, radot daudz jaunu darba vietu (2012/2647(RSP))

2013/C 332 E/16

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. aprīļa paziņojumu „Virzoties uz ekonomikas atlabšanu ar daudzām jaunām darba vietām” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. aprīļa paziņojumu „Virzoties uz ekonomikas atlabšanu ar daudzām jaunām darba vietām” (COM(2012)0173),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu „Kvalitatīva stažēšanās sistēma” (SWD(2012)0099), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu „Kvalitatīva stažēšanās sistēma” (SWD(2012)0099),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu par individuālo un mājsaimniecības pakalpojumu nodarbinātības potenciāla izmantošanu (SWD(2012)0095), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu par individuālo un mājsaimniecības pakalpojumu nodarbinātības potenciāla izmantošanu (SWD(2012)0095),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu par EURES reformu, lai sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus (SWD(2012)0100), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu par EURES reformu, lai sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus (SWD(2012)0100),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu par Jaunatnes iespēju iniciatīvas īstenošanu — pirmie paveiktie pasākumi (SWD(2012)0098), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu par Jaunatnes iespēju iniciatīvas īstenošanu — pirmie paveiktie pasākumi (SWD(2012)0098),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu par darba tirgus tendencēm un problēmām (SWD(2012)0090), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu par darba tirgus tendencēm un problēmām (SWD(2012)0090),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu par atvērtiem, dinamiskiem un iekļaujošiem darba tirgiem (SWD(2012)0097), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu par atvērtiem, dinamiskiem un iekļaujošiem darba tirgiem (SWD(2012)0097),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu par IKT nodarbinātības potenciāla izmantošanu (SWD(2012)0096), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu par IKT nodarbinātības potenciāla izmantošanu (SWD(2012)0096),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu par rīcības plānu attiecībā uz ES veselības aprūpes darbaspēku (SWD(2012)0093), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu par rīcības plānu attiecībā uz ES veselības aprūpes darbaspēku (SWD(2012)0093),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu par „zaļas izaugsmes” nodarbinātības potenciāla izmantošanu (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 18. aprīļa darba dokumentu par „zaļas izaugsmes” nodarbinātības potenciāla izmantošanu (SWD(2012)0092),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 23. novembra paziņojumu „Jaunu prasmju un darba vietu programma — Eiropas ieguldījums ceļā uz pilnīgu nodarbinātību” (COM(2010)0682) un Parlamenta 2011. gada 26. oktobra rezolūciju (1) par šo jautājumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 23. novembra paziņojumu „Jaunu prasmju un darba vietu programma — Eiropas ieguldījums ceļā uz pilnīgu nodarbinātību” (COM(2010)0682) un Parlamenta 2011. gada 26. oktobra rezolūciju (1) par šo jautājumu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 6. jūlija rezolūciju par jauniešu piekļuves darba tirgum veicināšanu un praktikanta, stažiera un mācekļa statusa nostiprināšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 6. jūlija rezolūciju par jauniešu piekļuves darba tirgum veicināšanu un praktikanta, stažiera un mācekļa statusa nostiprināšanu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 6. jūlija rezolūciju par netipiskiem līgumiem, drošu profesionālo izaugsmi un jauniem sociālā dialoga veidiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 6. jūlija rezolūciju par netipiskiem līgumiem, drošu profesionālo izaugsmi un jauniem sociālā dialoga veidiem (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 7. septembra rezolūciju par darbavietu potenciāla attīstīšanu jaunai, ilgtspējīgai ekonomikai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 7. septembra rezolūciju par darbavietu potenciāla attīstīšanu jaunai, ilgtspējīgai ekonomikai (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 6. decembra secinājumus „Nodarbinātības politika konkurētspējīgai un videi draudzīgai ekonomikai ar zemu oglekļa emisiju līmeni un efektīvu resursu izmantojumu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 6. decembra secinājumus „Nodarbinātības politika konkurētspējīgai un videi draudzīgai ekonomikai ar zemu oglekļa emisiju līmeni un efektīvu resursu izmantojumu”,

| — | ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) 2010. gada pētījumu „Prasmes ekoloģiskām darba vietām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) 2010. gada pētījumu „Prasmes ekoloģiskām darba vietām”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par darba ņēmēju pārvietošanās brīvības Eiropas Savienībā veicināšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par darba ņēmēju pārvietošanās brīvības Eiropas Savienībā veicināšanu (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 12. janvāra paziņojumu „Gada izaugsmes pētījums: ES visaptverošās reakcijas uz krīzi izveide” (COM(2011)0011) un tam pievienoto Vienotā nodarbinātības ziņojuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 12. janvāra paziņojumu „Gada izaugsmes pētījums: ES visaptverošās reakcijas uz krīzi izveide” (COM(2011)0011) un tam pievienoto Vienotā nodarbinātības ziņojuma projektu,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 18. aprīļa darba dokumentu „Panākumi kopējo Eiropas mērķu sasniegšanā izglītības un apmācības jomā” (SEC(2011)0526), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 18. aprīļa darba dokumentu „Panākumi kopējo Eiropas mērķu sasniegšanā izglītības un apmācības jomā” (SEC(2011)0526),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 8. jūnija rezolūciju par Eiropas sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā, lai atbalstītu stratēģiju „Eiropa 2020” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 8. jūnija rezolūciju par Eiropas sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā, lai atbalstītu stratēģiju „Eiropa 2020” (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā sakarā ar nepārejošām strukturālām problēmām un ekonomisko krīzi bezdarba līmenis ir pieaudzis no 9,5 % 2010. gadā līdz 10,2 % 2012. gadā, kas nozīmē 6 miljonu darba vietu zaudēšanu kopš 2008. gada; |
| --- | --- |

A.

tā kā sakarā ar nepārejošām strukturālām problēmām un ekonomisko krīzi bezdarba līmenis ir pieaudzis no 9,5 % 2010. gadā līdz 10,2 % 2012. gadā, kas nozīmē 6 miljonu darba vietu zaudēšanu kopš 2008. gada;

| B. | tā kā aizvien pieaug problēmas nodarbinātības, sociālās integrācijas un nabadzības apkarošanas jomā un vienlaikus palielinās atšķirības starp dalībvalstīm un starp reģioniem; |
| --- | --- |

B.

tā kā aizvien pieaug problēmas nodarbinātības, sociālās integrācijas un nabadzības apkarošanas jomā un vienlaikus palielinās atšķirības starp dalībvalstīm un starp reģioniem;

| C. | tā kā saskaņā ar Komisijas prognozēm 2012. gada perspektīvas ir vēl nelabvēlīgākas, jo 2012. gadā tiek prognozēta ES IKP stagnācija un recesija vairākās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Komisijas prognozēm 2012. gada perspektīvas ir vēl nelabvēlīgākas, jo 2012. gadā tiek prognozēta ES IKP stagnācija un recesija vairākās dalībvalstīs;

| D. | tā kā, lai sasniegtu nodarbinātības mērķi, kas izvirzīts stratēģijā „ES 2020” (Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei) un aicina līdz 2020. gadam nodarbināt 75 % no 20–64 gadus veciem iedzīvotājiem, ir jāaizpilda 17,6 miljoni jaunu darba vietu; |
| --- | --- |

D.

tā kā, lai sasniegtu nodarbinātības mērķi, kas izvirzīts stratēģijā „ES 2020” (Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei) un aicina līdz 2020. gadam nodarbināt 75 % no 20–64 gadus veciem iedzīvotājiem, ir jāaizpilda 17,6 miljoni jaunu darba vietu;

| E. | tā kā nestabils darbs ir visupirms cilvēciska traģēdija darba ņēmējiem un viņu ģimenēm un nozīmē produktīvo spēju zaudēšanu, jo vairākkārtīgas darba vietu maiņas un ilgu bezdarba periodu dēļ prasmes pamazām zūd; |
| --- | --- |

E.

tā kā nestabils darbs ir visupirms cilvēciska traģēdija darba ņēmējiem un viņu ģimenēm un nozīmē produktīvo spēju zaudēšanu, jo vairākkārtīgas darba vietu maiņas un ilgu bezdarba periodu dēļ prasmes pamazām zūd;

| F. | tā kā bezdarba līmenis ir īpaši augsts jauniešu vidū, kas daļēji ir izskaidrojams ar prasmju piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstību, taču bieži vien nav atkarīgs no izglītības līmeņa; |
| --- | --- |

F.

tā kā bezdarba līmenis ir īpaši augsts jauniešu vidū, kas daļēji ir izskaidrojams ar prasmju piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstību, taču bieži vien nav atkarīgs no izglītības līmeņa;

| G. | tā kā taupības pasākumi, kuru mērķis ir fiskāla konsolidācija, ko īsteno vairākās dalībvalstīs, ir veicinājuši ievērojamu bezdarba pieaugumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā taupības pasākumi, kuru mērķis ir fiskāla konsolidācija, ko īsteno vairākās dalībvalstīs, ir veicinājuši ievērojamu bezdarba pieaugumu;

| H. | tā kā finanšu krīze ir novedusi pie ievērojama bezdarba pieauguma un tā, ka daudzu dalībvalstu ekonomika nespēj augt pietiekami, lai risinātu šo problēmu; |
| --- | --- |

H.

tā kā finanšu krīze ir novedusi pie ievērojama bezdarba pieauguma un tā, ka daudzu dalībvalstu ekonomika nespēj augt pietiekami, lai risinātu šo problēmu;

| I. | tā kā augsts nodarbinātības līmenis ir jāsasniedz arī tādēļ, lai īstenotu fiskālo konsolidāciju un ekonomikas atveseļošanu, gan saglabājot iekšējā patēriņa līmeni, gan sekmējot lielāka cilvēku skaita iesaistīšanos labklājības valsts finansēšanā; |
| --- | --- |

I.

tā kā augsts nodarbinātības līmenis ir jāsasniedz arī tādēļ, lai īstenotu fiskālo konsolidāciju un ekonomikas atveseļošanu, gan saglabājot iekšējā patēriņa līmeni, gan sekmējot lielāka cilvēku skaita iesaistīšanos labklājības valsts finansēšanā;

| J. | tā kā darba tiesību reformas daudzās dalībvalstīs nav sekmējušas kvalitatīvākas nodarbinātības iespējas, bet drīzāk divu līmeņu darba tirgu, kurā arvien vairāk darba ņēmēju — bieži vien visneaizsargātākās darba ņēmēju grupas, piemēram, sievietes, gados jauni darbinieki un migranti — strādā nepastāvīgu darbu par zemu samaksu; |
| --- | --- |

J.

tā kā darba tiesību reformas daudzās dalībvalstīs nav sekmējušas kvalitatīvākas nodarbinātības iespējas, bet drīzāk divu līmeņu darba tirgu, kurā arvien vairāk darba ņēmēju — bieži vien visneaizsargātākās darba ņēmēju grupas, piemēram, sievietes, gados jauni darbinieki un migranti — strādā nepastāvīgu darbu par zemu samaksu;

| K. | tā kā saistības, kas paredzētas dalībvalstu reformu programmās, bieži vien ir nepietiekamas, lai sasniegtu lielāko daļu ES mēroga mērķu, kuri izvirzīti stratēģijā „ES 2020”; |
| --- | --- |

K.

tā kā saistības, kas paredzētas dalībvalstu reformu programmās, bieži vien ir nepietiekamas, lai sasniegtu lielāko daļu ES mēroga mērķu, kuri izvirzīti stratēģijā „ES 2020”;

| L. | tā kā ES 2012. gada izaugsmes pētījums liecina par to, ka ir mērķtiecīgi jāsekmē jaunu darba vietu izveide un jānodrošina ekonomikas atlabšana, radot daudz jaunu darba vietu, un tā kā šis jautājums tika vairākkārtīgi apspriests 2012. gada marta Eiropadomes sanāksmēs; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES 2012. gada izaugsmes pētījums liecina par to, ka ir mērķtiecīgi jāsekmē jaunu darba vietu izveide un jānodrošina ekonomikas atlabšana, radot daudz jaunu darba vietu, un tā kā šis jautājums tika vairākkārtīgi apspriests 2012. gada marta Eiropadomes sanāksmēs;

| M. | tā kā gan dalībvalstsu, gan ES līmeņa politikas veidotāji ir atbildīgi par to, lai nodrošinātu, ka darba ņēmējiem ir pieejama atbilstoša izglītība un apmācības iespējas, lai pielāgotu viņu prasmju kopumu mainīgajām ekonomikas struktūrām un nodarbinātības modeļiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā gan dalībvalstsu, gan ES līmeņa politikas veidotāji ir atbildīgi par to, lai nodrošinātu, ka darba ņēmējiem ir pieejama atbilstoša izglītība un apmācības iespējas, lai pielāgotu viņu prasmju kopumu mainīgajām ekonomikas struktūrām un nodarbinātības modeļiem;

| N. | tā kā sociālas, resursu ziņā efektīvas, ilgtspējīgas un konkurētspējīgas ekonomikas veicināšana ir viens no stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā sociālas, resursu ziņā efektīvas, ilgtspējīgas un konkurētspējīgas ekonomikas veicināšana ir viens no stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem;

| O. | tā kā jau tagad ir vērojams ar kvalificētām darba vietām saistītu īpašu prasmju deficīts jauninājumiem svarīgās nozarēs, un ir sagaidāms, ka līdz 2020. gadam vismaz 40 % no kopējās nodarbinātības veidos augstas kvalifikācijas garīgā darba nodarbošanās; |
| --- | --- |

O.

tā kā jau tagad ir vērojams ar kvalificētām darba vietām saistītu īpašu prasmju deficīts jauninājumiem svarīgās nozarēs, un ir sagaidāms, ka līdz 2020. gadam vismaz 40 % no kopējās nodarbinātības veidos augstas kvalifikācijas garīgā darba nodarbošanās;

| P. | tā kā saskaņā ar jaunākajiem statistikas datiem katram ceturtajam darba devējam Eiropā ir grūtības aizpildīt darba vietas ar kvalificētiem tirdzniecības darbiniekiem, tehniķiem un inženieriem, kurus atrast ir visgrūtāk; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar jaunākajiem statistikas datiem katram ceturtajam darba devējam Eiropā ir grūtības aizpildīt darba vietas ar kvalificētiem tirdzniecības darbiniekiem, tehniķiem un inženieriem, kurus atrast ir visgrūtāk;

| Q. | tā kā ieguldījumi pētniecībā, jauninājumos, izglītībā un apmācībā, kas ir būtiski svarīgi ekonomiskās izaugsmes veicināšanai un jaunu darba vietu radīšanai, ES joprojām ir mazāki nekā tās ekonomiskajiem partneriem un konkurentiem citviet pasaulē, |
| --- | --- |

Q.

tā kā ieguldījumi pētniecībā, jauninājumos, izglītībā un apmācībā, kas ir būtiski svarīgi ekonomiskās izaugsmes veicināšanai un jaunu darba vietu radīšanai, ES joprojām ir mazāki nekā tās ekonomiskajiem partneriem un konkurentiem citviet pasaulē,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus papildināt gada izaugsmes pētījuma nodarbinātības prioritātes ar vidēja termiņa politikas pamatnostādnēm, kuru nolūks ir sasniegt stratēģijā „ES 2020” izvirzītos mērķus; atzinīgi vērtē plašo jautājumu loku, kas risināts tiesību aktu kopumā nodarbinātības jomā, un pauž atzinību attiecībā uz ilgi prasīto politikas maiņu jaunu darba vietu izveides sekmēšanai; aicina veikt nepieciešamos ieguldījumus darba un izaugsmes potenciāla izmantošanā „zaļajā ekonomikā”, veselības un sociālo pakalpojumu nozarē un IKT, aptverot ieguldījumus prasmju, apmācības un augstāku algu sekmēšanā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus papildināt gada izaugsmes pētījuma nodarbinātības prioritātes ar vidēja termiņa politikas pamatnostādnēm, kuru nolūks ir sasniegt stratēģijā „ES 2020” izvirzītos mērķus; atzinīgi vērtē plašo jautājumu loku, kas risināts tiesību aktu kopumā nodarbinātības jomā, un pauž atzinību attiecībā uz ilgi prasīto politikas maiņu jaunu darba vietu izveides sekmēšanai; aicina veikt nepieciešamos ieguldījumus darba un izaugsmes potenciāla izmantošanā „zaļajā ekonomikā”, veselības un sociālo pakalpojumu nozarē un IKT, aptverot ieguldījumus prasmju, apmācības un augstāku algu sekmēšanā;

| 2. | pauž nosodījumu par to, ka, neraugoties uz politisko apņemšanos 2012. gada pavasara Eiropadomes laikā un Komisijas norādījumiem attiecīgajā paziņojumā, lielākā daļa dalībvalstu kā daļu no savas 2012. gada valsts reformu programmas nav iesniegušas valsts nodarbinātības plānu, norādot visaptverošus pasākumus darba vietu radīšanai, videi draudzīgai nodarbinātībai, saiknei starp nodarbinātības politiku un finanšu instrumentiem, darba tirgus reformām un skaidru grafiku, kā daudzgadu reformu programma tiks īstenota nākamajos 12 mēnešos; |
| --- | --- |

2.

pauž nosodījumu par to, ka, neraugoties uz politisko apņemšanos 2012. gada pavasara Eiropadomes laikā un Komisijas norādījumiem attiecīgajā paziņojumā, lielākā daļa dalībvalstu kā daļu no savas 2012. gada valsts reformu programmas nav iesniegušas valsts nodarbinātības plānu, norādot visaptverošus pasākumus darba vietu radīšanai, videi draudzīgai nodarbinātībai, saiknei starp nodarbinātības politiku un finanšu instrumentiem, darba tirgus reformām un skaidru grafiku, kā daudzgadu reformu programma tiks īstenota nākamajos 12 mēnešos;

| 3. | norāda, ka darba tirgus politika nevar kompensēt makroekonomikas politikas trūkumus, un aicina Komisiju visos priekšlikumos, kuru mērķis ir darba vietu radīšana, integrēt SDO programmā pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai paredzētos četrus mērķus: radīt jaunas darba vietas, garantēt darba tiesības, palielināt sociālo aizsardzību un veicināt sociālo dialogu; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka darba tirgus politika nevar kompensēt makroekonomikas politikas trūkumus, un aicina Komisiju visos priekšlikumos, kuru mērķis ir darba vietu radīšana, integrēt SDO programmā pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai paredzētos četrus mērķus: radīt jaunas darba vietas, garantēt darba tiesības, palielināt sociālo aizsardzību un veicināt sociālo dialogu;

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu par darba tirgus uzraudzības sistēmu un atsevišķu uzskaites shēmu valstīm, kas neievēro valstij paredzētos īpašos ieteikumus; mudina Komisiju iekļaut šajā sistēmā uzraudzību, lai palīdzētu virzīties uz stratēģijas „ES 2020” mērķu sasniegšanu nabadzības un sociālās integrācijas jomā; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu par darba tirgus uzraudzības sistēmu un atsevišķu uzskaites shēmu valstīm, kas neievēro valstij paredzētos īpašos ieteikumus; mudina Komisiju iekļaut šajā sistēmā uzraudzību, lai palīdzētu virzīties uz stratēģijas „ES 2020” mērķu sasniegšanu nabadzības un sociālās integrācijas jomā;

| 5. | mudina ES dalībvalstu un valdību vadītājus līdz 2012. gada beigām vienoties par Eiropas tiesību aktu kopumu ieguldījumu jomā; uzskata, ka šāds tiesību aktu kopums varētu palīdzēt Eiropai izkļūt no krīzes, ja tajā ietver konkrētas valstu un Eiropas līmeņa saistības attiecībā uz ieguldījumiem, lai sekmētu ilgtspējīgu izaugsmi un darba vietas svarīgākajās nozarēs, piemēram, resursu efektivitāte un pārvaldība, atjaunojamie enerģijas avoti, energoefektivitāte vai resursu pārstrādes un atkārtota izmantošana; norāda uz energoefektivitātes direktīvu kā konkrētu Eiropas tiesību aktu piemēru, kas varētu radīt līdz pat 2 miljoniem jaunu darba vietu; |
| --- | --- |

5.

mudina ES dalībvalstu un valdību vadītājus līdz 2012. gada beigām vienoties par Eiropas tiesību aktu kopumu ieguldījumu jomā; uzskata, ka šāds tiesību aktu kopums varētu palīdzēt Eiropai izkļūt no krīzes, ja tajā ietver konkrētas valstu un Eiropas līmeņa saistības attiecībā uz ieguldījumiem, lai sekmētu ilgtspējīgu izaugsmi un darba vietas svarīgākajās nozarēs, piemēram, resursu efektivitāte un pārvaldība, atjaunojamie enerģijas avoti, energoefektivitāte vai resursu pārstrādes un atkārtota izmantošana; norāda uz energoefektivitātes direktīvu kā konkrētu Eiropas tiesību aktu piemēru, kas varētu radīt līdz pat 2 miljoniem jaunu darba vietu;

| 6. | atzinīgi vērtē priekšlikumu samazināt darbaspēka nodokļu slogu tādā veidā, kas negatīvi neietekmē budžetu; atgādina, ka vidējā nodokļu apmēra starpība, ja salīdzina to, cik darba devējam izmaksā darbinieka pieņemšana darbā, un darbinieka reālo atalgojumu, ES bieži vien pārsniedz 40 %; uzskata, ka nodokļu sloga novirzīšana var ļaut uzņēmumiem, kas gūst labumu no šiem atbrīvojumiem vai samazinājumiem, radīt jaunas darba vietas vai palielināt algas; uzsver, ka nodokļu novirzīšanai no darbaspēka uz kapitālu un patēriņu var būt ievērojama ietekme uz nodarbinātību; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē priekšlikumu samazināt darbaspēka nodokļu slogu tādā veidā, kas negatīvi neietekmē budžetu; atgādina, ka vidējā nodokļu apmēra starpība, ja salīdzina to, cik darba devējam izmaksā darbinieka pieņemšana darbā, un darbinieka reālo atalgojumu, ES bieži vien pārsniedz 40 %; uzskata, ka nodokļu sloga novirzīšana var ļaut uzņēmumiem, kas gūst labumu no šiem atbrīvojumiem vai samazinājumiem, radīt jaunas darba vietas vai palielināt algas; uzsver, ka nodokļu novirzīšanai no darbaspēka uz kapitālu un patēriņu var būt ievērojama ietekme uz nodarbinātību;

| 7. | norāda uz Komisijas konstatējumu, ka katrs resursu izmantošanas samazinājuma procentpunkts varētu radīt 100 000 līdz 200 000 jaunu darba vietu; |
| --- | --- |

7.

norāda uz Komisijas konstatējumu, ka katrs resursu izmantošanas samazinājuma procentpunkts varētu radīt 100 000 līdz 200 000 jaunu darba vietu;

| 8. | atbalsta ideju, ka uzņēmējdarbība, jaunu uzņēmumu izveide un pašnodarbinātība būtu jāsekmē kā jaunu darba vietu radīšanas līdzeklis, jo īpaši tāpēc, ka MVU un mikrouzņēmumi nodrošina vairāk nekā divas trešdaļas no ES privātās nozares darba vietu kopskaita, un aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt ieguldījumus šajās jomās, jo īpaši izmantojot publisko iepirkumu un finansējuma pieejamību; |
| --- | --- |

8.

atbalsta ideju, ka uzņēmējdarbība, jaunu uzņēmumu izveide un pašnodarbinātība būtu jāsekmē kā jaunu darba vietu radīšanas līdzeklis, jo īpaši tāpēc, ka MVU un mikrouzņēmumi nodrošina vairāk nekā divas trešdaļas no ES privātās nozares darba vietu kopskaita, un aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt ieguldījumus šajās jomās, jo īpaši izmantojot publisko iepirkumu un finansējuma pieejamību;

| 9. | atzinīgi vērtē ieguldījumus sociālajā uzņēmējdarbībā, jo īpaši tādā, kas nodrošina labu iespēju apmierināt sociālās vajadzības, kuras neapmierina sabiedriskās preces un pakalpojumi; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē ieguldījumus sociālajā uzņēmējdarbībā, jo īpaši tādā, kas nodrošina labu iespēju apmierināt sociālās vajadzības, kuras neapmierina sabiedriskās preces un pakalpojumi;

| 10. | aicina Komisiju ievērot principu „vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” un rūpīgi uzraudzīt atbilstošu samazinājumu īstenošanu, lai nodrošinātu, ka MVU necieš no nesamērīga administratīvā sloga vai brīvas tirdzniecības šķēršļiem vienotajā tirgū, vienlaikus nodrošinot, ka darba tiesības un sociālie noteikumi tiek pienācīgi ievēroti visos līmeņos; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju ievērot principu „vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” un rūpīgi uzraudzīt atbilstošu samazinājumu īstenošanu, lai nodrošinātu, ka MVU necieš no nesamērīga administratīvā sloga vai brīvas tirdzniecības šķēršļiem vienotajā tirgū, vienlaikus nodrošinot, ka darba tiesības un sociālie noteikumi tiek pienācīgi ievēroti visos līmeņos;

| 11. | mudina dalībvalstis nekavējoties atcelt visus ierobežojumus darba tirgus brīvai pieejamībai darba ņēmējiem no Bulgārijas un Rumānijas; norāda uz to, ka šie ierobežojumi sekmē nelikumīgu un nelegālu nodarbinātību un šādu darba ņēmēju ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

11.

mudina dalībvalstis nekavējoties atcelt visus ierobežojumus darba tirgus brīvai pieejamībai darba ņēmējiem no Bulgārijas un Rumānijas; norāda uz to, ka šie ierobežojumi sekmē nelikumīgu un nelegālu nodarbinātību un šādu darba ņēmēju ļaunprātīgu izmantošanu;

| 12. | aicina dalībvalstis pastiprināt cīņu pret neoficiālu vai nedeklarētu darbu un „piespiedu pašnodarbinātību”, nodrošinot pietiekamus līdzekļus darba inspekcijām, organizējot informācijas kampaņas par nelegāla darba riskiem un trūkumiem, panākot spēkā esošo darba tiesību aktu un darba standartu plašāku un efektīvāku īstenošanu, lai apkarotu nedeklarētu darbu, vispārēju vienlīdzīgas attieksmes principa piemērošanu un stingrāku ES lomu dalībvalstu darba un sociālo inspekciju ciešākas un labākas sadarbības un saskaņotas rīcības veicināšanā, kā arī paredzot profilaktiskus pasākumus ar pārbaudēm un atbilstošām sankcijām, un rūpīgi uzraugot šajā jomā paveikto; |
| --- | --- |

12.

aicina dalībvalstis pastiprināt cīņu pret neoficiālu vai nedeklarētu darbu un „piespiedu pašnodarbinātību”, nodrošinot pietiekamus līdzekļus darba inspekcijām, organizējot informācijas kampaņas par nelegāla darba riskiem un trūkumiem, panākot spēkā esošo darba tiesību aktu un darba standartu plašāku un efektīvāku īstenošanu, lai apkarotu nedeklarētu darbu, vispārēju vienlīdzīgas attieksmes principa piemērošanu un stingrāku ES lomu dalībvalstu darba un sociālo inspekciju ciešākas un labākas sadarbības un saskaņotas rīcības veicināšanā, kā arī paredzot profilaktiskus pasākumus ar pārbaudēm un atbilstošām sankcijām, un rūpīgi uzraugot šajā jomā paveikto;

| 13. | atzinīgi vērtē publiskās apspriešanas uzsākšanu par nodarbinātību veselības un sociālās aprūpes nozarē; uzskata, ka šīs nozares var būtiski ietekmēt stratēģijas „ES 2020” mērķu sasniegšanu nodarbinātības un sociālās integrācijas jomā; aicina Komisiju turpmākajos politikas priekšlikumus nolūkā uzlabot darba apstākļus šajās nozarēs ņemt vērā SDO konvenciju, kurai pievienots ieteikums par vietējiem darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē publiskās apspriešanas uzsākšanu par nodarbinātību veselības un sociālās aprūpes nozarē; uzskata, ka šīs nozares var būtiski ietekmēt stratēģijas „ES 2020” mērķu sasniegšanu nodarbinātības un sociālās integrācijas jomā; aicina Komisiju turpmākajos politikas priekšlikumus nolūkā uzlabot darba apstākļus šajās nozarēs ņemt vērā SDO konvenciju, kurai pievienots ieteikums par vietējiem darba ņēmējiem;

| 14. | piekrīt Komisijai, ka kohēzijas politika, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds ir svarīgi ieguldījumu avoti, kas stimulē ilgtspējīgu izaugsmi un darba vietu radīšanu; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt maksimāli efektīvu šo līdzekļu un mikrofinansēšanas instrumenta izmantošanu ieguldījumiem izglītībā, apmācībā, individuālā darba, darbaspēka mobilitātes un ražīguma veicināšanā; |
| --- | --- |

14.

piekrīt Komisijai, ka kohēzijas politika, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds ir svarīgi ieguldījumu avoti, kas stimulē ilgtspējīgu izaugsmi un darba vietu radīšanu; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt maksimāli efektīvu šo līdzekļu un mikrofinansēšanas instrumenta izmantošanu ieguldījumiem izglītībā, apmācībā, individuālā darba, darbaspēka mobilitātes un ražīguma veicināšanā;

| 15. | aicina nodrošināt ātrākas un vienkāršākas pieteikumu iesniegšanas un apstiprināšanas procedūras attiecībā uz ES finansējuma programmām izaugsmes un ieguldījumu sekmēšanai; |
| --- | --- |

15.

aicina nodrošināt ātrākas un vienkāršākas pieteikumu iesniegšanas un apstiprināšanas procedūras attiecībā uz ES finansējuma programmām izaugsmes un ieguldījumu sekmēšanai;

| 16. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kurā uzsvērtas priekšrocības, nosakot minimālās darba algas dalībvalstu līmenī, lai novērstu strādājošo nabadzību un sociālo dempingu un palielinātu kopējo pieprasījumu; uzskata, ka jebkurā šādā priekšlikumā ir jāņem vērā un jārespektē koplīgumu slēgšanas prakse dalībvalstīs; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kurā uzsvērtas priekšrocības, nosakot minimālās darba algas dalībvalstu līmenī, lai novērstu strādājošo nabadzību un sociālo dempingu un palielinātu kopējo pieprasījumu; uzskata, ka jebkurā šādā priekšlikumā ir jāņem vērā un jārespektē koplīgumu slēgšanas prakse dalībvalstīs;

| 17. | pauž pārliecību, ka darba aizsardzības tiesību akti ir jāpielāgo, lai mudinātu uzņēmumus veidot jaunas darba vietas, palīdzētu palielināt mobilitāti un darba tirgu pielāgošanās spējas, vienlaikus palīdzot risināt segmentāciju visā ES; |
| --- | --- |

17.

pauž pārliecību, ka darba aizsardzības tiesību akti ir jāpielāgo, lai mudinātu uzņēmumus veidot jaunas darba vietas, palīdzētu palielināt mobilitāti un darba tirgu pielāgošanās spējas, vienlaikus palīdzot risināt segmentāciju visā ES;

| 18. | aicina Komisiju vērsties pret patiesajiem darba tirgus segmentācijas iemesliem, piemēram, dzimumu nevienlīdzību un tādas politikas trūkumu, ar ko sekmē darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju vērsties pret patiesajiem darba tirgus segmentācijas iemesliem, piemēram, dzimumu nevienlīdzību un tādas politikas trūkumu, ar ko sekmē darba un privātās dzīves līdzsvaru;

| 19. | piekrīt, ka ekonomikas stagnācijas laikā darba laika organizācijas iekšēja elastība var palīdzēt saglabāt nodarbinātību un mazināt izmaksas saistībā ar pielāgošanos, taču tas nevar aizstāt izaugsmes politiku; tomēr uzsver, ka pasākumi ir jāpielāgo sociālajiem apstākļiem, jāapspriež ar sociālajiem partneriem un jāsaskaņo ar darba devēju un darba ņēmēju interesēm; |
| --- | --- |

19.

piekrīt, ka ekonomikas stagnācijas laikā darba laika organizācijas iekšēja elastība var palīdzēt saglabāt nodarbinātību un mazināt izmaksas saistībā ar pielāgošanos, taču tas nevar aizstāt izaugsmes politiku; tomēr uzsver, ka pasākumi ir jāpielāgo sociālajiem apstākļiem, jāapspriež ar sociālajiem partneriem un jāsaskaņo ar darba devēju un darba ņēmēju interesēm;

| 20. | piekrīt Komisijai, ka visu veidu līguma noteikumiem būtu jānodrošina darba ņēmējiem piekļuve tiesību pamatkopumam, tostarp tiesībām uz pensiju, sociālo aizsardzību un mūžizglītības pieejamību; |
| --- | --- |

20.

piekrīt Komisijai, ka visu veidu līguma noteikumiem būtu jānodrošina darba ņēmējiem piekļuve tiesību pamatkopumam, tostarp tiesībām uz pensiju, sociālo aizsardzību un mūžizglītības pieejamību;

| 21. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu uzsākt apskatu par prasmēm Eiropas Savienībā, kas uzlabos pārredzamību un iespējas darba meklētājiem un palielinās darba ņēmēju mobilitāti; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu uzsākt apskatu par prasmēm Eiropas Savienībā, kas uzlabos pārredzamību un iespējas darba meklētājiem un palielinās darba ņēmēju mobilitāti;

| 22. | atzinīgi vērtē neseno Komisijas likumdošanas iniciatīvu attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju; uzskata, ka ir svarīgi stiprināt diplomu un profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu un izveidot mehānismu labākai zināšanu un prasmju savstarpējai atzīšanai; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē neseno Komisijas likumdošanas iniciatīvu attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju; uzskata, ka ir svarīgi stiprināt diplomu un profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu un izveidot mehānismu labākai zināšanu un prasmju savstarpējai atzīšanai;

| 23. | aicina Komisiju līdz 2012. gada beigām ieviest Eiropas kvalifikāciju apliecību, lai nodrošinātu vienlīdzību un nediskrimināciju attiecībā uz līdzekļiem un vietu, kur prasmes iegūtas, prasmju pieprasījuma un piedāvājuma labāku atbilstību un veicinātu darba ņēmēju pārrobežu mobilitāti; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju līdz 2012. gada beigām ieviest Eiropas kvalifikāciju apliecību, lai nodrošinātu vienlīdzību un nediskrimināciju attiecībā uz līdzekļiem un vietu, kur prasmes iegūtas, prasmju pieprasījuma un piedāvājuma labāku atbilstību un veicinātu darba ņēmēju pārrobežu mobilitāti;

| 24. | atzinīgi vērtē Komisijas dienestu darba dokumentu par kvalitatīvu stažēšanās sistēmu un gaida rezultātus pētījumam par dalībvalstīs īstenoto stažēšanās sistēmu pārskatu, un aicina Komisiju ierosināt praksi vienmēr saistīt ar kvalifikācijas iegūšanas procesu; aicina Komisiju iespējami drīz iesniegt priekšlikumu Padomes ieteikumam par kvalitatīvu stažēšanās sistēmu un Padomes ieteikumam par jaunatnes garantiju regulu un noteikt minimālos standartus kvalitatīvu prakses vietu piedāvāšanai un aizpildīšanai; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē Komisijas dienestu darba dokumentu par kvalitatīvu stažēšanās sistēmu un gaida rezultātus pētījumam par dalībvalstīs īstenoto stažēšanās sistēmu pārskatu, un aicina Komisiju ierosināt praksi vienmēr saistīt ar kvalifikācijas iegūšanas procesu; aicina Komisiju iespējami drīz iesniegt priekšlikumu Padomes ieteikumam par kvalitatīvu stažēšanās sistēmu un Padomes ieteikumam par jaunatnes garantiju regulu un noteikt minimālos standartus kvalitatīvu prakses vietu piedāvāšanai un aizpildīšanai;

| 25. | uzsver, ka jauniešu bezdarba situācija ir ļoti atkarīga no vispārējās ekonomiskās situācijas; uzsver, ka jauniešu virzībā no izglītības uz profesionālo dzīvi ir svarīgs atbalsts, profesionālā orientācija un uzraudzība; aicina Komisiju visus turpmākos politikas priekšlikumus šajā jomā pieskaņot iniciatīvām „Jaunatne kustībā” un „Jauniešu iespējas”; aicina dalībvalstis sākt paraugprakses apmaiņu jaunatnes bezdarba novēršanas jomā; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka jauniešu bezdarba situācija ir ļoti atkarīga no vispārējās ekonomiskās situācijas; uzsver, ka jauniešu virzībā no izglītības uz profesionālo dzīvi ir svarīgs atbalsts, profesionālā orientācija un uzraudzība; aicina Komisiju visus turpmākos politikas priekšlikumus šajā jomā pieskaņot iniciatīvām „Jaunatne kustībā” un „Jauniešu iespējas”; aicina dalībvalstis sākt paraugprakses apmaiņu jaunatnes bezdarba novēršanas jomā;

| 26. | aicina dalībvalstis, Komisiju un Padomi ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem izmantot ikvienu iespēju nodrošināt, ka katrs gados jauns ES pilsonis ilgākais pēc četru mēnešu bezdarba var sākt strādāt vai mācīties, īstenojot Eiropas Jaunatnes garantijas sistēmu; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāparedz, ka Jaunatnes garantija ir juridiski saistoša, lai efektīvi uzlabotu to jauniešu situāciju, kuri nestrādā un nav arī iesaistīti izglītībā vai apmācībā, un lai pakāpeniski pārvarētu jauniešu bezdarba problēmu Eiropas Savienībā; uzsver, ka Jaunatnes garantijas sistēmai ir vajadzīgs īpašs Eiropas finansiālais atbalsts, jo īpaši dalībvalstīs, kurās ir visaugstākie jauniešu bezdarba rādītāji; |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis, Komisiju un Padomi ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem izmantot ikvienu iespēju nodrošināt, ka katrs gados jauns ES pilsonis ilgākais pēc četru mēnešu bezdarba var sākt strādāt vai mācīties, īstenojot Eiropas Jaunatnes garantijas sistēmu; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāparedz, ka Jaunatnes garantija ir juridiski saistoša, lai efektīvi uzlabotu to jauniešu situāciju, kuri nestrādā un nav arī iesaistīti izglītībā vai apmācībā, un lai pakāpeniski pārvarētu jauniešu bezdarba problēmu Eiropas Savienībā; uzsver, ka Jaunatnes garantijas sistēmai ir vajadzīgs īpašs Eiropas finansiālais atbalsts, jo īpaši dalībvalstīs, kurās ir visaugstākie jauniešu bezdarba rādītāji;

| 27. | aicina Komisiju sniegt atbalstu dalībvalstīm cīņā pret bezdarbu un jauniešu bezdarbu ar neizmantotiem piešķīrumiem no struktūrfondiem; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju sniegt atbalstu dalībvalstīm cīņā pret bezdarbu un jauniešu bezdarbu ar neizmantotiem piešķīrumiem no struktūrfondiem;

| 28. | pievienojas Komisijas paustajam aicinājumam dalībvalstīm, lai tās veicina EURES sistēmas izmantošanu; uzsver, ka EURES ir būtiska nozīme iekšējā tirgus darbībā, jo minētie dienesti sniedz padomu darba ņēmējiem un darba meklētājiem par to tiesībām citās dalībvalstīs; aicina pilnībā iesaistīt Eiropas Parlamentu attiecībā uz EURES tīkla struktūras un pārvaldības reformu; |
| --- | --- |

28.

pievienojas Komisijas paustajam aicinājumam dalībvalstīm, lai tās veicina EURES sistēmas izmantošanu; uzsver, ka EURES ir būtiska nozīme iekšējā tirgus darbībā, jo minētie dienesti sniedz padomu darba ņēmējiem un darba meklētājiem par to tiesībām citās dalībvalstīs; aicina pilnībā iesaistīt Eiropas Parlamentu attiecībā uz EURES tīkla struktūras un pārvaldības reformu;

| 29. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir mazināt sievietēm nelabvēlīgos faktorus un sekmēt viņu integrāciju darba tirgū, nodrošinot vienādu atalgojumu un pienācīgas bērnu aprūpes iespējas, kā arī novēršot visa veida diskrimināciju un nodokļu priekšrocības bremzējošos faktorus, kas kavē sieviešu līdzdalību darba tirgū; aicina dalībvalstis veikt turpmākus pasākumus šajās jomās; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir mazināt sievietēm nelabvēlīgos faktorus un sekmēt viņu integrāciju darba tirgū, nodrošinot vienādu atalgojumu un pienācīgas bērnu aprūpes iespējas, kā arī novēršot visa veida diskrimināciju un nodokļu priekšrocības bremzējošos faktorus, kas kavē sieviešu līdzdalību darba tirgū; aicina dalībvalstis veikt turpmākus pasākumus šajās jomās;

| 30. | mudina Komisiju paātrināt darbu pie pensiju pārnesamības direktīvas, jo juridiskā nenoteiktība attiecībā uz sociālās drošības noteikumiem un pensiju tiesībām ir viens no galvenajiem šķēršļiem darba ņēmēju pārvietošanās brīvībai; |
| --- | --- |

30.

mudina Komisiju paātrināt darbu pie pensiju pārnesamības direktīvas, jo juridiskā nenoteiktība attiecībā uz sociālās drošības noteikumiem un pensiju tiesībām ir viens no galvenajiem šķēršļiem darba ņēmēju pārvietošanās brīvībai;

| 31. | aicina dalībvalstis pieņemt vai turpināt īstenot izaugsmi veicinošu politiku, tostarp par prioritāriem izvirzīt izdevumus izglītības, mūžizglītības, pētniecības un ieguldījumu jomās, neraugoties uz taupības pasākumiem saistībā ar ekonomikas krīzi un nepieciešamību mazināt valsts parāda slogu, jo īpaši eurozonā; |
| --- | --- |

31.

aicina dalībvalstis pieņemt vai turpināt īstenot izaugsmi veicinošu politiku, tostarp par prioritāriem izvirzīt izdevumus izglītības, mūžizglītības, pētniecības un ieguldījumu jomās, neraugoties uz taupības pasākumiem saistībā ar ekonomikas krīzi un nepieciešamību mazināt valsts parāda slogu, jo īpaši eurozonā;

| 32. | mudina Komisiju sekmēt taisnīgu mobilitāti un apkarot citur darbā norīkoto darba ņēmēju ļaunprātīgu izmantošanu gan uzņēmējās valstīs, gan izcelsmes valstīs; |
| --- | --- |

32.

mudina Komisiju sekmēt taisnīgu mobilitāti un apkarot citur darbā norīkoto darba ņēmēju ļaunprātīgu izmantošanu gan uzņēmējās valstīs, gan izcelsmes valstīs;

| 33. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

33.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Padomei.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0466.

(2)  OV C 351 E, 2.12.2011., 29. lpp.

(3)  OV C 351 E, 2.12.2011., 39. lpp..

(4)  OV C 308 E, 20.10.2011., 6. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0455.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0263.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0495.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/87 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/87

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsSieviešu dzimumorgānu izkropļošana

P7_TA(2012)0261

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izbeigšanu (2012/2684(RSP))

2013/C 332 E/17

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās papildprotokolu, kā arī Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcības vai sodīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās papildprotokolu, kā arī Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcības vai sodīšanu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūciju par cīņu pret sieviešu dzimumorgānu izkropļošanu Eiropas Savienībā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūciju par cīņu pret sieviešu dzimumorgānu izkropļošanu Eiropas Savienībā (1),

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2011. gada 5. decembra ziņojumu „Sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izbeigšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2011. gada 5. decembra ziņojumu „Sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izbeigšana”,

| — | ņemot vērā 2010. gada 8. marta Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padomes secinājumus par vardarbības pret sievietēm izskaušanu Eiropas Savienībā, kuros aicināts īstenot starptautisku pieeju, lai apkarotu sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 8. marta Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padomes secinājumus par vardarbības pret sievietēm izskaušanu Eiropas Savienībā, kuros aicināts īstenot starptautisku pieeju, lai apkarotu sieviešu dzimumorgānu kropļošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2011. gada 12. aprīļa Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2011. gada 12. aprīļa Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu;

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par vardarbību pret sievietēm un sieviešu visāda veida diskriminācijas apkarošanu, ko Vispārējo lietu padome pieņēma 2008. gada 8. decembrī; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par vardarbību pret sievietēm un sieviešu visāda veida diskriminācijas apkarošanu, ko Vispārējo lietu padome pieņēma 2008. gada 8. decembrī;

| — | ņemot vērā 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanai (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā, tostarp arī ietekmi uz ES politikas stratēģiju cilvēktiesību jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā, tostarp arī ietekmi uz ES politikas stratēģiju cilvēktiesību jomā (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana ir neatgriezeniska vardarbīga prakse, ar kuru mērķtiecīgi tiek izmainīti vai savainoti sievietes dzimumorgāni ar medicīnu nesaistītu iemeslu dēļ, tai ir nelabojamas sekas un mūsdienās tā skar 140 miljonus sieviešu un meiteņu; tā kā katru gadu vairāk nekā 3 miljoniem meiteņu draud šī procedūra; |
| --- | --- |

A.

tā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana ir neatgriezeniska vardarbīga prakse, ar kuru mērķtiecīgi tiek izmainīti vai savainoti sievietes dzimumorgāni ar medicīnu nesaistītu iemeslu dēļ, tai ir nelabojamas sekas un mūsdienās tā skar 140 miljonus sieviešu un meiteņu; tā kā katru gadu vairāk nekā 3 miljoniem meiteņu draud šī procedūra;

| B. | tā kā PVO dati liecina, ka Eiropā dzīvo vismaz 500 000 sieviešu, kurām veikta sieviešu dzimumorgānu kropļošana, un aprēķināts, ka riskam ir pakļauti 180 000 meiteņu; tā kā eksperti uzskata, ka šie skaitļi ir pārāk mazi un netiek ņemta vērā imigrantu otrā paaudze vai nelegālie imigranti; |
| --- | --- |

B.

tā kā PVO dati liecina, ka Eiropā dzīvo vismaz 500 000 sieviešu, kurām veikta sieviešu dzimumorgānu kropļošana, un aprēķināts, ka riskam ir pakļauti 180 000 meiteņu; tā kā eksperti uzskata, ka šie skaitļi ir pārāk mazi un netiek ņemta vērā imigrantu otrā paaudze vai nelegālie imigranti;

| C. | tā kā sieviešu dzimumorgānu jebkāda veida kropļošana ir kaitīga tradicionāla prakse, ko nevar uzskatīt par reliģiska rituāla daļu, bet tā ir vardarbība pret sievietēm un meitenēm un viņu pamattiesību pārkāpums, jo īpaši pārkāpjot tiesības uz personas drošību un neaizskaramību, tiesības uz fizisko un garīgo veselību un tiesības uz seksuālo un reproduktīvo veselību, turklāt attiecībā uz nepilngadīgām meitenēm šī prakse ir arī vardarbīga izturēšanās pret bērnu; tā kā šādi pārkāpumi nekādā gadījumā nav attaisnojami ar dažādu kultūras tradīciju ievērošanu vai iniciācijas ceremoniju izpildi; |
| --- | --- |

C.

tā kā sieviešu dzimumorgānu jebkāda veida kropļošana ir kaitīga tradicionāla prakse, ko nevar uzskatīt par reliģiska rituāla daļu, bet tā ir vardarbība pret sievietēm un meitenēm un viņu pamattiesību pārkāpums, jo īpaši pārkāpjot tiesības uz personas drošību un neaizskaramību, tiesības uz fizisko un garīgo veselību un tiesības uz seksuālo un reproduktīvo veselību, turklāt attiecībā uz nepilngadīgām meitenēm šī prakse ir arī vardarbīga izturēšanās pret bērnu; tā kā šādi pārkāpumi nekādā gadījumā nav attaisnojami ar dažādu kultūras tradīciju ievērošanu vai iniciācijas ceremoniju izpildi;

| D. | tā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana, kas pati par sevi jau ir cilvēktiesību pārkāpums, rada ļoti nopietnus un neatgriezeniskus īslaicīgus un ilgstošus fiziskās un garīgās veselības bojājumus sievietēm un meitenēm, kurām tā veikta, un pārkāpj viņu tiesības, smagi aizskarot personu un fizisko integritāti, un šī prakse atsevišķos gadījumos var izraisīt nāvi; tā kā tiek izmantoti primitīvi instrumenti un netiek veikti antiseptiski pasākumi, un tāpēc rodas kaitīgas blakusparādības, piemēram, sāpīgas dzimumattiecības un dzemdības, tiek neatgriezeniski bojāti orgāni un var rasties komplikācijas, piemēram, asiņošana, šoka stāvoklis, infekcijas, AIDS vīrusa pārnešana, stinguma krampji, labdabīgi audzēji un nopietnas komplikācijas grūtniecības un dzemdību norisē; |
| --- | --- |

D.

tā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana, kas pati par sevi jau ir cilvēktiesību pārkāpums, rada ļoti nopietnus un neatgriezeniskus īslaicīgus un ilgstošus fiziskās un garīgās veselības bojājumus sievietēm un meitenēm, kurām tā veikta, un pārkāpj viņu tiesības, smagi aizskarot personu un fizisko integritāti, un šī prakse atsevišķos gadījumos var izraisīt nāvi; tā kā tiek izmantoti primitīvi instrumenti un netiek veikti antiseptiski pasākumi, un tāpēc rodas kaitīgas blakusparādības, piemēram, sāpīgas dzimumattiecības un dzemdības, tiek neatgriezeniski bojāti orgāni un var rasties komplikācijas, piemēram, asiņošana, šoka stāvoklis, infekcijas, AIDS vīrusa pārnešana, stinguma krampji, labdabīgi audzēji un nopietnas komplikācijas grūtniecības un dzemdību norisē;

| E. | tā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana ir nevienlīdzīga varas sadalījuma izpausme un vardarbības pret sievietēm paveids, kas papildina citus smagas ar dzimumu saistītas vardarbības veidus, un tā kā ir absolūti nepieciešams izveidot vispārīgu un konsekventu pieeju cīņai pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, lai apkarotu ar dzimumu saistītu vardarbību un vardarbību pret sievietēm, |
| --- | --- |

E.

tā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana ir nevienlīdzīga varas sadalījuma izpausme un vardarbības pret sievietēm paveids, kas papildina citus smagas ar dzimumu saistītas vardarbības veidus, un tā kā ir absolūti nepieciešams izveidot vispārīgu un konsekventu pieeju cīņai pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, lai apkarotu ar dzimumu saistītu vardarbību un vardarbību pret sievietēm,

| 1. | atzinīgi vērtē Sieviešu statusa komisijas 56. sesijas 2012. gada 8. marta lēmumu par to, ka sieviešu dzimumorgānu kropļošanas problēma ir jāizskata gaidāmajā ANO Ģenerālās asamblejas 67. sesijā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Sieviešu statusa komisijas 56. sesijas 2012. gada 8. marta lēmumu par to, ka sieviešu dzimumorgānu kropļošanas problēma ir jāizskata gaidāmajā ANO Ģenerālās asamblejas 67. sesijā;

| 2. | aicina ANO Ģenerālo asambleju tās 67. sesijā pieņemt rezolūciju, ar kuru visā pasaulē tiktu izbeigta sieviešu dzimumorgānu kropļošana — kā tas prasīts Āfrikas Savienības 2011. gada 1. jūlija samitā —, saskaņojot dalībvalstu rīcību un publicējot ieteikumus un pamatnostādnes reģionālo un starptautisko juridisko instrumentu, kā arī valstu tiesību aktu izstrādei un nostiprināšanai; |
| --- | --- |

2.

aicina ANO Ģenerālo asambleju tās 67. sesijā pieņemt rezolūciju, ar kuru visā pasaulē tiktu izbeigta sieviešu dzimumorgānu kropļošana — kā tas prasīts Āfrikas Savienības 2011. gada 1. jūlija samitā —, saskaņojot dalībvalstu rīcību un publicējot ieteikumus un pamatnostādnes reģionālo un starptautisko juridisko instrumentu, kā arī valstu tiesību aktu izstrādei un nostiprināšanai;

| 3. | atzīmē, ka sieviešu dzimumorgānu kropļošana galvenokārt tiek veikta jaunām meitenēm no dzimšanas līdz 15 gadu vecumam, tāpēc tā ir bērna tiesību pārkāpums; atgādina, ka visas 27 dalībvalstis ir apņēmušās aizsargāt ANO Konvencijā par bērna tiesībām noteiktās bērnu tiesības; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka sieviešu dzimumorgānu kropļošana galvenokārt tiek veikta jaunām meitenēm no dzimšanas līdz 15 gadu vecumam, tāpēc tā ir bērna tiesību pārkāpums; atgādina, ka visas 27 dalībvalstis ir apņēmušās aizsargāt ANO Konvencijā par bērna tiesībām noteiktās bērnu tiesības;

| 4. | aicina dalībvalstis turpināt ratificēt starptautiskos tiesību aktus un tos īstenot, izmantojot visaptverošus tiesību aktus, ar kuriem tiek aizliegta sieviešu dzimumorgānu jebkāda veida kropļošana un paredzēti iedarbīgi sodi tiem, kas atbildīgi par šādu praksi; norāda, ka tiesību aktos arī jānosaka pilnvaras veikt visus profilaktiskos un aizsardzības pasākumus, tostarp īstenot mehānismus tiesībaizsardzības pasākumu koordinēšanai, uzraudzībai un novērtēšanai, kā arī jāuzlabo apstākļi, kas sievietēm un meitenēm dod iespēju ziņot par sieviešu dzimumorgānu kropļošanu; |
| --- | --- |

4.

aicina dalībvalstis turpināt ratificēt starptautiskos tiesību aktus un tos īstenot, izmantojot visaptverošus tiesību aktus, ar kuriem tiek aizliegta sieviešu dzimumorgānu jebkāda veida kropļošana un paredzēti iedarbīgi sodi tiem, kas atbildīgi par šādu praksi; norāda, ka tiesību aktos arī jānosaka pilnvaras veikt visus profilaktiskos un aizsardzības pasākumus, tostarp īstenot mehānismus tiesībaizsardzības pasākumu koordinēšanai, uzraudzībai un novērtēšanai, kā arī jāuzlabo apstākļi, kas sievietēm un meitenēm dod iespēju ziņot par sieviešu dzimumorgānu kropļošanu;

| 5. | aicina attiecīgās ANO struktūrvienības un pilsonisko sabiedrību piešķirt pienācīgus finanšu resursus un tādējādi aktīvi atbalstīt mērķtiecīgas, inovatīvas programmas un izplatīt labu praksi par to, kā nodrošināt vajadzības un prioritātes meitenēm, kas ir neaizsargātā situācijā, tostarp tādām, kurām veikta sieviešu dzimumorgānu kropļošana, un kam ir grūti piekļūt pakalpojumiem un programmām; |
| --- | --- |

5.

aicina attiecīgās ANO struktūrvienības un pilsonisko sabiedrību piešķirt pienācīgus finanšu resursus un tādējādi aktīvi atbalstīt mērķtiecīgas, inovatīvas programmas un izplatīt labu praksi par to, kā nodrošināt vajadzības un prioritātes meitenēm, kas ir neaizsargātā situācijā, tostarp tādām, kurām veikta sieviešu dzimumorgānu kropļošana, un kam ir grūti piekļūt pakalpojumiem un programmām;

| 6. | prasa ANO ģenerālsekretāram nodrošināt, ka visas attiecīgās organizācijas un iestādes ANO sistēmā, īpaši ANO Bērnu fonds, ANO Iedzīvotāju fonds, Pasaules Veselības organizācija, ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija (UNESCO), ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu ietekmes palielināšanas struktūrvienība, ANO Sieviešu attīstības fonds, ANO Attīstības programma un ANO Augstā cilvēktiesību komisāra birojs, katra atsevišķi un visas kopā savās valstu programmās vajadzības gadījumā un atbilstīgi valstu prioritātēm iekļauj aizsardzības un veicināšanas pasākumus attiecībā uz meiteņu tiesībām netikt pakļautām sieviešu dzimumorgānu kropļošanai, lai tādējādi vēl vairāk nostiprinātu valstu centienus šajā jomā; |
| --- | --- |

6.

prasa ANO ģenerālsekretāram nodrošināt, ka visas attiecīgās organizācijas un iestādes ANO sistēmā, īpaši ANO Bērnu fonds, ANO Iedzīvotāju fonds, Pasaules Veselības organizācija, ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija (UNESCO), ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu ietekmes palielināšanas struktūrvienība, ANO Sieviešu attīstības fonds, ANO Attīstības programma un ANO Augstā cilvēktiesību komisāra birojs, katra atsevišķi un visas kopā savās valstu programmās vajadzības gadījumā un atbilstīgi valstu prioritātēm iekļauj aizsardzības un veicināšanas pasākumus attiecībā uz meiteņu tiesībām netikt pakļautām sieviešu dzimumorgānu kropļošanai, lai tādējādi vēl vairāk nostiprinātu valstu centienus šajā jomā;

| 7. | uzsver, ka jāsniedz atbalsts pilsoniskās sabiedrības locekļiem, īpaši sieviešu organizācijām, kas strādā savās kopienās, lai izskaustu vardarbību pret sievietēm, tostarp sieviešu dzimumorgānu kropļošanu; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka jāsniedz atbalsts pilsoniskās sabiedrības locekļiem, īpaši sieviešu organizācijām, kas strādā savās kopienās, lai izskaustu vardarbību pret sievietēm, tostarp sieviešu dzimumorgānu kropļošanu;

| 8. | mudina Komisiju ar 2010. gada Rīcības plānu dzimumu līdztiesībai nodrošināt, ka pasākumi, kuru mērķis ir cīņa pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, un lielāka sieviešu lomas veicināšana, tiek iekļauti visos ES attīstības politikas virzienos un programmās; uzsver, ka partnervalstīs liela nozīme ir izpratnes veidošanai, kopienas mobilizācijai, izglītībai un apmācībai, kā arī valsts, reģionālo un vietējo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai; norāda, ka centieni izskaust attieksmi un kaitīgu praksi, kurai ir negatīva ietekme uz meitenēm, būs sekmīga tikai tad, ja pilnībā iesaistīsies visas svarīgākās ieinteresētās personas, tostarp reliģiskie un kopienu līderi un tie, kas nepastarpināti strādā ar meitenēm, arī vecāki, ģimenes un kopienas, |
| --- | --- |

8.

mudina Komisiju ar 2010. gada Rīcības plānu dzimumu līdztiesībai nodrošināt, ka pasākumi, kuru mērķis ir cīņa pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, un lielāka sieviešu lomas veicināšana, tiek iekļauti visos ES attīstības politikas virzienos un programmās; uzsver, ka partnervalstīs liela nozīme ir izpratnes veidošanai, kopienas mobilizācijai, izglītībai un apmācībai, kā arī valsts, reģionālo un vietējo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai; norāda, ka centieni izskaust attieksmi un kaitīgu praksi, kurai ir negatīva ietekme uz meitenēm, būs sekmīga tikai tad, ja pilnībā iesaistīsies visas svarīgākās ieinteresētās personas, tostarp reliģiskie un kopienu līderi un tie, kas nepastarpināti strādā ar meitenēm, arī vecāki, ģimenes un kopienas,

| 9. | mudina Komisiju pievērst īpašu uzmanību sieviešu dzimumorgānu kropļošanai kā daļai vispārējā stratēģijā vardarbības pret sievietēm apkarošanai, tostarp kopīgai rīcībai pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu; |
| --- | --- |

9.

mudina Komisiju pievērst īpašu uzmanību sieviešu dzimumorgānu kropļošanai kā daļai vispārējā stratēģijā vardarbības pret sievietēm apkarošanai, tostarp kopīgai rīcībai pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu;

| 10. | mudina Komisiju noteikt, ka vardarbības pret sievietēm un meitenēm izskaušana ir prioritāte, un, piešķirot pienācīgus finanšu resursus, atbalstīt mērķtiecīgas un inovatīvas programmas Eiropas Savienībā un trešās valstīs; |
| --- | --- |

10.

mudina Komisiju noteikt, ka vardarbības pret sievietēm un meitenēm izskaušana ir prioritāte, un, piešķirot pienācīgus finanšu resursus, atbalstīt mērķtiecīgas un inovatīvas programmas Eiropas Savienībā un trešās valstīs;

| 11. | mudina dalībvalstis asi vērsties pret šo nelegālo praksi; |
| --- | --- |

11.

mudina dalībvalstis asi vērsties pret šo nelegālo praksi;

| 12. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ANO ģenerālsekretāram un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

12.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ANO ģenerālsekretāram un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV C 117 E, 6.5.2010., 52. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0127.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0126.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/89

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsFrancijas uzņēmuma PIP ražotie bojātie silikona gēla krūšu implanti

P7_TA(2012)0262

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par Francijas uzņēmuma PIP ražotajiem bojātiem silikona gēla krūšu implantiem (2012/2621(RSP))

2013/C 332 E/18

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 184. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 184. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par inovācijām medicīnas ierīču nozarē (1); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par inovācijām medicīnas ierīču nozarē (1);

| — | ņemot vērā Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvu 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvu 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm (2),

| — | ņemot vērā Padomes 1990. gada 20. jūnija Direktīvu 90/385/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aktīvām implantējamām medicīnas ierīcēm (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1990. gada 20. jūnija Direktīvu 90/385/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aktīvām implantējamām medicīnas ierīcēm (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 27. oktobra Direktīvu 98/79/EK par medicīnas ierīcēm, ko lieto in vitro diagnostikā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 27. oktobra Direktīvu 98/79/EK par medicīnas ierīcēm, ko lieto in vitro diagnostikā (4),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 16. novembra Direktīva 2000/70/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm, kurās izmanto stabilus cilvēka asins vai asins plazmas atvasinājumus (5), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 16. novembra Direktīva 2000/70/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm, kurās izmanto stabilus cilvēka asins vai asins plazmas atvasinājumus (5),

| — | ņemot vērā Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskās komitejas (SCENIHR) 2012. gada 1. februārī publicēto atzinumu par Poly Implant Prothèse (PIP) uzņēmuma ražoto silikona produktu drošību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskās komitejas (SCENIHR) 2012. gada 1. februārī publicēto atzinumu par Poly Implant Prothèse (PIP) uzņēmuma ražoto silikona produktu drošību (6),

| — | ņemot vērā secinājumus (7), kas pieņemti augsta līmeņa Konferencē par veselības jautājumiem saistībā ar inovāciju medicīnas tehnoloģiju nozarē, kura notika 2011. gada 22. martā Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus (7), kas pieņemti augsta līmeņa Konferencē par veselības jautājumiem saistībā ar inovāciju medicīnas tehnoloģiju nozarē, kura notika 2011. gada 22. martā Briselē,

| — | ņemot vērā 2001. gada 13. jūnija rezolūciju par lūgumrakstiem, kuri atzīti par pieņemamiem, attiecībā uz silikona krūšu implantiem (Lūgumraksts Nr. 0470/1998 un Nr. 0771/1998) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 13. jūnija rezolūciju par lūgumrakstiem, kuri atzīti par pieņemamiem, attiecībā uz silikona krūšu implantiem (Lūgumraksts Nr. 0470/1998 un Nr. 0771/1998) (8),

| — | ņemot vērā 2012. gada 2. februāra rezolūciju par virzību uz saskaņotu Eiropas pieeju kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 2. februāra rezolūciju par virzību uz saskaņotu Eiropas pieeju kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/47/EK (10), ar kuru groza Direktīvu 90/385/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aktīvām implantējamām medicīnas ierīcēm, Direktīvu 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm un Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/47/EK (10), ar kuru groza Direktīvu 90/385/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aktīvām implantējamām medicīnas ierīcēm, Direktīvu 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm un Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. aprīļa jautājumu par Francijas uzņēmuma PIP ražotajiem bojātiem silikona gēla krūšu implantiem (O-000101/2012 – B7-0118/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. aprīļa jautājumu par Francijas uzņēmuma PIP ražotajiem bojātiem silikona gēla krūšu implantiem (O-000101/2012 – B7-0118/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar Francijas veselības iestāžu datiem par Francijas ražošanas uzņēmumu Poly Implant Prothèse tiek veikta izmeklēšana par negodīgu rīcību, izmantojot zemas kvalitātes materiālu (rūpnieciskās kategorijas silikonu), kas atšķiras no atbilstības novērtējumam iesniegtajos dokumentos norādītā materiāla (pastiprinātā medicīniskās pakāpes silikona); |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Francijas veselības iestāžu datiem par Francijas ražošanas uzņēmumu Poly Implant Prothèse tiek veikta izmeklēšana par negodīgu rīcību, izmantojot zemas kvalitātes materiālu (rūpnieciskās kategorijas silikonu), kas atšķiras no atbilstības novērtējumam iesniegtajos dokumentos norādītā materiāla (pastiprinātā medicīniskās pakāpes silikona);

| B. | tā kā trūkst gan klīnisku, gan epidemioloģisku datu par uzņēmuma PIP ražoto krūšu implantu iespējamo risku; |
| --- | --- |

B.

tā kā trūkst gan klīnisku, gan epidemioloģisku datu par uzņēmuma PIP ražoto krūšu implantu iespējamo risku;

| C. | tā kā trešās paaudzes implantu plīst 10–15 % gadījumu 10 gadu laikā pēc to ievietošanas; |
| --- | --- |

C.

tā kā trešās paaudzes implantu plīst 10–15 % gadījumu 10 gadu laikā pēc to ievietošanas;

| D. | tā kā Francijas iestāžu veiktajās pārbaudēs attiecībā uz uzņēmuma PIP ražoto silikona krūšu implantu parauga fizisko integritāti konstatēts, ka uzņēmuma PIP ražoto implantu apvalks ir neizturīgs, taču tas netika konstatēts citos tirgū pieejamajos implantos; |
| --- | --- |

D.

tā kā Francijas iestāžu veiktajās pārbaudēs attiecībā uz uzņēmuma PIP ražoto silikona krūšu implantu parauga fizisko integritāti konstatēts, ka uzņēmuma PIP ražoto implantu apvalks ir neizturīgs, taču tas netika konstatēts citos tirgū pieejamajos implantos;

| E. | tā kā SCENIHR ziņojumā, kuru Komisija pieprasīja 2012. gada janvāra sākumā, uzsvērts, ka pastāv zināmas bažas par uzņēmuma PIP ražoto silikona implantu plīšanas vai noplūdes rezultātā izraisīta iekaisuma risku; |
| --- | --- |

E.

tā kā SCENIHR ziņojumā, kuru Komisija pieprasīja 2012. gada janvāra sākumā, uzsvērts, ka pastāv zināmas bažas par uzņēmuma PIP ražoto silikona implantu plīšanas vai noplūdes rezultātā izraisīta iekaisuma risku;

| F. | tā kā krūšu implantu nereģistrēšana Eiropas līmenī ir novedusi pie tā, ka nav zināms kopējais sieviešu skaits, kurām šādi implanti ievietoti; tā kā, pamatojoties uz pieejamajiem datiem, ko sniegusi Eiropas Komisija, tomēr tiek lēsts, ka visā pasaulē tika pārdoti aptuveni 400 000PIP uzņēmuma ražotie silikona krūšu implanti; tā kā daudzām sievietēm Apvienotajā Karalistē (40 000), Francijā (30 000), Spānijā (10 000), Vācijā (7 500) un Portugālē (2 000) ir implantēti uzņēmuma PIP ražotie silikona krūšu implanti; |
| --- | --- |

F.

tā kā krūšu implantu nereģistrēšana Eiropas līmenī ir novedusi pie tā, ka nav zināms kopējais sieviešu skaits, kurām šādi implanti ievietoti; tā kā, pamatojoties uz pieejamajiem datiem, ko sniegusi Eiropas Komisija, tomēr tiek lēsts, ka visā pasaulē tika pārdoti aptuveni 400 000PIP uzņēmuma ražotie silikona krūšu implanti; tā kā daudzām sievietēm Apvienotajā Karalistē (40 000), Francijā (30 000), Spānijā (10 000), Vācijā (7 500) un Portugālē (2 000) ir implantēti uzņēmuma PIP ražotie silikona krūšu implanti;

| G. | tā kā pacientiem ir jāzina, ka implanti nav pastāvīgi, un tos ir jānomaina vai jāizņem; tā kā pacientus ir jāinformē arī par implantu kvalitāti un ar tiem saistītajiem potenciālajiem riskiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā pacientiem ir jāzina, ka implanti nav pastāvīgi, un tos ir jānomaina vai jāizņem; tā kā pacientus ir jāinformē arī par implantu kvalitāti un ar tiem saistītajiem potenciālajiem riskiem;

| H. | tā kā Eiropas tiesību aktu par medicīnas ierīcēm transponēšana valstu tiesību aktos nav novērsusi šādu krāpniecību veselības jomā, kurai joprojām būs nopietna nelabvēlīga ietekmi uz cilvēku veselību visā pasaulē; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas tiesību aktu par medicīnas ierīcēm transponēšana valstu tiesību aktos nav novērsusi šādu krāpniecību veselības jomā, kurai joprojām būs nopietna nelabvēlīga ietekmi uz cilvēku veselību visā pasaulē;

| I. | tā kā šī krāpšana veselības jomā ir pievērsusi uzmanību Eiropas un valstu līmeņa trūkumiem, īpaši dalībvalstu un starptautiskās sabiedrības nepietiekamajai sadarbībai attiecībā uz informācijas apmaiņu un paziņošanu par negatīvo ietekmi, kā arī neiespējamību izsekot medicīnas ierīcēs izmantotajiem izejmateriāliem; |
| --- | --- |

I.

tā kā šī krāpšana veselības jomā ir pievērsusi uzmanību Eiropas un valstu līmeņa trūkumiem, īpaši dalībvalstu un starptautiskās sabiedrības nepietiekamajai sadarbībai attiecībā uz informācijas apmaiņu un paziņošanu par negatīvo ietekmi, kā arī neiespējamību izsekot medicīnas ierīcēs izmantotajiem izejmateriāliem;

| J. | tā kā gadījums ar uzņēmuma PIP ražotajiem implantiem, tāpat kā gadījums ar gūžas implantiem, norāda uz pašreizējās sertifikācijas sistēmas neatbilstību būtiskām drošības un veselības aizsardzības prasībām, kā arī uz trūkumiem pārbaudēs un uzraudzībā, ko dalībvalstu kompetentās iestādes veic saskaņā ar Medicīnas ierīču direktīvu 2007/47/EK; |
| --- | --- |

J.

tā kā gadījums ar uzņēmuma PIP ražotajiem implantiem, tāpat kā gadījums ar gūžas implantiem, norāda uz pašreizējās sertifikācijas sistēmas neatbilstību būtiskām drošības un veselības aizsardzības prasībām, kā arī uz trūkumiem pārbaudēs un uzraudzībā, ko dalībvalstu kompetentās iestādes veic saskaņā ar Medicīnas ierīču direktīvu 2007/47/EK;

| K. | tā kā vēlme pacientiem nodrošināt ātru piekļuvi jaunām medicīnas ierīcēm nekādā gadījumā nedrīkst būt svarīgāka pār nepieciešamību garantēt pacientu drošību; |
| --- | --- |

K.

tā kā vēlme pacientiem nodrošināt ātru piekļuvi jaunām medicīnas ierīcēm nekādā gadījumā nedrīkst būt svarīgāka pār nepieciešamību garantēt pacientu drošību;

| L. | tā kā Medicīnas ierīču direktīvu (2007/47/EK) pārskatīs 2012. gadā; tā kā ir ļoti svarīgi gūt mācību no krāpšanās uzņēmuma PIP ražoto implantu tirdzniecībā, lai turpmāk tiktu pastiprināta pārraudzība un drošības kontroles un prasības ierīču laišanai tirgū valsts un Eiropas mērogā; |
| --- | --- |

L.

tā kā Medicīnas ierīču direktīvu (2007/47/EK) pārskatīs 2012. gadā; tā kā ir ļoti svarīgi gūt mācību no krāpšanās uzņēmuma PIP ražoto implantu tirdzniecībā, lai turpmāk tiktu pastiprināta pārraudzība un drošības kontroles un prasības ierīču laišanai tirgū valsts un Eiropas mērogā;

| M. | tā kā pieejamie dati liecina par to, daudzi uzņēmuma PIP ražotie implanti ir no nemedicīniskās pakāpes silikona, kas var vājināt implanta apvalku un izplatīties ķermeņa audos, |
| --- | --- |

M.

tā kā pieejamie dati liecina par to, daudzi uzņēmuma PIP ražotie implanti ir no nemedicīniskās pakāpes silikona, kas var vājināt implanta apvalku un izplatīties ķermeņa audos,

| 1. | atzīmē, ka vairākas dalībvalstis ir sniegušas padomu pacientiem konsultēties ar savu ķirurgu vai ir ieteikušas piesardzības dēļ izņemt uzņēmuma PIP ražotos krūšu implantus; |
| --- | --- |

1.

atzīmē, ka vairākas dalībvalstis ir sniegušas padomu pacientiem konsultēties ar savu ķirurgu vai ir ieteikušas piesardzības dēļ izņemt uzņēmuma PIP ražotos krūšu implantus;

| 2. | tomēr atzīmē, ka dalībvalstu reakcija ir atšķirīga — dažas no tām sniegušas saviem iedzīvotājiem pretrunīgus padomus par to, kā rīkoties, tā radot apjukumu pacientos; |
| --- | --- |

2.

tomēr atzīmē, ka dalībvalstu reakcija ir atšķirīga — dažas no tām sniegušas saviem iedzīvotājiem pretrunīgus padomus par to, kā rīkoties, tā radot apjukumu pacientos;

| 3. | aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt sadarbību spēkā esošā tiesiskā regulējuma ietvaros, jo īpaši tirgus un negadījumu uzraudzības un pārbaužu jomā, un pastiprināt kontroli, lai pacientiem sniegtu labākas drošības garantijas, jo īpaši tiem, kuri pakļauti augsta riska medicīnas ierīcēm; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt sadarbību spēkā esošā tiesiskā regulējuma ietvaros, jo īpaši tirgus un negadījumu uzraudzības un pārbaužu jomā, un pastiprināt kontroli, lai pacientiem sniegtu labākas drošības garantijas, jo īpaši tiem, kuri pakļauti augsta riska medicīnas ierīcēm;

| 4. | uzsver, ka pēc novērtējuma veikšanas, dalībvalstīm nekavējoties jāinformē Komisija un citas dalībvalstis par veiktajiem vai apsvērtajiem pasākumiem, lai pēc iespējas samazinātu šādu negadījumu atkārtošanās iespēju; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka pēc novērtējuma veikšanas, dalībvalstīm nekavējoties jāinformē Komisija un citas dalībvalstis par veiktajiem vai apsvērtajiem pasākumiem, lai pēc iespējas samazinātu šādu negadījumu atkārtošanās iespēju;

| 5. | aicina Komisiju izstrādāt pienācīgu tiesisko regulējumu, lai garantētu krūšu implantu, kā arī visu medicīnas tehnoloģiju drošību; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju izstrādāt pienācīgu tiesisko regulējumu, lai garantētu krūšu implantu, kā arī visu medicīnas tehnoloģiju drošību;

| 6. | aicina ieviest un īstenot būtiskus, tūlītējus un konkrētus pasākumus, pamatojoties uz spēkā esošajiem tiesību aktiem par medicīnas ierīcēm, jo īpaši ar mērķi:






  — | stiprināt to medicīnas ierīču kontroli, kuras jau atrodas tirgū, tostarp tiek izmantotas paraugos; |
| --- | --- | --- |

6.

aicina ieviest un īstenot būtiskus, tūlītējus un konkrētus pasākumus, pamatojoties uz spēkā esošajiem tiesību aktiem par medicīnas ierīcēm, jo īpaši ar mērķi:

—

stiprināt to medicīnas ierīču kontroli, kuras jau atrodas tirgū, tostarp tiek izmantotas paraugos;

| — | nodrošināt, ka pilnvarotās iestādes saistībā ar atbilstības novērtējumu pilnībā izmanto savas pilnvaras, lai veiktu biežas (vismaz vienu reizi gadā) pārbaudes bez iepriekšēja brīdinājuma visā piegādes ķēdē un dažos piegādātāju uzņēmumos, jo īpaši attiecībā uz medicīnas ierīcēm ar visaugstāko risku un tām, par kurām lietotāju ziņojumi liecina par negadījumu skaita palielināšanos; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka pilnvarotās iestādes saistībā ar atbilstības novērtējumu pilnībā izmanto savas pilnvaras, lai veiktu biežas (vismaz vienu reizi gadā) pārbaudes bez iepriekšēja brīdinājuma visā piegādes ķēdē un dažos piegādātāju uzņēmumos, jo īpaši attiecībā uz medicīnas ierīcēm ar visaugstāko risku un tām, par kurām lietotāju ziņojumi liecina par negadījumu skaita palielināšanos;

| — | pastiprināt pilnvaroto iestāžu akreditācijas un novērtējuma kritērijus, īpašu uzmanību veltot pilna laika darbinieku kompetencēm, līgumdarbinieku izmantošanai un pārredzamībai attiecībā uz pilnvaroto iestāžu darbību un uzdevumiem, un izveidot Eiropas mēroga kvalifikāciju pārvaldības sistēmu pilnvarotajām iestādēm, to darbiniekiem, revidentiem un ekspertiem; |
| --- | --- |

—

pastiprināt pilnvaroto iestāžu akreditācijas un novērtējuma kritērijus, īpašu uzmanību veltot pilna laika darbinieku kompetencēm, līgumdarbinieku izmantošanai un pārredzamībai attiecībā uz pilnvaroto iestāžu darbību un uzdevumiem, un izveidot Eiropas mēroga kvalifikāciju pārvaldības sistēmu pilnvarotajām iestādēm, to darbiniekiem, revidentiem un ekspertiem;

| — | paplašināt valsts iestāžu īstenoto tirgus uzraudzību un informācijas apmaiņu šo iestāžu starpā par negatīvām sekām, ko rada medicīnas ierīces un šādu ierīču izņemšana no tirgus, lai nodrošinātu labāku medicīnas ierīču izsekojamību un labākus pārbaužu pasākumus, lai kontrolētu to tirdzniecību; |
| --- | --- |

—

paplašināt valsts iestāžu īstenoto tirgus uzraudzību un informācijas apmaiņu šo iestāžu starpā par negatīvām sekām, ko rada medicīnas ierīces un šādu ierīču izņemšana no tirgus, lai nodrošinātu labāku medicīnas ierīču izsekojamību un labākus pārbaužu pasākumus, lai kontrolētu to tirdzniecību;

| — | uzlabot valsts iestāžu veikto pārraudzību pār pilnvarotajām iestādēm un nodrošināt saskaņotību visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

—

uzlabot valsts iestāžu veikto pārraudzību pār pilnvarotajām iestādēm un nodrošināt saskaņotību visās dalībvalstīs;

| — | sekmēt inovācijas medicīnas tehnoloģiju jomā, jo inovācijas ir svarīgas, lai tagad un nākotnē risinātu veselības aprūpes uzdevumus; |
| --- | --- |

—

sekmēt inovācijas medicīnas tehnoloģiju jomā, jo inovācijas ir svarīgas, lai tagad un nākotnē risinātu veselības aprūpes uzdevumus;

| — | noteikt prasību medicīnas ierīču ražotājiem nekavējoties ziņot attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei par visu veidu aizliegumiem, ierobežojumiem vai arī vienā vai vairākās dalībvalstīs uzsāktajām tiesu iestāžu darbībām; |
| --- | --- |

—

noteikt prasību medicīnas ierīču ražotājiem nekavējoties ziņot attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei par visu veidu aizliegumiem, ierobežojumiem vai arī vienā vai vairākās dalībvalstīs uzsāktajām tiesu iestāžu darbībām;

| — | uzlabot negadījumu uzraudzības sistēmu attiecībā uz medicīnas ierīcēm, piemēram, atbalstot un aktīvi mudinot pacientus, pacientu apvienības, pacientu grupas un veselības aprūpes speciālistus ziņot kompetentajām iestādēm par nevēlamām parādībām un kaitīgo ietekmi, vienlaikus tiem neuzliekot pārmērīgu birokrātisko slogu, un nodrošinot pilnvarotajām iestādēm sistemātisku piekļuvi ziņojumiem par nevēlamiem notikumiem, kā arī izveidojot centralizētu procedūru, lai apkopotu un apstrādātu ziņojumus par nevēlamiem notikumiem un par ierīču izņemšanu no apgrozības; |
| --- | --- |

—

uzlabot negadījumu uzraudzības sistēmu attiecībā uz medicīnas ierīcēm, piemēram, atbalstot un aktīvi mudinot pacientus, pacientu apvienības, pacientu grupas un veselības aprūpes speciālistus ziņot kompetentajām iestādēm par nevēlamām parādībām un kaitīgo ietekmi, vienlaikus tiem neuzliekot pārmērīgu birokrātisko slogu, un nodrošinot pilnvarotajām iestādēm sistemātisku piekļuvi ziņojumiem par nevēlamiem notikumiem, kā arī izveidojot centralizētu procedūru, lai apkopotu un apstrādātu ziņojumus par nevēlamiem notikumiem un par ierīču izņemšanu no apgrozības;

| — | izstrādāt instrumentus, vienlaikus garantējot datu aizsardzību, lai nodrošinātu medicīnas ierīču izsekojamību un to drošības un darbības rezultātu ilgtermiņa uzraudzību, piemēram, ieviešot unikālu ierīču identifikācijas sistēmu, implantu reģistru un katras medicīnas ierīces aprakstu; |
| --- | --- |

—

izstrādāt instrumentus, vienlaikus garantējot datu aizsardzību, lai nodrošinātu medicīnas ierīču izsekojamību un to drošības un darbības rezultātu ilgtermiņa uzraudzību, piemēram, ieviešot unikālu ierīču identifikācijas sistēmu, implantu reģistru un katras medicīnas ierīces aprakstu;

| — | sekmēt, lai pacientu asociācijas un veselības aprūpes speciālisti valsts iestādēm ziņotu par nelabvēlīgo ietekmi; |
| --- | --- |

—

sekmēt, lai pacientu asociācijas un veselības aprūpes speciālisti valsts iestādēm ziņotu par nelabvēlīgo ietekmi;

| — | izveidot vienotu Eiropas datu bāzi, kurā apkopotu informāciju par tirgū pieejamajām medicīnas ierīcēm, reģistrētu uzņēmējdarbību, negadījumu un tirgus uzraudzības iniciatīvām, klīniskajiem pētījumiem, pilnvarotajām iestādēm un piešķirtajiem CE sertifikātiem; |
| --- | --- |

—

izveidot vienotu Eiropas datu bāzi, kurā apkopotu informāciju par tirgū pieejamajām medicīnas ierīcēm, reģistrētu uzņēmējdarbību, negadījumu un tirgus uzraudzības iniciatīvām, klīniskajiem pētījumiem, pilnvarotajām iestādēm un piešķirtajiem CE sertifikātiem;

| 7. | prasa Komisijai pāriet uz sistēmu, saskaņā ar kuru konkrētām medicīnas ierīču kategorijām pirms laišanas tirgū ir jāsaņem atļauja, tajā iekļaujot vismaz IIb un III kategorijas medicīnas ierīces; |
| --- | --- |

7.

prasa Komisijai pāriet uz sistēmu, saskaņā ar kuru konkrētām medicīnas ierīču kategorijām pirms laišanas tirgū ir jāsaņem atļauja, tajā iekļaujot vismaz IIb un III kategorijas medicīnas ierīces;

| 8. | aicina ieviest implanta saņēmēja pasi — ja tāda jau nepastāv dalībvalsts līmenī —, tajā norādot implanta unikālo produkta kodu, specifiskās īpašības un potenciālo nelabvēlīgo ietekmi, kā arī iekļaujot brīdinājumu par iespējamo risku veselībai un ar implantu saistītajiem pēcoperācijas aprūpes kontroles pasākumiem; šo pasi būtu jāparaksta ķirurgam un pacientam, un tā kalpotu kā piekrišana operācijas veikšanai; |
| --- | --- |

8.

aicina ieviest implanta saņēmēja pasi — ja tāda jau nepastāv dalībvalsts līmenī —, tajā norādot implanta unikālo produkta kodu, specifiskās īpašības un potenciālo nelabvēlīgo ietekmi, kā arī iekļaujot brīdinājumu par iespējamo risku veselībai un ar implantu saistītajiem pēcoperācijas aprūpes kontroles pasākumiem; šo pasi būtu jāparaksta ķirurgam un pacientam, un tā kalpotu kā piekrišana operācijas veikšanai;

| 9. | iesaka slimnīcām turpmākas atsauces nolūkā saglabāt pases elektronisko versiju, ņemot vēra to, ka elektronisko versiju pēc pacienta lūguma var viegli pārsūtīt citai aprūpes iestādei, kas atrodas tajā pašā vai citā valstī; |
| --- | --- |

9.

iesaka slimnīcām turpmākas atsauces nolūkā saglabāt pases elektronisko versiju, ņemot vēra to, ka elektronisko versiju pēc pacienta lūguma var viegli pārsūtīt citai aprūpes iestādei, kas atrodas tajā pašā vai citā valstī;

| 10. | aicina dalībvalstis aktīvāk veidot izpratni sabiedrībā par iespējamajiem riskiem, kas saistīti ar kosmētisko ķirurģiju, un labāk regulēt kosmētiskās ķirurģijas reklāmas, lai nodrošinātu, ka pacienti pilnībā izprot ar šāda veida ķirurģiju saistītos riskus un ieguvumus; uzsver, ka jāvērš sieviešu uzmanība uz to, ka krūšu implanti pēc kāda laika, kas katrai personai var būt atšķirīgs, ir jānomaina, tā ļaujot viņām pareizāk izvērtēt ar tiem saistītos riskus; |
| --- | --- |

10.

aicina dalībvalstis aktīvāk veidot izpratni sabiedrībā par iespējamajiem riskiem, kas saistīti ar kosmētisko ķirurģiju, un labāk regulēt kosmētiskās ķirurģijas reklāmas, lai nodrošinātu, ka pacienti pilnībā izprot ar šāda veida ķirurģiju saistītos riskus un ieguvumus; uzsver, ka jāvērš sieviešu uzmanība uz to, ka krūšu implanti pēc kāda laika, kas katrai personai var būt atšķirīgs, ir jānomaina, tā ļaujot viņām pareizāk izvērtēt ar tiem saistītos riskus;

| 11. | atzīst, ka pacientiem, kuri jau ir saņēmuši krūšu implantus, varētu būt nepieciešama retrospektīva informācija, padomi un medicīniskā uzraudzība un konsultācijas, kā arī pārbaudes attiecībā uz intrakapsulārajiem un ekstrakapsulārajiem plīsumiem; |
| --- | --- |

11.

atzīst, ka pacientiem, kuri jau ir saņēmuši krūšu implantus, varētu būt nepieciešama retrospektīva informācija, padomi un medicīniskā uzraudzība un konsultācijas, kā arī pārbaudes attiecībā uz intrakapsulārajiem un ekstrakapsulārajiem plīsumiem;

| 12. | uzsver, ka krūšu implantu pārbaudes procedūras un standarti ir jāprecizē, lai varētu labāk izprast apvalka materiāla mijiedarbību ar pildījuma gēlu un apkārt esošajiem ķermeņa šķidrumiem, kā arī apvalka un visa implanta izturību pret nolietojumu un plīsumiem; ir jāizstrādā vairāk priekšlikumu tādām implantu pārbaudes metodēm, kurās tie netiek sabojāti; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka krūšu implantu pārbaudes procedūras un standarti ir jāprecizē, lai varētu labāk izprast apvalka materiāla mijiedarbību ar pildījuma gēlu un apkārt esošajiem ķermeņa šķidrumiem, kā arī apvalka un visa implanta izturību pret nolietojumu un plīsumiem; ir jāizstrādā vairāk priekšlikumu tādām implantu pārbaudes metodēm, kurās tie netiek sabojāti;

| 13. | steidzami iesaka ES reģistrēt informāciju par krūšu implantu operācijām, veidojot obligātu Valsts Krūšu implantu reģistru katrā dalībvalstī; uzsver, ka šāda obligātā reģistra veidošana būtu saistīta ar pienākumu visām klīnikām obligāti ziņot, tomēr uzsver, ka pacienta personas datu iekļaušanai reģistrā būtu jānotiek ar personas piekrišanu; ierosina, ka šādiem valstu reģistriem jābūt savstarpēji savienotiem, nodrošinot iespēju vajadzības gadījumā apmainīties ar informāciju, piemēram, gadījumos, kad implantos atklāti būtiski trūkumi; |
| --- | --- |

13.

steidzami iesaka ES reģistrēt informāciju par krūšu implantu operācijām, veidojot obligātu Valsts Krūšu implantu reģistru katrā dalībvalstī; uzsver, ka šāda obligātā reģistra veidošana būtu saistīta ar pienākumu visām klīnikām obligāti ziņot, tomēr uzsver, ka pacienta personas datu iekļaušanai reģistrā būtu jānotiek ar personas piekrišanu; ierosina, ka šādiem valstu reģistriem jābūt savstarpēji savienotiem, nodrošinot iespēju vajadzības gadījumā apmainīties ar informāciju, piemēram, gadījumos, kad implantos atklāti būtiski trūkumi;

| 14. | iesaka bez kavēšanās pārskatīt medicīnas ierīču direktīvu, lai tajā ieviestu instrumentus krāpšanas riska noteikšanai un samazināšanai, īpaši koncentrējoties uz noteikumiem par tirgus un negadījumu uzraudzību un pilnvaroto iestāžu darbībām un uzdevumiem, lai izvairītos no gadījuma ar uzņēmuma PIP ražojumiem atkārtošanās; |
| --- | --- |

14.

iesaka bez kavēšanās pārskatīt medicīnas ierīču direktīvu, lai tajā ieviestu instrumentus krāpšanas riska noteikšanai un samazināšanai, īpaši koncentrējoties uz noteikumiem par tirgus un negadījumu uzraudzību un pilnvaroto iestāžu darbībām un uzdevumiem, lai izvairītos no gadījuma ar uzņēmuma PIP ražojumiem atkārtošanās;

| 15. | aicina Komisiju apsvērt iespēju veidot efektīvu izsekojamības sistēmu medicīnas ierīcēm, kas izmantotas kā implanti, jo īpaši attiecībā uz visbīstamākajām medicīnas ierīcēm, kas ietilpst III kategorijā; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju apsvērt iespēju veidot efektīvu izsekojamības sistēmu medicīnas ierīcēm, kas izmantotas kā implanti, jo īpaši attiecībā uz visbīstamākajām medicīnas ierīcēm, kas ietilpst III kategorijā;

| 16. | aicina Komisiju ES tiesību aktu par medicīnas ierīcēm gaidāmajā pārskatīšanā ņemt vērā šādus aspektus: nepieciešamību tirdzniecības atļaujas pieprasījumiem bīstamām medicīnas ierīcēm noteikt prasības, kas atbilst vai ir līdzīgas uz zālēm attiecināmajām prasībām; obligātu pārbaužu bez iepriekšēja brīdinājuma izmantošana; nepieciešamību pēc palielinātas medicīnas ierīču izsekojamības; nepieciešamību pēc pastiprinātas koordinēšanas starp dalībvalstīm attiecībā uz ziņošanu un brīdinājumiem par bīstamām blakusparādībām vai kaitējumu, ko izraisa medicīnas ierīces; pastiprinātu pilnvaroto iestāžu kontroli un papildu paraugu testēšanu produktiem, kas jau laisti tirgū; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju ES tiesību aktu par medicīnas ierīcēm gaidāmajā pārskatīšanā ņemt vērā šādus aspektus: nepieciešamību tirdzniecības atļaujas pieprasījumiem bīstamām medicīnas ierīcēm noteikt prasības, kas atbilst vai ir līdzīgas uz zālēm attiecināmajām prasībām; obligātu pārbaužu bez iepriekšēja brīdinājuma izmantošana; nepieciešamību pēc palielinātas medicīnas ierīču izsekojamības; nepieciešamību pēc pastiprinātas koordinēšanas starp dalībvalstīm attiecībā uz ziņošanu un brīdinājumiem par bīstamām blakusparādībām vai kaitējumu, ko izraisa medicīnas ierīces; pastiprinātu pilnvaroto iestāžu kontroli un papildu paraugu testēšanu produktiem, kas jau laisti tirgū;

| 17. | tāpat aicina Komisiju saistībā ar medicīnas ierīču tiesību aktu gaidāmo pārskatīšanu apsvērt, vai klīnisko pētījumu ietvaros būtu nepieciešami izmēģinājumi ar cilvēkiem, jo īpaši attiecībā uz implantējamām medicīnas ierīcēm pirms to laišanas tirgū; |
| --- | --- |

17.

tāpat aicina Komisiju saistībā ar medicīnas ierīču tiesību aktu gaidāmo pārskatīšanu apsvērt, vai klīnisko pētījumu ietvaros būtu nepieciešami izmēģinājumi ar cilvēkiem, jo īpaši attiecībā uz implantējamām medicīnas ierīcēm pirms to laišanas tirgū;

| 18. | mudina dalībvalstis vismaz reizi gadā veikt padziļinātas pārbaudes bez iepriekšēja brīdinājuma attiecībā uz medicīnas ierīcēm, kuras saistītas ar vislielāko risku, un tām, saistībā ar kurām lietotāju ziņojumi liecina par negadījumu skaita palielināšanos; |
| --- | --- |

18.

mudina dalībvalstis vismaz reizi gadā veikt padziļinātas pārbaudes bez iepriekšēja brīdinājuma attiecībā uz medicīnas ierīcēm, kuras saistītas ar vislielāko risku, un tām, saistībā ar kurām lietotāju ziņojumi liecina par negadījumu skaita palielināšanos;

| 19. | mudina dalībvalstis neievērošanas gadījumos piemērot sodus; |
| --- | --- |

19.

mudina dalībvalstis neievērošanas gadījumos piemērot sodus;

| 20. | uzskata, ka šī krāpšana ir vēl viens pierādījums tam, ka nepieciešama kolektīvās tiesiskās aizsardzības sistēma, lai palīdzētu patērētājiem un pacientiem saņemt kompensāciju, kā tas ir uzsvērts iepriekš minētjā Eiropas Parlamenta 2012. gada 2. februāra rezolūcijā; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka šī krāpšana ir vēl viens pierādījums tam, ka nepieciešama kolektīvās tiesiskās aizsardzības sistēma, lai palīdzētu patērētājiem un pacientiem saņemt kompensāciju, kā tas ir uzsvērts iepriekš minētjā Eiropas Parlamenta 2012. gada 2. februāra rezolūcijā;

| 21. | aicina dalībvalstis apkopot ziņojumus par nelabvēlīgām parādībām un citus regulatīvus datus centralizētā datubāzē, kā to prasa medicīnas ierīču direktīva, lai nodrošinātu efektīvākus negadījumu uzraudzības un veselības aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis apkopot ziņojumus par nelabvēlīgām parādībām un citus regulatīvus datus centralizētā datubāzē, kā to prasa medicīnas ierīču direktīva, lai nodrošinātu efektīvākus negadījumu uzraudzības un veselības aizsardzības pasākumus;

| 22. | aicina Komisiju prasīt atbilstošu teksikoloģisko novērtējumu visām medicīnas ierīcēm un ierosināt pārtraukt kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai funkcijai toksisku (Ia vai Ib kategorijas) vielu izmantošanu, izņemot gadījumus, kad tām nav aizstājēju; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju prasīt atbilstošu teksikoloģisko novērtējumu visām medicīnas ierīcēm un ierosināt pārtraukt kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai funkcijai toksisku (Ia vai Ib kategorijas) vielu izmantošanu, izņemot gadījumus, kad tām nav aizstājēju;

| 23. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

23.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 202, 8.7.2011., 7. lpp.

(2)  OV L 169, 12.7.1993., 1. lpp.

(3)  OV L 189, 20.7.1990., 17. lpp.

(4)  OV L 331, 7.12.1998., 1. lpp.

(5)  OV L 313, 13.12.2000., 22. lpp.

(6)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_034.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/consumers/sectors/medical-devices/files/exploratory_process/hlc_en.pdf

(8)  OV C 53 E, 28.2.2002., 231. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0021.

(10)  OV L 247, 21.9.2007., 21. lpp.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/94 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/94

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsCilvēktiesību stāvoklis un drošības situācija Sāhelas reģionā

P7_TA(2012)0263

Eiropas Parlamenta 2012. gada14. jūnija rezolūcija par cilvēktiesībām un drošību Sāhelas reģionā, (2012/2680(RSP))

2013/C 332 E/19

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2012. gada 23. aprīļa secinājumus par Mali un Sāhelu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2012. gada 23. aprīļa secinājumus par Mali un Sāhelu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2012. gada 23. marta secinājumus par Sāhelu (2), ar ko tika apstiprināta krīzes pārvarēšanas koncepcija attiecībā uz civilu KDAP padomdevēju, palīdzības un apmācības misiju Sāhelā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2012. gada 23. marta secinājumus par Sāhelu (2), ar ko tika apstiprināta krīzes pārvarēšanas koncepcija attiecībā uz civilu KDAP padomdevēju, palīdzības un apmācības misiju Sāhelā,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta ziņojumu „Stratēģiju Sāhelas drošībai un attīstībai — īstenošanas progresa ziņojums”, 2012. gada marts”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta ziņojumu „Stratēģiju Sāhelas drošībai un attīstībai — īstenošanas progresa ziņojums”, 2012. gada marts”,

| — | ņemot vērā ANO novērtēšanas misijas ziņojumu par Lībijas krīzes ietekmi uz Sāhelas reģionu ANO Drošības padomē 2012. gadā (3) un ANO Drošības padomes 2012. gada 22. marta (4), 26. marta (5), 4. aprīļa (6) un 9. aprīļa (7) paziņojumus par Mali, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO novērtēšanas misijas ziņojumu par Lībijas krīzes ietekmi uz Sāhelas reģionu ANO Drošības padomē 2012. gadā (3) un ANO Drošības padomes 2012. gada 22. marta (4), 26. marta (5), 4. aprīļa (6) un 9. aprīļa (7) paziņojumus par Mali,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta secinājumus par Eiropas Savienības stratēģiju Sāhelas drošībai un attīstībai (Ārlietu padomes 3076. sanāksme), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta secinājumus par Eiropas Savienības stratēģiju Sāhelas drošībai un attīstībai (Ārlietu padomes 3076. sanāksme),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2011. gada 18. maija rezolūciju par demokrātiskiem apvērsumiem Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos — sekas attiecībā uz ĀKK valstīm, Eiropu un pārējo pasauli (8) un 2011. gada 23. novembra rezolūciju par arābu valstu atmodas ietekmi uz Subsahāras reģiona kaimiņvalstīm (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2011. gada 18. maija rezolūciju par demokrātiskiem apvērsumiem Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos — sekas attiecībā uz ĀKK valstīm, Eiropu un pārējo pasauli (8) un 2011. gada 23. novembra rezolūciju par arābu valstu atmodas ietekmi uz Subsahāras reģiona kaimiņvalstīm (9),

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2011. gada 1. decembra secinājumus, kuros augstā pārstāve tiek mudināta veikt priekšdarbus KDAP izmantošanai, lai ciešā sadarbībā ar Āfrikas Savienību Sāhelas reģionā stiprinātu reģionālās drošības spējas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2011. gada 1. decembra secinājumus, kuros augstā pārstāve tiek mudināta veikt priekšdarbus KDAP izmantošanai, lai ciešā sadarbībā ar Āfrikas Savienību Sāhelas reģionā stiprinātu reģionālās drošības spējas,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta, 23. maija un 18. jūlija, kā arī 2012. gada 23. marta secinājumus par Lībiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta, 23. maija un 18. jūlija, kā arī 2012. gada 23. marta secinājumus par Lībiju,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2010. gada 1. oktobra galīgo ziņojumu par Sāhelas drošības un attīstības iniciatīvu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2010. gada 1. oktobra galīgo ziņojumu par Sāhelas drošības un attīstības iniciatīvu (10),

| — | ņemot vērā atbilstošos papildu noteikumus Līgumā par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 3., 6., 21. un 39. pantu, un Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 205., 208., 214. un 222. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atbilstošos papildu noteikumus Līgumā par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 3., 6., 21. un 39. pantu, un Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 205., 208., 214. un 222. pantu,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Partnerības nolīgumu (Kotonū nolīgumu) un jo īpaši tā 1., 8., 25. un 28. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Partnerības nolīgumu (Kotonū nolīgumu) un jo īpaši tā 1., 8., 25. un 28. pantu,

| — | ņemot vērā Ārfikas un ES Miera un partnerības nolīgumu, jo īpaši 2., 7. un 8. iniciatīvu Rīcības plānā 2011.–2013. gadam, ko pieņēma Āfrikas un ES samitā, kas notika 2010. gada 29. un 30. novembrī Tripolē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārfikas un ES Miera un partnerības nolīgumu, jo īpaši 2., 7. un 8. iniciatīvu Rīcības plānā 2011.–2013. gadam, ko pieņēma Āfrikas un ES samitā, kas notika 2010. gada 29. un 30. novembrī Tripolē,

| — | ņemot vērā protokolu, kas pievienots 2004. gada 8. jūlijā Adisabebā notikušajā Āfrikas Savienības konferences 3. sesijā pieņemtajai Āfrikas Savienības Konvencijai par terorisma novēršanu un apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokolu, kas pievienots 2004. gada 8. jūlijā Adisabebā notikušajā Āfrikas Savienības konferences 3. sesijā pieņemtajai Āfrikas Savienības Konvencijai par terorisma novēršanu un apkarošanu,

| — | ņemot vērā Pana Kimuna runu Luksemburgas parlamentā 2012. gada 17. aprīlī, kurā viņš aicināja starptautisko sabiedrību reaģēt uz arvien pieaugošo konfliktu un nemieriem Sāhelas reģionā, kas cieš no liela sausuma, kurā palielinās pārvietoto personu skaits un pieaug pārtikas un degvielas cenas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pana Kimuna runu Luksemburgas parlamentā 2012. gada 17. aprīlī, kurā viņš aicināja starptautisko sabiedrību reaģēt uz arvien pieaugošo konfliktu un nemieriem Sāhelas reģionā, kas cieš no liela sausuma, kurā palielinās pārvietoto personu skaits un pieaug pārtikas un degvielas cenas,

| — | ņemot vērā aicinājumu pēc palīdzības, ar kuru Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopiena (ECOWAS) 2012. gada 5. jūnijā vērsās pie starptautiskās sabiedrības pēc ECOWAS augsta līmeņa sanāksmes, kura notika Lomē (Togo) un tika rīkota ar mērķi risināt pārtikas nodrošinājuma jautājumu šajā reģionā, jo īpaši Senegālā, Mauritānijā, Mali, Burkinafaso, Nigērā un Čadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā aicinājumu pēc palīdzības, ar kuru Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopiena (ECOWAS) 2012. gada 5. jūnijā vērsās pie starptautiskās sabiedrības pēc ECOWAS augsta līmeņa sanāksmes, kura notika Lomē (Togo) un tika rīkota ar mērķi risināt pārtikas nodrošinājuma jautājumu šajā reģionā, jo īpaši Senegālā, Mauritānijā, Mali, Burkinafaso, Nigērā un Čadā,

| — | ņemot vērā stratēģisko dokumentu „Gatavošanās pārtikas un uztura krīzei Sāhelā un tās kaimiņvalstīs”, ko kopīgi sagatavoja un 2012. gada februārī atjaunināja Rīcība cīņā pret badu, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO), ANO Humānās palīdzības koordinācijas birojs (OCHA), ANO Bērnu fonds (Unicef) un Pasaules Pārtikas programma (WFP), un 2012. gadā IASC Reģionālās pārtikas nodrošinājuma un uztura darba grupas vārdā uzsāka kā stratēģiju labākai reaģēšanai uz jauno pārtikas un uztura krīzi Sāhelā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stratēģisko dokumentu „Gatavošanās pārtikas un uztura krīzei Sāhelā un tās kaimiņvalstīs”, ko kopīgi sagatavoja un 2012. gada februārī atjaunināja Rīcība cīņā pret badu, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO), ANO Humānās palīdzības koordinācijas birojs (OCHA), ANO Bērnu fonds (Unicef) un Pasaules Pārtikas programma (WFP), un 2012. gadā IASC Reģionālās pārtikas nodrošinājuma un uztura darba grupas vārdā uzsāka kā stratēģiju labākai reaģēšanai uz jauno pārtikas un uztura krīzi Sāhelā,

| — | ņemot vērā dažādu ANO aģentūru (Unicef, UNHCR un WFO) 2012. gada 10. aprīļa aicinājumu piešķirt papildfinansējumu, lai sniegtu palīdzību miljoniem cilvēku, kas cieš no pārtikas apgādes problēmām Sāhelas reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dažādu ANO aģentūru (Unicef, UNHCR un WFO) 2012. gada 10. aprīļa aicinājumu piešķirt papildfinansējumu, lai sniegtu palīdzību miljoniem cilvēku, kas cieš no pārtikas apgādes problēmām Sāhelas reģionā,

| — | ņemot vērā Unicef aicinājumu piešķirt Mali USD 26 miljonus, lai šī valsts varētu līdz gada beigām apmierināt bērnu vajadzības pēc veselības aprūpes un pārtikas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Unicef aicinājumu piešķirt Mali USD 26 miljonus, lai šī valsts varētu līdz gada beigām apmierināt bērnu vajadzības pēc veselības aprūpes un pārtikas,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Rietumāfriku, it īpaši 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju par Mali (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Rietumāfriku, it īpaši 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju par Mali (11),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas rezolūciju par Lībijas konflikta politisko ietekmi uz ĀKK un ES kaimiņvalstīm (101.157/galīgais variants), ko pieņēma 2012. gada 30. maijā Horsenā (Dānijā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas rezolūciju par Lībijas konflikta politisko ietekmi uz ĀKK un ES kaimiņvalstīm (101.157/galīgais variants), ko pieņēma 2012. gada 30. maijā Horsenā (Dānijā),

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. un 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. un 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā sausums, plūdi, augsnes degradācija, zemā ražība, augstās pārtikas cenas, cilvēku pārvietošana, bēgļu krīze, hroniskā nabadzība, zemais pārvaldības līmenis un konfliktu izraisītā drošības un cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanās Sāhelas reģionā ietekmē miljoniem cilvēku visā šajā teritorijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā sausums, plūdi, augsnes degradācija, zemā ražība, augstās pārtikas cenas, cilvēku pārvietošana, bēgļu krīze, hroniskā nabadzība, zemais pārvaldības līmenis un konfliktu izraisītā drošības un cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanās Sāhelas reģionā ietekmē miljoniem cilvēku visā šajā teritorijā;

| B. | tā kā cilvēki, ko ietekmēja šī politiskā un pārtikas krīze, dzīvo tādā galējā nabadzībā, ka viņu pamatvajadzības netiek apmierinātas un pieaug sociālā spriedze; tā kā lielākā daļa šo personu ir sievietes, kurām nav pieejama nekāda aizsardzība, tādējādi tā ir īpaši mazaizsargāta iedzīvotāju grupa; |
| --- | --- |

B.

tā kā cilvēki, ko ietekmēja šī politiskā un pārtikas krīze, dzīvo tādā galējā nabadzībā, ka viņu pamatvajadzības netiek apmierinātas un pieaug sociālā spriedze; tā kā lielākā daļa šo personu ir sievietes, kurām nav pieejama nekāda aizsardzība, tādējādi tā ir īpaši mazaizsargāta iedzīvotāju grupa;

| C. | tā kā ECOWAS dalībvalstīs graudaugu ražošana 2012. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir samazinājusies par 9 %, Sāhelā tā ir sarukusi par 26 %, bet Čadā un Gambijā šis samazinājums sasniedz 50 %; |
| --- | --- |

C.

tā kā ECOWAS dalībvalstīs graudaugu ražošana 2012. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir samazinājusies par 9 %, Sāhelā tā ir sarukusi par 26 %, bet Čadā un Gambijā šis samazinājums sasniedz 50 %;

| D. | tā kā saskaņā ar ANO datiem Rietumāfrikas Sāhelas reģionā 18 miljoni cilvēku cieš no sausuma un konfliktu izraisītās krīzes un 2011. gadā vairāk nekā 200 000 miljoni bērnu ir miruši no nepietiekama uztura, bet vēl vienam miljonam bērnu draud akūta uztura nepietiekamība; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar ANO datiem Rietumāfrikas Sāhelas reģionā 18 miljoni cilvēku cieš no sausuma un konfliktu izraisītās krīzes un 2011. gadā vairāk nekā 200 000 miljoni bērnu ir miruši no nepietiekama uztura, bet vēl vienam miljonam bērnu draud akūta uztura nepietiekamība;

| E. | tā kā Sāhelas valstīs pastāvošā valsts mazspēja, sliktā pārvaldība un korupcija, ko vēl papildina ekonomiskā atpalicība, ir novedušas šo reģionu pie hroniskas nabadzības, radot ideālus apstākļus teroristu grupām, narkotiku un cilvēku tirdzniecībai, pirātiem, ieroču tirdzniecībai un naudas atmazgāšanai, nelegālajai imigrācijai, organizētās noziedzības tīkliem, tādējādi destabilizējot šo reģionu un atstājot negatīvu ietekmi arī uz kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

E.

tā kā Sāhelas valstīs pastāvošā valsts mazspēja, sliktā pārvaldība un korupcija, ko vēl papildina ekonomiskā atpalicība, ir novedušas šo reģionu pie hroniskas nabadzības, radot ideālus apstākļus teroristu grupām, narkotiku un cilvēku tirdzniecībai, pirātiem, ieroču tirdzniecībai un naudas atmazgāšanai, nelegālajai imigrācijai, organizētās noziedzības tīkliem, tādējādi destabilizējot šo reģionu un atstājot negatīvu ietekmi arī uz kaimiņvalstīm;

| F. | tā kā šajā reģionā ir vērojama satraucoša saiknes nostiprināšanās starp Latīņamerikas un Rietumāfrikas/Centrālāfrikas narkotiku tirgotājiem un tā kā Rietumāfrika un Centrālāfrika patlaban ir galvenais narkotiku tranzīta maršruts uz Eiropu, kur tiek patērēti vairāk nekā 25 % no visa pasaulē saražotā kokaīna; tā kā šīs tendences prasa lielāku un aktīvāku Eiropas Savienības iesaistīšanos; |
| --- | --- |

F.

tā kā šajā reģionā ir vērojama satraucoša saiknes nostiprināšanās starp Latīņamerikas un Rietumāfrikas/Centrālāfrikas narkotiku tirgotājiem un tā kā Rietumāfrika un Centrālāfrika patlaban ir galvenais narkotiku tranzīta maršruts uz Eiropu, kur tiek patērēti vairāk nekā 25 % no visa pasaulē saražotā kokaīna; tā kā šīs tendences prasa lielāku un aktīvāku Eiropas Savienības iesaistīšanos;

| G. | tā kā konflikti Lībijā un Mali, kuru rezultātā simtiem tūkstošu pārvietoto cilvēku pamet valsti, dodoties uz Burkinafaso, Nigēru un Mauritāniju, ir negatīvi ietekmējuši drošības stāvokli šajā reģionā, kas cieš no akūta pārtikas un ūdens trūkuma, noziedzības līmeņa palielināšanās un vispārējas nestabilitātes; |
| --- | --- |

G.

tā kā konflikti Lībijā un Mali, kuru rezultātā simtiem tūkstošu pārvietoto cilvēku pamet valsti, dodoties uz Burkinafaso, Nigēru un Mauritāniju, ir negatīvi ietekmējuši drošības stāvokli šajā reģionā, kas cieš no akūta pārtikas un ūdens trūkuma, noziedzības līmeņa palielināšanās un vispārējas nestabilitātes;

| H. | tā kā Lībijas konflikta rezultātā Sāhelas un Sahāras reģionā ir pieaudzis ieroču skaits un smagais bruņojums strauji nonāk dažādu šajā reģionā izplatīto teroristu un noziedznieku grupējumu, kā arī narkotiku un cilvēku tirgotāju rīcībā, tas rada nopietnus draudus drošībai un stabilitātei visā Sāhelas apakšreģionā; |
| --- | --- |

H.

tā kā Lībijas konflikta rezultātā Sāhelas un Sahāras reģionā ir pieaudzis ieroču skaits un smagais bruņojums strauji nonāk dažādu šajā reģionā izplatīto teroristu un noziedznieku grupējumu, kā arī narkotiku un cilvēku tirgotāju rīcībā, tas rada nopietnus draudus drošībai un stabilitātei visā Sāhelas apakšreģionā;

| I. | tā kā agrākie kaujinieki, atgriežoties no Lībijas Nigērā, Čadā, Mali un Mauritānijā ar lieliem ieroču un munīcijas krājumiem, var kļūt par nemiernieku kustību, ar Al Qaida un Islāma Magribu (AQIM) saistītu grupu un noziedznieku bandu dalībniekiem un vēl vairāk destabilizē situāciju visā reģionā kopumā; |
| --- | --- |

I.

tā kā agrākie kaujinieki, atgriežoties no Lībijas Nigērā, Čadā, Mali un Mauritānijā ar lieliem ieroču un munīcijas krājumiem, var kļūt par nemiernieku kustību, ar Al Qaida un Islāma Magribu (AQIM) saistītu grupu un noziedznieku bandu dalībniekiem un vēl vairāk destabilizē situāciju visā reģionā kopumā;

| J. | ņemot vērā tolerances, solidaritātes un cilvēka cieņas tradīcijas, kas tiek ievērotas islāma reliģijā un praktizētas šajā reģionā; |
| --- | --- |

J.

ņemot vērā tolerances, solidaritātes un cilvēka cieņas tradīcijas, kas tiek ievērotas islāma reliģijā un praktizētas šajā reģionā;

| K. | tā kā kaut cik nozīmīgas sociāli ekonomiskās attīstības trūkums, negodīga resursu sadale, augsts jauniešu bezdarba līmenis, hroniska nabadzība, pastāvīga darba un sociālo tiesību trūkums būtiski ietekmē jauniešu lēmumu iesaistīties teroristu grupās; |
| --- | --- |

K.

tā kā kaut cik nozīmīgas sociāli ekonomiskās attīstības trūkums, negodīga resursu sadale, augsts jauniešu bezdarba līmenis, hroniska nabadzība, pastāvīga darba un sociālo tiesību trūkums būtiski ietekmē jauniešu lēmumu iesaistīties teroristu grupās;

| L. | tā kā nemiernieku grupu, piemēram, Boko Haram Čadā un Nigērijā, skaita pieaugums nopietni apdraud stabilitāti visā Sāhelas reģionā; |
| --- | --- |

L.

tā kā nemiernieku grupu, piemēram, Boko Haram Čadā un Nigērijā, skaita pieaugums nopietni apdraud stabilitāti visā Sāhelas reģionā;

| M. | tā kā šī tendence kopā ar tuaregu iredentisma atdzimšanu tādās valstīs kā Mali un Nigēra apdraud Sāhelas un Sahāras reģiona valstu, jo īpaši Mauritānijas un Burkinafaso, stabilitāti un teritoriālo integritāti; |
| --- | --- |

M.

tā kā šī tendence kopā ar tuaregu iredentisma atdzimšanu tādās valstīs kā Mali un Nigēra apdraud Sāhelas un Sahāras reģiona valstu, jo īpaši Mauritānijas un Burkinafaso, stabilitāti un teritoriālo integritāti;

| N. | tā kā ir publiski zināmi sakari starp teroristu grupām Sāhelas un Sahāras reģionā un narkotiku, ieroču, cigarešu un cilvēku tirgoņiem; tā kā vairāki Eiropas iedzīvotāji tika nolaupīti un turēti kā ķīlnieki, jo īpaši pēdējos gados; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir publiski zināmi sakari starp teroristu grupām Sāhelas un Sahāras reģionā un narkotiku, ieroču, cigarešu un cilvēku tirgoņiem; tā kā vairāki Eiropas iedzīvotāji tika nolaupīti un turēti kā ķīlnieki, jo īpaši pēdējos gados;

| O. | tā kā terorisms Sāhelā ir jāapkaro, izmantojot arī aktīvu politiku, kas veicinātu attīstību, sociālo taisnīgumu, tiesiskumu un integrāciju; tā kā ir nepieciešams atbalstīt vietējo iedzīvotāju grupu ekonomiskās iespējas, lai radītu alternatīvu kriminālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

O.

tā kā terorisms Sāhelā ir jāapkaro, izmantojot arī aktīvu politiku, kas veicinātu attīstību, sociālo taisnīgumu, tiesiskumu un integrāciju; tā kā ir nepieciešams atbalstīt vietējo iedzīvotāju grupu ekonomiskās iespējas, lai radītu alternatīvu kriminālajai ekonomikai;

| P. | tā kā Sāhelas reģions ir galvenā teritorija starp Subsahāras Āfriku un Eiropu un tā kā situācija Sāhelas un Sahāras reģionā tādēļ ir svarīgs drošības jautājums gan Āfrikai, gan Eiropai; |
| --- | --- |

P.

tā kā Sāhelas reģions ir galvenā teritorija starp Subsahāras Āfriku un Eiropu un tā kā situācija Sāhelas un Sahāras reģionā tādēļ ir svarīgs drošības jautājums gan Āfrikai, gan Eiropai;

| Q. | tā kā ir jāmobilizē visas starptautiskās, reģionālās un valsts līmeņa ieinteresētās personas, lai pastiprinātu cīņu pret terorismu un uzlabotu drošību reģionā, cita starpā arī ar strukturēta dialoga palīdzību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ir jāmobilizē visas starptautiskās, reģionālās un valsts līmeņa ieinteresētās personas, lai pastiprinātu cīņu pret terorismu un uzlabotu drošību reģionā, cita starpā arī ar strukturēta dialoga palīdzību;

| R. | tā kā ES stratēģijā Mauritānija, Mali un Nigēra tiek atzītas par Sāhelas reģiona būtiskākajām valstīm un tiek uzskatīts, ka valdības mazspēja un sistemātiskā nabadzība savstarpēji pastiprina negatīvās attīstības procesus; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES stratēģijā Mauritānija, Mali un Nigēra tiek atzītas par Sāhelas reģiona būtiskākajām valstīm un tiek uzskatīts, ka valdības mazspēja un sistemātiskā nabadzība savstarpēji pastiprina negatīvās attīstības procesus;

| S. | ņemot vērā nedrošības nopietno ietekmi uz reģiona ekonomiku, jo īpaši uz izrakteņu ieguves un tūrisma nozari, uz reģiona attīstību un darba vietu izveidi; tā kā drošības situācijas pasliktināšanas rezultātā plauktos ir iegūluši vairākās šā reģiona valstīs uzsākti attīstības projekti, tādējādi atņemot daudziem jauniešiem darbu, un viņi savas neaizsargātības dēļ droši vien papildinās teroristisko vai noziedzīgo grupējumu rindas; |
| --- | --- |

S.

ņemot vērā nedrošības nopietno ietekmi uz reģiona ekonomiku, jo īpaši uz izrakteņu ieguves un tūrisma nozari, uz reģiona attīstību un darba vietu izveidi; tā kā drošības situācijas pasliktināšanas rezultātā plauktos ir iegūluši vairākās šā reģiona valstīs uzsākti attīstības projekti, tādējādi atņemot daudziem jauniešiem darbu, un viņi savas neaizsargātības dēļ droši vien papildinās teroristisko vai noziedzīgo grupējumu rindas;

| 1. | pauž nopietnas bažas par drošības pasliktināšanos Sāhelas reģionā un aicina ES strādāt ciešā sadarbībā ar šā reģiona valstu varasiestādēm un parlamentiem, pilsonisko sabiedrību, kā arī reģionālajām un starptautiskajām struktūrām, tostarp Āfrikas Savienību un ECOWAS, vispusīgi pievēršoties nabadzības politiskajiem, saimnieciskajiem, sociālajiem un ekoloģiskajiem pamatcēloņiem, atbalstot ekonomikas attīstību, labu pārvaldību un pamatinfrastruktūras un pamatpakalpojumu labāku pieejamību vietējiem iedzīvotājiem un palīdzot konsolidēt valsts iestādes, tiesu struktūras un muitas iestādes, lai uzlabotu drošību un sekmētu tiesiskumu reģionā; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas par drošības pasliktināšanos Sāhelas reģionā un aicina ES strādāt ciešā sadarbībā ar šā reģiona valstu varasiestādēm un parlamentiem, pilsonisko sabiedrību, kā arī reģionālajām un starptautiskajām struktūrām, tostarp Āfrikas Savienību un ECOWAS, vispusīgi pievēršoties nabadzības politiskajiem, saimnieciskajiem, sociālajiem un ekoloģiskajiem pamatcēloņiem, atbalstot ekonomikas attīstību, labu pārvaldību un pamatinfrastruktūras un pamatpakalpojumu labāku pieejamību vietējiem iedzīvotājiem un palīdzot konsolidēt valsts iestādes, tiesu struktūras un muitas iestādes, lai uzlabotu drošību un sekmētu tiesiskumu reģionā;

| 2. | asi nosoda jebkurus mēģinājumus varmācīgi sagrābt varu un jebkurus terorisma aktus, slimnīcu, skolu, palīdzības organizāciju un valdības ēku izlaupīšanu, kā arī bargos un nežēlīgos sodus saistībā ar šariata likumu piemērošanu, jebkurus kara noziegumus, cilvēku nolaupīšanu un smagus cilvēktiesību pārkāpumus, kas vērsti pret Mali iedzīvotājiem, jo īpaši nemiernieku kontrolētajās ziemeļu teritorijās, un aicina Mali varasiestādes un Tuaregu atbrīvošanas kustību panākt mierīgu un stabilu risinājumu, iesaistoties konstruktīvā dialogā; |
| --- | --- |

2.

asi nosoda jebkurus mēģinājumus varmācīgi sagrābt varu un jebkurus terorisma aktus, slimnīcu, skolu, palīdzības organizāciju un valdības ēku izlaupīšanu, kā arī bargos un nežēlīgos sodus saistībā ar šariata likumu piemērošanu, jebkurus kara noziegumus, cilvēku nolaupīšanu un smagus cilvēktiesību pārkāpumus, kas vērsti pret Mali iedzīvotājiem, jo īpaši nemiernieku kontrolētajās ziemeļu teritorijās, un aicina Mali varasiestādes un Tuaregu atbrīvošanas kustību panākt mierīgu un stabilu risinājumu, iesaistoties konstruktīvā dialogā;

| 3. | jo īpaši nosoda nežēlīgos noziegumus pret civiliedzīvotājiem, kas visbiežāk tiek vērsti pret sievietēm un bērniem, un jo īpaši nosoda nolaupīšanas un izvarošanas izmantošanu kā vienu no karadarbības veidiem; |
| --- | --- |

3.

jo īpaši nosoda nežēlīgos noziegumus pret civiliedzīvotājiem, kas visbiežāk tiek vērsti pret sievietēm un bērniem, un jo īpaši nosoda nolaupīšanas un izvarošanas izmantošanu kā vienu no karadarbības veidiem;

| 4. | mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ augsto pārstāvi paātrināt ES stratēģijas Sāhelas drošībai un attīstībai atsevišķo komponentu īstenošanu; pauž atbalstu Padomes apņēmībai veicināt mieru un stabilitāti reģionā un panākt, lai tas pats spētu sevi nodrošināt ar pārtiku; |
| --- | --- |

4.

mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ augsto pārstāvi paātrināt ES stratēģijas Sāhelas drošībai un attīstībai atsevišķo komponentu īstenošanu; pauž atbalstu Padomes apņēmībai veicināt mieru un stabilitāti reģionā un panākt, lai tas pats spētu sevi nodrošināt ar pārtiku;

| 5. | atgādina, ka drošība un attīstība ir savstarpēji cieši saistītas un drošības uzlabošana ir ekonomiskās izaugsmes un nabadzības mazināšanas neatņemama daļa reģionā; tādēļ aicina ES izveidot instrumentus drošības uzlabošanai reģionā, īpašu uzmanību pievēršot veiktspējas palielināšanai attiecīgajās valstīs, kā arī plaša dialoga veicināšanai un atbalstīšanai, tajā iesaistot galvenos reģionālos dalībniekus; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka drošība un attīstība ir savstarpēji cieši saistītas un drošības uzlabošana ir ekonomiskās izaugsmes un nabadzības mazināšanas neatņemama daļa reģionā; tādēļ aicina ES izveidot instrumentus drošības uzlabošanai reģionā, īpašu uzmanību pievēršot veiktspējas palielināšanai attiecīgajās valstīs, kā arī plaša dialoga veicināšanai un atbalstīšanai, tajā iesaistot galvenos reģionālos dalībniekus;

| 6. | aicina EK un Eiropas Ārējās darbības dienestu, īstenojot ES stratēģiju Sāhelas drošībai un attīstībai (galveno uzmanību pievēršot četrām darbības jomām — attīstībai, labai pārvaldībai un iekšējo konfliktu atrisināšanai; politiski diplomātiskajai rīcībai; drošībai un tiesiskumam, kā arī vardarbīga ekstrēmisma un radikālisma apkarošanai), kā galveno principu atzīt šādu — saistīt drošību ar attīstības vajadzībām, jo īpaši ar pārtikas nodrošinājumu; |
| --- | --- |

6.

aicina EK un Eiropas Ārējās darbības dienestu, īstenojot ES stratēģiju Sāhelas drošībai un attīstībai (galveno uzmanību pievēršot četrām darbības jomām — attīstībai, labai pārvaldībai un iekšējo konfliktu atrisināšanai; politiski diplomātiskajai rīcībai; drošībai un tiesiskumam, kā arī vardarbīga ekstrēmisma un radikālisma apkarošanai), kā galveno principu atzīt šādu — saistīt drošību ar attīstības vajadzībām, jo īpaši ar pārtikas nodrošinājumu;

| 7. | atzinīgi vērtē Sāhelas pretterorisma programmu, Rietumāfrikas Informācijas sistēmu, ECOWAS miera un drošības projektu un ECOWAS rīcības plānu narkotiku un noziegumu apkarošanai, kurus īsteno saistībā ar ES stratēģiju Sāhelas drošībai un attīstībai, kā arī reģionālās iniciatīvas, piemēram, Āfrikas Terorisma pētījumu un pētniecības centra (ACSRT) iniciatīvas, lai noskaidrotu valsts tiesību sistēmu spēju stāties pretī terorismam; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Sāhelas pretterorisma programmu, Rietumāfrikas Informācijas sistēmu, ECOWAS miera un drošības projektu un ECOWAS rīcības plānu narkotiku un noziegumu apkarošanai, kurus īsteno saistībā ar ES stratēģiju Sāhelas drošībai un attīstībai, kā arī reģionālās iniciatīvas, piemēram, Āfrikas Terorisma pētījumu un pētniecības centra (ACSRT) iniciatīvas, lai noskaidrotu valsts tiesību sistēmu spēju stāties pretī terorismam;

| 8. | uzskata, ka, neraugoties uz pozitīviem rezultātiem, ES stratēģijā Sāhelas drošībai un attīstībai ir jāizvairās no sadrumstalotības riska un labāk jāsaskaņo darbības, ko ES īsteno, izmantojot dažādus instrumentus, lai risinātu ar Sāhelu saistītas problēmas; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka, neraugoties uz pozitīviem rezultātiem, ES stratēģijā Sāhelas drošībai un attīstībai ir jāizvairās no sadrumstalotības riska un labāk jāsaskaņo darbības, ko ES īsteno, izmantojot dažādus instrumentus, lai risinātu ar Sāhelu saistītas problēmas;

| 9. | aicina Padomi un dalībvalstis mobilizēt visus pieejamos resursus, lai sadarbībā ar reģiona valstīm, ANO un citām starptautiskām organizācijām veicinātu drošību un attīstību Sāhelas un Sahāras reģionā; |
| --- | --- |

9.

aicina Padomi un dalībvalstis mobilizēt visus pieejamos resursus, lai sadarbībā ar reģiona valstīm, ANO un citām starptautiskām organizācijām veicinātu drošību un attīstību Sāhelas un Sahāras reģionā;

| 10. | atzinīgi vērtē Rietumāfrikas valstu apņemšanos, reaģējot uz ārkārtējo krīzi Sāhelas reģionā, piešķirt USD 80 miljonus un ES humānās palīdzības palielināšanu Sāhelas reģionam kopš 2012. gada sākuma no EUR 45 miljoniem līdz vairāk nekā EUR 120 miljoniem, kā arī mudina iesaistītās puses nodrošināt, lai no šīs palīdzības labumu gūst tie, kam tā tiešām ir ļoti vajadzīga; vienlaikus aicina starptautisko sabiedrību pielikt pūles, lai piešķirtu finansējumu, kas vajadzīgs pārtikas krīzes novēršanai un drošības nodrošināšanai šajā reģionā; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Rietumāfrikas valstu apņemšanos, reaģējot uz ārkārtējo krīzi Sāhelas reģionā, piešķirt USD 80 miljonus un ES humānās palīdzības palielināšanu Sāhelas reģionam kopš 2012. gada sākuma no EUR 45 miljoniem līdz vairāk nekā EUR 120 miljoniem, kā arī mudina iesaistītās puses nodrošināt, lai no šīs palīdzības labumu gūst tie, kam tā tiešām ir ļoti vajadzīga; vienlaikus aicina starptautisko sabiedrību pielikt pūles, lai piešķirtu finansējumu, kas vajadzīgs pārtikas krīzes novēršanai un drošības nodrošināšanai šajā reģionā;

| 11. | norāda, ka Sāhela ir viens no reģioniem, kurus vissmagāk skārušas klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības sarukšana, kam ir liela ietekme uz lauksaimniecību, zemniekiem un vietējo iedzīvotāju dzīvi un kas veicina nabadzību un nevienlīdzību; atzinīgi vērtē ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas rīcību sadarbībā ar Valstu pastāvīgo komiteju sausuma apkarošanai Sāhelā (CILSS), Bada agrā brīdinājuma sistēmu tīklu (FEWSNET), Pasaules Pārtikas programmu (WFP) un valdībām; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka Sāhela ir viens no reģioniem, kurus vissmagāk skārušas klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības sarukšana, kam ir liela ietekme uz lauksaimniecību, zemniekiem un vietējo iedzīvotāju dzīvi un kas veicina nabadzību un nevienlīdzību; atzinīgi vērtē ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas rīcību sadarbībā ar Valstu pastāvīgo komiteju sausuma apkarošanai Sāhelā (CILSS), Bada agrā brīdinājuma sistēmu tīklu (FEWSNET), Pasaules Pārtikas programmu (WFP) un valdībām;

| 12. | mudina ES, koordinējot rīcību ar citiem līdzekļu devējiem, uzņemties aktīvu vadību un panākt ātru rīcību, lai nepieļautu, ka krīze Sāhelas reģionā pārvēršas par īstu katastrofu, jo ir sagaidāms, ka kritiskais humanitārais stāvoklis šajā reģionā neuzlabosies vismaz līdz ražas novākšanas laikam rudenī; |
| --- | --- |

12.

mudina ES, koordinējot rīcību ar citiem līdzekļu devējiem, uzņemties aktīvu vadību un panākt ātru rīcību, lai nepieļautu, ka krīze Sāhelas reģionā pārvēršas par īstu katastrofu, jo ir sagaidāms, ka kritiskais humanitārais stāvoklis šajā reģionā neuzlabosies vismaz līdz ražas novākšanas laikam rudenī;

| 13. | ir pārliecināts, ka starptautiskajai sabiedrībai vidējā un ilgākā perspektīvā nepieciešams galveno uzmanību pievērst tam, lai turpmāk palīdzētu vietējiem iedzīvotājiem tikt galā ar sausumu un citiem satricinājumiem, tādējādi mazinot viņu atkarību no ārkārtas palīdzības, uzlabot bada apkarošanas stratēģijas un cīnīties ar strukturālo neaizsargātību, tādējādi efektīvāk risinot šo problēmu; |
| --- | --- |

13.

ir pārliecināts, ka starptautiskajai sabiedrībai vidējā un ilgākā perspektīvā nepieciešams galveno uzmanību pievērst tam, lai turpmāk palīdzētu vietējiem iedzīvotājiem tikt galā ar sausumu un citiem satricinājumiem, tādējādi mazinot viņu atkarību no ārkārtas palīdzības, uzlabot bada apkarošanas stratēģijas un cīnīties ar strukturālo neaizsargātību, tādējādi efektīvāk risinot šo problēmu;

| 14. | mudina ES un starptautisko sabiedrību galvenos centienus veltīt tam, lai aizsargātu visnabadzīgāko mājsaimniecību iztikas līdzekļus, uzlabotu lopkopju, augkopju un lauksaimnieku dzīvotspēju, atbalstītu tādu dabas resursu kā ūdens, koki un augsne apsaimniekošanu/saglabāšanu, nodrošinātu integrētu ārkārtas uztura atbalstu visnabadzīgākajām ģimenēm, jo īpaši sievietēm, pilnveidotu katastrofu riska novēršanu un pārvaldību vietējā, valsts un reģionu līmenī, kā arī atbalstītu to koordināciju un uzlabotu pārtikas nodrošinājuma vadības un agrā brīdinājuma sistēmas; |
| --- | --- |

14.

mudina ES un starptautisko sabiedrību galvenos centienus veltīt tam, lai aizsargātu visnabadzīgāko mājsaimniecību iztikas līdzekļus, uzlabotu lopkopju, augkopju un lauksaimnieku dzīvotspēju, atbalstītu tādu dabas resursu kā ūdens, koki un augsne apsaimniekošanu/saglabāšanu, nodrošinātu integrētu ārkārtas uztura atbalstu visnabadzīgākajām ģimenēm, jo īpaši sievietēm, pilnveidotu katastrofu riska novēršanu un pārvaldību vietējā, valsts un reģionu līmenī, kā arī atbalstītu to koordināciju un uzlabotu pārtikas nodrošinājuma vadības un agrā brīdinājuma sistēmas;

| 15. | uzskata, ka steidzami jāatbalsta iniciatīvas ar mērķi uzlabot vietējo kopienu dialogu un to spēju nepakļauties un stāties pretī terorismam un jauniešu vervēšanai, ar ko nodarbojas teroristi un citi kriminālie grupējumi, cita starpā sniedzot atbalstu jauniešu nodarbinātībai un apmācībai; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka steidzami jāatbalsta iniciatīvas ar mērķi uzlabot vietējo kopienu dialogu un to spēju nepakļauties un stāties pretī terorismam un jauniešu vervēšanai, ar ko nodarbojas teroristi un citi kriminālie grupējumi, cita starpā sniedzot atbalstu jauniešu nodarbinātībai un apmācībai;

| 16. | mudina Sāhelas un Sahāras valstis, jaunās Lībijas varasiestādes un kompetentās daudzpusējas organizācijas veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai darītu galu ieroču izplatīšanai reģionā, izveidojot pienācīgus robežu kontroles un aizsardzības mehānismus visā reģionā, tostarp mehānismu, kas palīdzētu apturēt vieglo un kājnieku ieroču pārvietošanu, īstenot programmas vieglo un kājnieku ieroču savākšanai un iznīcināšanai un ieviest informācijas apmaiņas un kopīgu drošības operāciju īstenošanas pasākumus reģionā; |
| --- | --- |

16.

mudina Sāhelas un Sahāras valstis, jaunās Lībijas varasiestādes un kompetentās daudzpusējas organizācijas veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai darītu galu ieroču izplatīšanai reģionā, izveidojot pienācīgus robežu kontroles un aizsardzības mehānismus visā reģionā, tostarp mehānismu, kas palīdzētu apturēt vieglo un kājnieku ieroču pārvietošanu, īstenot programmas vieglo un kājnieku ieroču savākšanai un iznīcināšanai un ieviest informācijas apmaiņas un kopīgu drošības operāciju īstenošanas pasākumus reģionā;

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka Alžīrija, Mali, Mauritānija un Nigēra 2010. gadā nodibināja Kopējo atbalsta operāciju komiteju (CEMOC), lai koordinētu cīņu pret terorismu, organizēto noziedzību un narkotiku tirdzniecību Sāhelas un Sahāras reģionā; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka Alžīrija, Mali, Mauritānija un Nigēra 2010. gadā nodibināja Kopējo atbalsta operāciju komiteju (CEMOC), lai koordinētu cīņu pret terorismu, organizēto noziedzību un narkotiku tirdzniecību Sāhelas un Sahāras reģionā;

| 18. | aicina starptautisko sabiedrību kopumā un jo īpaši ES ciešāk sadarboties ar Sāhelas un Sahāras reģiona valstīm un ECOWAS cīņā pret terorismu un organizēto noziedzību šajā apakšreģionā, jo īpaši palielinot CEMOC pieejamos resursus; |
| --- | --- |

18.

aicina starptautisko sabiedrību kopumā un jo īpaši ES ciešāk sadarboties ar Sāhelas un Sahāras reģiona valstīm un ECOWAS cīņā pret terorismu un organizēto noziedzību šajā apakšreģionā, jo īpaši palielinot CEMOC pieejamos resursus;

| 19. | prasa, lai visi terorisma apkarošanas pasākumi atbilstu starptautiskajām konvencijām un protokoliem cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

19.

prasa, lai visi terorisma apkarošanas pasākumi atbilstu starptautiskajām konvencijām un protokoliem cilvēktiesību jomā;

| 20. | uzsver, ka ir jāveic efektīvi pasākumi, lai liegtu teroristiem un to sabiedrotajiem piekļuvi finansējuma avotiem, un aicina reģiona valstis veikt pasākumus, ko atbalsta ANO Narkotiku kontroles un noziedzīgu nodarījumu novēršanas birojs (UNODC), proti, reformēt krimināltiesību sistēmu, korupcijas novēršanas tiesību aktus, uzlabot vieglo ieroču tirdzniecības uzraudzību un iesaldēt aizdomās turamo personu banku kontus; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka ir jāveic efektīvi pasākumi, lai liegtu teroristiem un to sabiedrotajiem piekļuvi finansējuma avotiem, un aicina reģiona valstis veikt pasākumus, ko atbalsta ANO Narkotiku kontroles un noziedzīgu nodarījumu novēršanas birojs (UNODC), proti, reformēt krimināltiesību sistēmu, korupcijas novēršanas tiesību aktus, uzlabot vieglo ieroču tirdzniecības uzraudzību un iesaldēt aizdomās turamo personu banku kontus;

| 21. | atgādina un pauž nosodījumu par 2011. gada 24. un 25. novembrī notikušo divu Francijas, viena Zviedrijas un viena Nīderlandes valstspiederīgā un Dienvidāfrikas iedzīvotāja, kam ir Lielbritānijas pase, nolaupīšanu, kā arī Vācijas pilsoņa, kurš izrādīja pretestību nolaupītājiem, nogalināšanu; norāda, ka tas palielina ES izcelsmes ķīlnieku skaitu Sāhelas reģionā līdz 12 un ka al-Qaeda islāmiskajā Magribā joprojām tur ķīlā divus Spānijas valstspiederīgos un Itālijas valstspiederīgo, kas tika nolaupīti Alžīrijas rietumdaļā 2011. gada oktobrī, četrus Francijas valstspiederīgos, kas tika nolaupīti Nigērā 2010. gada septembrī, un 2012. gada 15. aprīlī Timbuktu nolaupīto misionāru no Šveices; |
| --- | --- |

21.

atgādina un pauž nosodījumu par 2011. gada 24. un 25. novembrī notikušo divu Francijas, viena Zviedrijas un viena Nīderlandes valstspiederīgā un Dienvidāfrikas iedzīvotāja, kam ir Lielbritānijas pase, nolaupīšanu, kā arī Vācijas pilsoņa, kurš izrādīja pretestību nolaupītājiem, nogalināšanu; norāda, ka tas palielina ES izcelsmes ķīlnieku skaitu Sāhelas reģionā līdz 12 un ka al-Qaeda islāmiskajā Magribā joprojām tur ķīlā divus Spānijas valstspiederīgos un Itālijas valstspiederīgo, kas tika nolaupīti Alžīrijas rietumdaļā 2011. gada oktobrī, četrus Francijas valstspiederīgos, kas tika nolaupīti Nigērā 2010. gada septembrī, un 2012. gada 15. aprīlī Timbuktu nolaupīto misionāru no Šveices;

| 22. | pauž cerību, ka Mali valdības oficiāli pieprasītā Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) misija palīdzēs apakšreģiona valstīm efektīvāk kontrolēt savas robežas un jo īpaši apkarot ieroču, narkotiku un cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

22.

pauž cerību, ka Mali valdības oficiāli pieprasītā Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) misija palīdzēs apakšreģiona valstīm efektīvāk kontrolēt savas robežas un jo īpaši apkarot ieroču, narkotiku un cilvēku tirdzniecību;

| 23. | atzinīgi vērtē ECOWAS, Āfrikas Savienības, ANO un kaimiņvalstu centienus palīdzēt Mali ātri atjaunot konstitucionālo kārtību un veikt konkrētus pasākumus, lai aizsargātu suverenitāti, vienotību un teritoriālo integritāti; pieņem zināšanai rezultātus, kas panākti Vagadugu pilsētā 2012. gada 14. un 15. aprīlī notikušajā konferencē, kuru vadīja ECOWAS ieceltais vidutājs — Burkinafaso prezidents Blaise Compaoré, un pauž cerību, ka pārejas grafiks un detalizēta kārtība tiks sīkāk precizēta tuvākajā laikā; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē ECOWAS, Āfrikas Savienības, ANO un kaimiņvalstu centienus palīdzēt Mali ātri atjaunot konstitucionālo kārtību un veikt konkrētus pasākumus, lai aizsargātu suverenitāti, vienotību un teritoriālo integritāti; pieņem zināšanai rezultātus, kas panākti Vagadugu pilsētā 2012. gada 14. un 15. aprīlī notikušajā konferencē, kuru vadīja ECOWAS ieceltais vidutājs — Burkinafaso prezidents Blaise Compaoré, un pauž cerību, ka pārejas grafiks un detalizēta kārtība tiks sīkāk precizēta tuvākajā laikā;

| 24. | aicina ES un dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst sieviešu un meiteņu stāvoklim Sāhelas reģionā un darīt visu iespējamo, lai pasargātu viņas no jebkādas vardarbības un cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

24.

aicina ES un dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst sieviešu un meiteņu stāvoklim Sāhelas reģionā un darīt visu iespējamo, lai pasargātu viņas no jebkādas vardarbības un cilvēktiesību pārkāpumiem;

| 25. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ANO ģenerālsekretāram, Āfrikas Savienības ģenerālsekretāram, ECOWAS un ES dalībvalstīm. |
| --- | --- |

25.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ANO ģenerālsekretāram, Āfrikas Savienības ģenerālsekretāram, ECOWAS un ES dalībvalstīm.

---

(1)  Dok. Nr. 09009/2012.

(2)  Dok. Nr. 08067/2012.

(3)  S/2012/42.

(4)  SC/10590.

(5)  SC/10592.

(6)  SC/10600.

(7)  SC/10603.

(8)  OV C 327, 10.11.2011., 38. lpp.

(9)  OV C 145, 23.5.2012., 34. lpp..

(10)  Dok. Nr. 14361/2010.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0141.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/99 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/99

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsPārkāpumu nesodīšanas gadījumi Filipīnās

P7_TA(2012)0264

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par nesodāmības gadījumiem Filipīnās (2012/2681(RSP))

2013/C 332 E/20

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kā arī tā papildu protokolu, ko Filipīnas ir parakstījušas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kā arī tā papildu protokolu, ko Filipīnas ir parakstījušas,

| — | ņemot vērā Komisijas Valsts stratēģijas dokumentu attiecībā uz Filipīnām laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Valsts stratēģijas dokumentu attiecībā uz Filipīnām laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam,

| — | ņemot vērā 2009. gada oktobrī parakstīto finansēšanas līgumu ES un Filipīnu Tiesu iestāžu atbalsta programmai, kas paredzēta to tiesas procesu paātrināšanai, kuros izskata to personu lietas, kuras apsūdzētas nogalināšanā bez tiesas sprieduma, kā arī jauno programmu „Tiesiskums visiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada oktobrī parakstīto finansēšanas līgumu ES un Filipīnu Tiesu iestāžu atbalsta programmai, kas paredzēta to tiesas procesu paātrināšanai, kuros izskata to personu lietas, kuras apsūdzētas nogalināšanā bez tiesas sprieduma, kā arī jauno programmu „Tiesiskums visiem”,

| — | ņemot vērā to, ka Filipīnas ratificējušas Starptautiskās Krimināltiesas Romas Statūtus un Konvencijas pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu fakultatīvo protokolu (OPCAT), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Filipīnas ratificējušas Starptautiskās Krimināltiesas Romas Statūtus un Konvencijas pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu fakultatīvo protokolu (OPCAT),

| — | ņemot vērā 2012. gada 31. maija ziņojumu par Filipīnām, ko sagatavojusi ANO Vispārējā regulārā pārskata darba grupa, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 31. maija ziņojumu par Filipīnām, ko sagatavojusi ANO Vispārējā regulārā pārskata darba grupa,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves Ketrinas Eštones 2012. gada 24. aprīļa paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves Ketrinas Eštones 2012. gada 24. aprīļa paziņojumu,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Filipīnām, jo īpaši 2010. gada 21. janvāra rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Filipīnām, jo īpaši 2010. gada 21. janvāra rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Maguindanao dzīvojošās Ampatuanu ģimenes nodarbinātais Esmail Amil Enog pazuda bez vēsts 2012. gada martā pēc liecināšanas tiesā par to, ka bija vedis bruņotus vietējās milicijas locekļus uz vietu, kur 2009. gadā tika nogalināti 57 cilvēki; tā kā viņa izkropļotais ķermenis, uz kura bija saskatāmas spīdzināšanas pēdas, tika atrasts 2012. gada 31. maijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Maguindanao dzīvojošās Ampatuanu ģimenes nodarbinātais Esmail Amil Enog pazuda bez vēsts 2012. gada martā pēc liecināšanas tiesā par to, ka bija vedis bruņotus vietējās milicijas locekļus uz vietu, kur 2009. gadā tika nogalināti 57 cilvēki; tā kā viņa izkropļotais ķermenis, uz kura bija saskatāmas spīdzināšanas pēdas, tika atrasts 2012. gada 31. maijā;

| B. | tā kā Ampatuanu ģimenes līderi pēc 2009. gada 23. novembra notikumiem tika arestēti un viņiem tika izvirzīta apsūdzība par Maguindanao masu slepkavību plānošanu, un vienlaikus tika iesaldēti 28 klana locekļu un viņu partneru aktīvi un bankas konti, kas ir līdz šim vēl nebijis solis; |
| --- | --- |

B.

tā kā Ampatuanu ģimenes līderi pēc 2009. gada 23. novembra notikumiem tika arestēti un viņiem tika izvirzīta apsūdzība par Maguindanao masu slepkavību plānošanu, un vienlaikus tika iesaldēti 28 klana locekļu un viņu partneru aktīvi un bankas konti, kas ir līdz šim vēl nebijis solis;

| C. | tā kā Manilā 2010. gada 8. septembrī sākās Maguindanao masveida slepkavošanās apsūdzēto personu tiesas process; tā kā notiek Andal Ampatuan un vairāku viņa dēlu tiesas procesi, taču 100 citi aizdomās turamie joprojām atrodas brīvībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Manilā 2010. gada 8. septembrī sākās Maguindanao masveida slepkavošanās apsūdzēto personu tiesas process; tā kā notiek Andal Ampatuan un vairāku viņa dēlu tiesas procesi, taču 100 citi aizdomās turamie joprojām atrodas brīvībā;

| D. | tā kā Esmail Enog bija trešais liecinieks, kurš tika nogalināts kopš 2010. gadā sāktā tiesas procesa, un citu liecinieku radinieki ir ziņojuši, ka viņiem uzbrukts, piedraudēts, viņiem piedāvāti kukuļi vai viņi tikuši vajāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā Esmail Enog bija trešais liecinieks, kurš tika nogalināts kopš 2010. gadā sāktā tiesas procesa, un citu liecinieku radinieki ir ziņojuši, ka viņiem uzbrukts, piedraudēts, viņiem piedāvāti kukuļi vai viņi tikuši vajāti;

| E. | tā kā E. Enog brutālā nonāvēšana ir skaidra norāde uz to, ka nesodāmības gaisotne, kas veicinājusi Maguindanao masveida slepkavošanas, joprojām valstī saglabājas; |
| --- | --- |

E.

tā kā E. Enog brutālā nonāvēšana ir skaidra norāde uz to, ka nesodāmības gaisotne, kas veicinājusi Maguindanao masveida slepkavošanas, joprojām valstī saglabājas;

| F. | tā kā saskaņā ar starptautiskās preses ziņojumiem 2012. gadā nogalināti četri žurnālisti un cilvēktiesību uzraudzības organizācijas uzskata Filipīnas par plašsaziņas līdzekļiem bīstamu valsti; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar starptautiskās preses ziņojumiem 2012. gadā nogalināti četri žurnālisti un cilvēktiesību uzraudzības organizācijas uzskata Filipīnas par plašsaziņas līdzekļiem bīstamu valsti;

| G. | tā kā pēc prezidenta Benigno Aquino stāšanās amatā nogalināšanas bez tiesas sprieduma un piespiedu pazušanas gadījumu skaits ir ievērojami samazinājies; tā kā tomēr valdības spēja efektīvi cīnīties ar plaši izplatīto nesodāmības parādību, kā arī ar politiski motivētu vardarbību valstī joprojām ir nepietiekamas; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēc prezidenta Benigno Aquino stāšanās amatā nogalināšanas bez tiesas sprieduma un piespiedu pazušanas gadījumu skaits ir ievērojami samazinājies; tā kā tomēr valdības spēja efektīvi cīnīties ar plaši izplatīto nesodāmības parādību, kā arī ar politiski motivētu vardarbību valstī joprojām ir nepietiekamas;

| H. | tā kā saskaņā ar cilvēktiesību aizstāvju organizāciju informāciju pēdējā desmitgadē no daudzu simtu nogalināšanas bez tiesas sprieduma gadījumiem tikai septiņas lietas ar 11 tiesājamiem ir tikušas sekmīgi izskatītas, taču kopš prezidenta B. Aquino stāšanās amatā nav izskatīta neviena lieta; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar cilvēktiesību aizstāvju organizāciju informāciju pēdējā desmitgadē no daudzu simtu nogalināšanas bez tiesas sprieduma gadījumiem tikai septiņas lietas ar 11 tiesājamiem ir tikušas sekmīgi izskatītas, taču kopš prezidenta B. Aquino stāšanās amatā nav izskatīta neviena lieta;

| I. | tā kā pēc Maguindanao masveida slepkavošanas valdība izveidoja neatkarīgu komisiju pret privātajām armijām, kuras uzdevums ir atbruņot privātās milicijas grupējumus, taču līdz šim konkrēti rezultāti nav sasniegti; |
| --- | --- |

I.

tā kā pēc Maguindanao masveida slepkavošanas valdība izveidoja neatkarīgu komisiju pret privātajām armijām, kuras uzdevums ir atbruņot privātās milicijas grupējumus, taču līdz šim konkrēti rezultāti nav sasniegti;

| J. | tā kā saskaņā ar 2011. gada maija ziņojumu, kuru sagatavoja neatkarīgā komisija pret privātajām armijām, valstī aktīvi darbojas vismaz 72 privāti bruņoti grupējumi; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar 2011. gada maija ziņojumu, kuru sagatavoja neatkarīgā komisija pret privātajām armijām, valstī aktīvi darbojas vismaz 72 privāti bruņoti grupējumi;

| K. | tā kā jaunākajā vispārējā regulārajā pārskatā par Filipīnām ir atkārtoti 2008. gadā izstrādātie ieteikumi, proti, izbeigt nesodāmību par nogalināšanu bez tiesas sprieduma, piespiedu pazušanu un spīdzināšanu un saukt vainīgos pie atbildības; pastiprināt centienus, lai pilnīgi aizliegtu spīdzināšanu, nogalināšanu bez tiesas sprieduma un piespiedu pazušanu; vainīgos saukt pie atbildības, tā izbeidzot nesodāmību; kā arī nodrošināt žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju pienācīgu aizsardzību; |
| --- | --- |

K.

tā kā jaunākajā vispārējā regulārajā pārskatā par Filipīnām ir atkārtoti 2008. gadā izstrādātie ieteikumi, proti, izbeigt nesodāmību par nogalināšanu bez tiesas sprieduma, piespiedu pazušanu un spīdzināšanu un saukt vainīgos pie atbildības; pastiprināt centienus, lai pilnīgi aizliegtu spīdzināšanu, nogalināšanu bez tiesas sprieduma un piespiedu pazušanu; vainīgos saukt pie atbildības, tā izbeidzot nesodāmību; kā arī nodrošināt žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju pienācīgu aizsardzību;

| L. | tā kā Filipīnu senāts Aktu pret piespiedu pazušanu pieņēma 2011. gada jūnijā un valsts Pārstāvju palāta to pieņēma 2012. gada maijā, |
| --- | --- |

L.

tā kā Filipīnu senāts Aktu pret piespiedu pazušanu pieņēma 2011. gada jūnijā un valsts Pārstāvju palāta to pieņēma 2012. gada maijā,

| 1. | stingri nosoda Maguindanao masveida slepkavošanas trešā liecinieka un četru žurnālistu nonāvēšanu un pauž solidaritāti bojāgājušo ģimenēm; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda Maguindanao masveida slepkavošanas trešā liecinieka un četru žurnālistu nonāvēšanu un pauž solidaritāti bojāgājušo ģimenēm;

| 2. | pauž dziļas bažas par nepietiekamo tiesu neatkarību un lēno lietu izskatīšanu, kurās tiek piespriesti sodi par cilvēktiesību pārkāpumiem valstī, un prasa nekavējoties uzsākt neatkarīgu izmeklēšanu par nesenajiem slepkavību gadījumiem; |
| --- | --- |

2.

pauž dziļas bažas par nepietiekamo tiesu neatkarību un lēno lietu izskatīšanu, kurās tiek piespriesti sodi par cilvēktiesību pārkāpumiem valstī, un prasa nekavējoties uzsākt neatkarīgu izmeklēšanu par nesenajiem slepkavību gadījumiem;

| 3. | aicina Filipīnu valdību veikt turpmākus pasākumus, kuru mērķis ir izbeigt nesodāmību par nogalināšanu bez tiesas sprieduma, piespiedu pazušanu un spīdzināšanu, un saukt vainīgos pie atbildības, tostarp tos, kas vainojami Maguindanao masveida slepkavošanā un joprojām atrodas brīvībā; turklāt prasa atbrīvot visas pazudušās personas, kuras vēl arvien ir nebrīvē, un izskatīt visas pārējās nepabeigtās lietas; |
| --- | --- |

3.

aicina Filipīnu valdību veikt turpmākus pasākumus, kuru mērķis ir izbeigt nesodāmību par nogalināšanu bez tiesas sprieduma, piespiedu pazušanu un spīdzināšanu, un saukt vainīgos pie atbildības, tostarp tos, kas vainojami Maguindanao masveida slepkavošanā un joprojām atrodas brīvībā; turklāt prasa atbrīvot visas pazudušās personas, kuras vēl arvien ir nebrīvē, un izskatīt visas pārējās nepabeigtās lietas;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka izvirzīta apsūdzība 196 personām par Maguindanao masveida slepkavošanām, taču pauž nožēlu, ka līdz šim tiesas procesā nav panākts reāls progress; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka izvirzīta apsūdzība 196 personām par Maguindanao masveida slepkavošanām, taču pauž nožēlu, ka līdz šim tiesas procesā nav panākts reāls progress;

| 5. | mudina Filipīnu valdību ratificēt Starptautisko Konvenciju par visu personu aizsardzību pret cilvēku piespiedu pazušanu un īstenot Aktu pret piespiedu pazušanu; |
| --- | --- |

5.

mudina Filipīnu valdību ratificēt Starptautisko Konvenciju par visu personu aizsardzību pret cilvēku piespiedu pazušanu un īstenot Aktu pret piespiedu pazušanu;

| 6. | aicina Filipīnu valdību nodrošināt cilvēktiesību aizstāvju, arodbiedrību darbinieku un žurnālistu pienācīgu aizsardzību, efektīvi izmeklēt uzbrukumus pret žurnālistiem un ierosināt lietas par nodarījumiem, kā arī valsts tiesību aktos ieviest stingrus noteikumus, ar ko aizliedz šādus nodarījumus un piemēro kriminālsodus; |
| --- | --- |

6.

aicina Filipīnu valdību nodrošināt cilvēktiesību aizstāvju, arodbiedrību darbinieku un žurnālistu pienācīgu aizsardzību, efektīvi izmeklēt uzbrukumus pret žurnālistiem un ierosināt lietas par nodarījumiem, kā arī valsts tiesību aktos ieviest stingrus noteikumus, ar ko aizliedz šādus nodarījumus un piemēro kriminālsodus;

| 7. | mudina valsts institūcijas sadarbībā ar Cilvēktiesību komisiju izstrādāt specializētu programmu liecinieku un cietušo aizsardzībai, tostarp cietušo ģimeņu aizsardzībai, smagu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos, jo īpaši tādos gadījumos, kad iespējamie vainīgie ir karavīri, policijas virsnieki vai valsts ierēdņi; |
| --- | --- |

7.

mudina valsts institūcijas sadarbībā ar Cilvēktiesību komisiju izstrādāt specializētu programmu liecinieku un cietušo aizsardzībai, tostarp cietušo ģimeņu aizsardzībai, smagu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos, jo īpaši tādos gadījumos, kad iespējamie vainīgie ir karavīri, policijas virsnieki vai valsts ierēdņi;

| 8. | pauž bažas par to, ka policijas aizturēšanas laikā joprojām plaši izplatīta ir aizdomās turamo spīdzināšana un slikta izturēšanās pret viņiem, un mudina Filipīnu iestādes pastiprināt centienus, lai bargi cīnītos pret 2009. gadā pieņemtā valsts Pretterorisma akta pārkāpumiem; |
| --- | --- |

8.

pauž bažas par to, ka policijas aizturēšanas laikā joprojām plaši izplatīta ir aizdomās turamo spīdzināšana un slikta izturēšanās pret viņiem, un mudina Filipīnu iestādes pastiprināt centienus, lai bargi cīnītos pret 2009. gadā pieņemtā valsts Pretterorisma akta pārkāpumiem;

| 9. | mudina valdību nekavējoties aizliegt un izformēt paramilitāros spēkus (tostarp tādus, kuru darbību uzrauga militārā vadība) un vietējos milicijas grupējumus, un nodibināt pilnīgu militāru un policijas kontroli pār bruņotajām civilajām vienībām, jo īpaši civilo bruņoto spēku ģeogrāfiskajām vienībām un civilajām brīvprātīgajām organizācijām; |
| --- | --- |

9.

mudina valdību nekavējoties aizliegt un izformēt paramilitāros spēkus (tostarp tādus, kuru darbību uzrauga militārā vadība) un vietējos milicijas grupējumus, un nodibināt pilnīgu militāru un policijas kontroli pār bruņotajām civilajām vienībām, jo īpaši civilo bruņoto spēku ģeogrāfiskajām vienībām un civilajām brīvprātīgajām organizācijām;

| 10. | aicina valdību veikt konkrētus pasākumus to ieteikumu īstenošanai, kuri attiecībā uz Filipīnām tika izstrādāti jaunākajā vispārējā regulārajā pārskatā; mudina to nekavējoties atcelt Rīkojumu Nr. 546, lai aizliegtu privātos armijas grupējumus; |
| --- | --- |

10.

aicina valdību veikt konkrētus pasākumus to ieteikumu īstenošanai, kuri attiecībā uz Filipīnām tika izstrādāti jaunākajā vispārējā regulārajā pārskatā; mudina to nekavējoties atcelt Rīkojumu Nr. 546, lai aizliegtu privātos armijas grupējumus;

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka Filipīnas 2011. gada 30. augustā ratificējušas Starptautiskās Krimināltiesas Romas Statūtus un 2012. gada 17. aprīlī — Konvencijas pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu fakultatīvo protokolu (OPCAT); |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē to, ka Filipīnas 2011. gada 30. augustā ratificējušas Starptautiskās Krimināltiesas Romas Statūtus un 2012. gada 17. aprīlī — Konvencijas pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu fakultatīvo protokolu (OPCAT);

| 12. | atzinīgi vērtē nozīmīgos pasākumus, kurus veikusi Filipīnu valdība nolūkā novērst nogalināšanu un vainīgos saukt pie atbildības, kā arī jaunas darba grupas izveidi, kurā darbojas pārliecināti prokurori, lai izmeklētu nogalināšanas bez tiesas sprieduma un piespiedu pazušanas gadījumus; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē nozīmīgos pasākumus, kurus veikusi Filipīnu valdība nolūkā novērst nogalināšanu un vainīgos saukt pie atbildības, kā arī jaunas darba grupas izveidi, kurā darbojas pārliecināti prokurori, lai izmeklētu nogalināšanas bez tiesas sprieduma un piespiedu pazušanas gadījumus;

| 13. | atzinīgi vērtē programmas „EPJUST” sekmīgo īstenošanu un jauno ES un Filipīnu Tiesu iestāžu atbalsta programmu „Tiesiskums visiem”, kuru uzsāks drīzumā un kurai 2012.–2015. gadu periodā tiks piešķirti EUR 10 miljoni, lai veicinātu taisnīgu piekļuvi tiesu iestādēm un sekmētu tiesiskuma ievērošanu attiecībā uz visiem iedzīvotājiem kopumā un jo sevišķi nabadzīgiem un neaizsargātiem cilvēkiem, ir īpaši sievietēm, bērniem, minoritātēm un pirmiedzīvotāju tautībām, kā arī cilvēktiesību un sociālo tiesību aktīvistiem; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē programmas „EPJUST” sekmīgo īstenošanu un jauno ES un Filipīnu Tiesu iestāžu atbalsta programmu „Tiesiskums visiem”, kuru uzsāks drīzumā un kurai 2012.–2015. gadu periodā tiks piešķirti EUR 10 miljoni, lai veicinātu taisnīgu piekļuvi tiesu iestādēm un sekmētu tiesiskuma ievērošanu attiecībā uz visiem iedzīvotājiem kopumā un jo sevišķi nabadzīgiem un neaizsargātiem cilvēkiem, ir īpaši sievietēm, bērniem, minoritātēm un pirmiedzīvotāju tautībām, kā arī cilvēktiesību un sociālo tiesību aktīvistiem;

| 14. | aicina Filipīnu valdību nodrošināt apstākļus, lai ANO īpašais referents varētu izmeklēt cilvēktiesību situāciju valstī; |
| --- | --- |

14.

aicina Filipīnu valdību nodrošināt apstākļus, lai ANO īpašais referents varētu izmeklēt cilvēktiesību situāciju valstī;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Filipīnu prezidentam un valdībai, ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Filipīnu prezidentam un valdībai, ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV C 305 E, 11.11.2010., 11. lpp.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/102 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/102

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsMazākumtautību stāvoklis Irānā

P7_TA(2012)0265

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūcija par mazākumtautību stāvokli Irānā (2012/2682(RSP))

2013/C 332 E/21

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Irānā, jo īpaši par cilvēktiesību jautājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Irānā, jo īpaši par cilvēktiesību jautājumiem,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes rezolūciju Nr. 16/9, ar kuru noteiktas īpašā referenta pilnvaras jautājumos par cilvēktiesību stāvokli Irānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes rezolūciju Nr. 16/9, ar kuru noteiktas īpašā referenta pilnvaras jautājumos par cilvēktiesību stāvokli Irānā,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesību stāvokli Irānā 2011. gada 23. septembra un 2012. gada 6. marta ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesību stāvokli Irānā 2011. gada 23. septembra un 2012. gada 6. marta ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā,

| — | ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton preses sekretāra 2012. gada 30. maijā sniegto paziņojumu par nāvessoda piemērošanu Irānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton preses sekretāra 2012. gada 30. maijā sniegto paziņojumu par nāvessoda piemērošanu Irānā,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR), Konvenciju par jebkuras diskriminācijas izskaušanu, kā arī to, ka Irāna ir parakstījusi visus šos dokumentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR), Konvenciju par jebkuras diskriminācijas izskaušanu, kā arī to, ka Irāna ir parakstījusi visus šos dokumentus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. un 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. un 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā pašreizējo stāvokli Irānā cilvēktiesību jomā raksturo sistemātiski pamattiesību pārkāpumi; tā kā Irānā turpinās mazākumtautību diskriminācija un vajāšana etnisku vai reliģisku apsvērumu dēļ; tā kā iepriekšējos mēnešos mazākumtautību grupas piedalījušās demonstrācijās, lai aizstāvētu savas tiesības, un tā kā saistībā ar šīm demonstrācijām tika apcietināts ievērojams skaits demonstrāciju dalībnieku; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašreizējo stāvokli Irānā cilvēktiesību jomā raksturo sistemātiski pamattiesību pārkāpumi; tā kā Irānā turpinās mazākumtautību diskriminācija un vajāšana etnisku vai reliģisku apsvērumu dēļ; tā kā iepriekšējos mēnešos mazākumtautību grupas piedalījušās demonstrācijās, lai aizstāvētu savas tiesības, un tā kā saistībā ar šīm demonstrācijām tika apcietināts ievērojams skaits demonstrāciju dalībnieku;

| B. | tā kā Irānas Ahwazi arābu minoritātes seši pārstāvji ir nodoti tiesai pēc viņu turēšanas ieslodzījumā gandrīz gadu bez apsūdzības izvirzīšanas par darbībām, kas veiktas minoritātes uzdevumā; tā kā pastāv pamatotas bažas, ka tiesa, kurai viņi nodoti, nebūs taisnīga un ka viņi var tikt pakļauti spīdzināšanas un sliktas izturēšanās riskam; |
| --- | --- |

B.

tā kā Irānas Ahwazi arābu minoritātes seši pārstāvji ir nodoti tiesai pēc viņu turēšanas ieslodzījumā gandrīz gadu bez apsūdzības izvirzīšanas par darbībām, kas veiktas minoritātes uzdevumā; tā kā pastāv pamatotas bažas, ka tiesa, kurai viņi nodoti, nebūs taisnīga un ka viņi var tikt pakļauti spīdzināšanas un sliktas izturēšanās riskam;

| C. | tā kā, piemēram, 2012. gada 5. jūnijā, kurdu tautības ieslodzītais Irānā Mehdi Zalieh ir miris Rajaee Shahr cietumā, jo cietuma administrācija viņam nebija sniegusi pietiekamu medicīnisko palīdzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā, piemēram, 2012. gada 5. jūnijā, kurdu tautības ieslodzītais Irānā Mehdi Zalieh ir miris Rajaee Shahr cietumā, jo cietuma administrācija viņam nebija sniegusi pietiekamu medicīnisko palīdzību;

| D. | tā kā Irānas Islāma Republikas konstitūcijā formāli ir paredzēta taisnīga attieksme pret mazākumtautībām; tā kā tomēr praksē mazākumtautību pārstāvji, piemēram, azerbaidžāņi, arābi, kurdi un baloči sastopas ar cilvēktiesību un pilsonisko tiesību pārkāpumiem, tostarp viņu pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvības aizskārumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā Irānas Islāma Republikas konstitūcijā formāli ir paredzēta taisnīga attieksme pret mazākumtautībām; tā kā tomēr praksē mazākumtautību pārstāvji, piemēram, azerbaidžāņi, arābi, kurdi un baloči sastopas ar cilvēktiesību un pilsonisko tiesību pārkāpumiem, tostarp viņu pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvības aizskārumiem;

| E. | tā kā pastāv ļoti plaša to personu sociāli ekonomiskā diskriminācija, kuras pieder pie minoritātēm, tostarp zemes un īpašuma konfiscēšana un atteikšanās pieņemt darbā, kā arī sociālo, kultūras un lingvistisko tiesību ierobežojumi, pārkāpjot Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā pastāv ļoti plaša to personu sociāli ekonomiskā diskriminācija, kuras pieder pie minoritātēm, tostarp zemes un īpašuma konfiscēšana un atteikšanās pieņemt darbā, kā arī sociālo, kultūras un lingvistisko tiesību ierobežojumi, pārkāpjot Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām;

| F. | tā kā mazākumtautību diskriminācija ievērojami ietekmē minoritātes no izglītības viedokļa, jo minoritāšu apdzīvotajos reģionos skolu bieži vien nepietiek un analfabētisma līmenim šajos reģionos ir tendence būt augstākam nekā vidējam līmenim valstī, kas veicina to, ka mazākumtautības ir nepietiekami pārstāvētas augstos valdības amatos; |
| --- | --- |

F.

tā kā mazākumtautību diskriminācija ievērojami ietekmē minoritātes no izglītības viedokļa, jo minoritāšu apdzīvotajos reģionos skolu bieži vien nepietiek un analfabētisma līmenim šajos reģionos ir tendence būt augstākam nekā vidējam līmenim valstī, kas veicina to, ka mazākumtautības ir nepietiekami pārstāvētas augstos valdības amatos;

| G. | tā kā sievietes, kuras nav persiešu tautības, Irānā sastopas ar dubultu diskrimināciju — gan kā marģinalizētu kopienu pārstāves, gan kā sievietes, jo sieviešu tiesības šeit ar likumu ir īpaši ierobežotas; |
| --- | --- |

G.

tā kā sievietes, kuras nav persiešu tautības, Irānā sastopas ar dubultu diskrimināciju — gan kā marģinalizētu kopienu pārstāves, gan kā sievietes, jo sieviešu tiesības šeit ar likumu ir īpaši ierobežotas;

| H. | tā kā iepriekšējos gados dramatiski ir pieaudzis Irāna reģistrēto nāvessodu izpildes skaits, tostarp attiecībā uz pusaudžiem; tā kā nāvessods regulāri tiek piespriests gadījumos, kad tiesājamam tiek liegtas paredzētās procesuālās tiesības, un par nodarījumiem, kas atbilstoši starptautiskajiem standartiem netiek iekļauti smagu noziegumu kategorijā, |
| --- | --- |

H.

tā kā iepriekšējos gados dramatiski ir pieaudzis Irāna reģistrēto nāvessodu izpildes skaits, tostarp attiecībā uz pusaudžiem; tā kā nāvessods regulāri tiek piespriests gadījumos, kad tiesājamam tiek liegtas paredzētās procesuālās tiesības, un par nodarījumiem, kas atbilstoši starptautiskajiem standartiem netiek iekļauti smagu noziegumu kategorijā,

| 1. | pauž nopietnas bažas par to, ka Irānā stāvoklis cilvēktiesību jomā pastāvīgi pasliktinās, tostarp attiecībā uz personām, kuras pieder pie mazākumtautībām un reliģiskām minoritātēm, šo personu sistemātiskas politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras diskriminēšanas dēļ; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas par to, ka Irānā stāvoklis cilvēktiesību jomā pastāvīgi pasliktinās, tostarp attiecībā uz personām, kuras pieder pie mazākumtautībām un reliģiskām minoritātēm, šo personu sistemātiskas politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras diskriminēšanas dēļ;

| 2. | aicina Irānas varas iestādes apkarot visus diskriminācijas veidus, kas vērsti pret personām, kuras pieder pie mazākumtautībām un reliģiskām minoritātēm, oficiāli atzīstot tās vai citādā veidā; prasa, lai visām personām, kuras pieder pie minoritātēm, tiktu atļauts īstenot visas tiesības, kas nostiprinātas Irānas konstitūcijā un starptautisko tiesību aktos, tostarp garantijas, kas paredzētas Starptautiskajā konvencijā par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu un Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām; |
| --- | --- |

2.

aicina Irānas varas iestādes apkarot visus diskriminācijas veidus, kas vērsti pret personām, kuras pieder pie mazākumtautībām un reliģiskām minoritātēm, oficiāli atzīstot tās vai citādā veidā; prasa, lai visām personām, kuras pieder pie minoritātēm, tiktu atļauts īstenot visas tiesības, kas nostiprinātas Irānas konstitūcijā un starptautisko tiesību aktos, tostarp garantijas, kas paredzētas Starptautiskajā konvencijā par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu un Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām;

| 3. | aicina Irānas varas iestādes nodrošināt, ka visi Irānas ieslodzījumā esošie Ahwazi arābu minoritātes pārstāvji — Mohammad Ali Amouri, Rahman Asakereh, Hashem Sha’bani Amouri, Hadi Rashidi, Sayed Jaber Alboshoka un Sayed Mokhtar Alboshoka — tiek tiesāti saskaņā ar starptautiskajiem taisnīgas tiesas standartiem, pienācīgi aizsargājot viņus no spīdzināšanas un cita veida sliktas izturēšanās, ka arī nepiemērojot nāvessodu; |
| --- | --- |

3.

aicina Irānas varas iestādes nodrošināt, ka visi Irānas ieslodzījumā esošie Ahwazi arābu minoritātes pārstāvji — Mohammad Ali Amouri, Rahman Asakereh, Hashem Sha’bani Amouri, Hadi Rashidi, Sayed Jaber Alboshoka un Sayed Mokhtar Alboshoka — tiek tiesāti saskaņā ar starptautiskajiem taisnīgas tiesas standartiem, pienācīgi aizsargājot viņus no spīdzināšanas un cita veida sliktas izturēšanās, ka arī nepiemērojot nāvessodu;

| 4. | mudina Irānas varas iestādes atsvabināt visus aktīvistus, kuri pašreiz atrodas ieslodzījumā par to, ka viņi miermīlīgā veidā ir aizstāvējuši minoritāšu tiesības; |
| --- | --- |

4.

mudina Irānas varas iestādes atsvabināt visus aktīvistus, kuri pašreiz atrodas ieslodzījumā par to, ka viņi miermīlīgā veidā ir aizstāvējuši minoritāšu tiesības;

| 5. | aicina Irānas varas iestādes respektēt mazākumtautību tiesības lietot savu valodu gan privātā saziņā, gan publiski, kā arī jo īpaši garantēt izglītību mazākumtautību valodās saskaņā ar Irānas Islāma Republikas konstitūciju; |
| --- | --- |

5.

aicina Irānas varas iestādes respektēt mazākumtautību tiesības lietot savu valodu gan privātā saziņā, gan publiski, kā arī jo īpaši garantēt izglītību mazākumtautību valodās saskaņā ar Irānas Islāma Republikas konstitūciju;

| 6. | aicina ANO neatkarīgo ekspertu minoritāšu jautājumos un ANO īpašo referentu rasisma, ksenofobijas un ar to saistītas neiecietības mūsdienu formu apkarošanas jautājumos pieprasīt vizīti Irānā, lai ziņotu par situāciju cilvēktiesību jomā un jo īpaši par minoritāšu nožēlojamo stāvokli; |
| --- | --- |

6.

aicina ANO neatkarīgo ekspertu minoritāšu jautājumos un ANO īpašo referentu rasisma, ksenofobijas un ar to saistītas neiecietības mūsdienu formu apkarošanas jautājumos pieprasīt vizīti Irānā, lai ziņotu par situāciju cilvēktiesību jomā un jo īpaši par minoritāšu nožēlojamo stāvokli;

| 7. | aicina Irānas varas iestādes garantēt reliģijas brīvību saskaņā ar Irānas konstitūciju un Starptautisko paktu par civiltiesībām un politiskajām tiesībām un izbeigt diskriminēt un vajāt tādas reliģiskās minoritātes kā pie šiītiem nepiederošie musulmaņi, asīrieši un citas kristiešu grupas, sistemātisko bahajiešu minoritātes vajāšanu un nāvessoda piemērošanu personām, kas ir atteikušās no islāma ticības; |
| --- | --- |

7.

aicina Irānas varas iestādes garantēt reliģijas brīvību saskaņā ar Irānas konstitūciju un Starptautisko paktu par civiltiesībām un politiskajām tiesībām un izbeigt diskriminēt un vajāt tādas reliģiskās minoritātes kā pie šiītiem nepiederošie musulmaņi, asīrieši un citas kristiešu grupas, sistemātisko bahajiešu minoritātes vajāšanu un nāvessoda piemērošanu personām, kas ir atteikušās no islāma ticības;

| 8. | aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar Parlamentu efektīvi izmantot jauno demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, lai atbalstītu demokrātiju un cilvēktiesību, tostarp pie minoritātēm piederošo personu tiesību Irānā, respektēšanu; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar Parlamentu efektīvi izmantot jauno demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, lai atbalstītu demokrātiju un cilvēktiesību, tostarp pie minoritātēm piederošo personu tiesību Irānā, respektēšanu;

| 9. | asi nosoda nāvessoda izpildi Irānā un aicina Irānas varas iestādes saskaņā ar ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijām Nr. 62/149 un Nr. 63/168 noteikt moratoriju nāvessoda izpildei līdz šā soda veida atcelšanai; mudina valdību aizliegt nāvessoda izpildi pusaudžiem un aizstāt ar citiem soda veidiem pusaudžiem piespriestos nāvessodus; |
| --- | --- |

9.

asi nosoda nāvessoda izpildi Irānā un aicina Irānas varas iestādes saskaņā ar ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijām Nr. 62/149 un Nr. 63/168 noteikt moratoriju nāvessoda izpildei līdz šā soda veida atcelšanai; mudina valdību aizliegt nāvessoda izpildi pusaudžiem un aizstāt ar citiem soda veidiem pusaudžiem piespriestos nāvessodus;

| 10. | atkārtoti apliecina gatavību iesaistīties dialogā ar Irānu par cilvēktiesībām visos līmeņos, balstoties uz vispārējām vērtībām, kuras nostiprinātas ANO hartā un ANO konvencijās; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti apliecina gatavību iesaistīties dialogā ar Irānu par cilvēktiesībām visos līmeņos, balstoties uz vispārējām vērtībām, kuras nostiprinātas ANO hartā un ANO konvencijās;

| 11. | aicina Irānas varas iestādes apliecināt, ka tās ir pilnībā gatavas sadarboties ar starptautisko sabiedrību, lai uzlabotu cilvēktiesību stāvokli Irānā; uzsver, ka nepieciešama ciešāka iesaistīšanās Cilvēktiesību padomē un citos ANO cilvēktiesību aizsardzībai paredzētajās struktūrās; |
| --- | --- |

11.

aicina Irānas varas iestādes apliecināt, ka tās ir pilnībā gatavas sadarboties ar starptautisko sabiedrību, lai uzlabotu cilvēktiesību stāvokli Irānā; uzsver, ka nepieciešama ciešāka iesaistīšanās Cilvēktiesību padomē un citos ANO cilvēktiesību aizsardzībai paredzētajās struktūrās;

| 12. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, ANO Cilvēktiesību padomei un Irānas Augstākā vadītāja birojam, Irānas Islāma Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

12.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, ANO Cilvēktiesību padomei un Irānas Augstākā vadītāja birojam, Irānas Islāma Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/104

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsEiropas nedēļa sirdsdarbības apstāšanās problēmas apzināšanai

P7_TA(2012)0266

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija deklarācija par Eiropas nedēļu sirdsdarbības apstāšanās problēmas apzināšanai

2013/C 332 E/22

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. pantu,

| A. | tā kā Eiropā katru gadu aptuveni 400 000 cilvēku ārpus slimnīcas piedzīvo pēkšņu sirdsdarbības apstāšanos un izdzīvošanas rādītājs ir mazāk nekā 10 %; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropā katru gadu aptuveni 400 000 cilvēku ārpus slimnīcas piedzīvo pēkšņu sirdsdarbības apstāšanos un izdzīvošanas rādītājs ir mazāk nekā 10 %;

| B. | tā kā izdzīvošana daudziem acīmredzami veseliem cietušajiem ir atkarīga no kardiopulmonālās reanimācijas (CPR), ko veic cilvēki, kas piesteigušies palīgā un nav profesionāļi, un no agrīnas defibrilācijas un tā kā iejaukšanās 3-4 minūšu laikā var paaugstināt izdzīvošanas izredzes līdz vairāk nekā 50 %; |
| --- | --- |

B.

tā kā izdzīvošana daudziem acīmredzami veseliem cietušajiem ir atkarīga no kardiopulmonālās reanimācijas (CPR), ko veic cilvēki, kas piesteigušies palīgā un nav profesionāļi, un no agrīnas defibrilācijas un tā kā iejaukšanās 3-4 minūšu laikā var paaugstināt izdzīvošanas izredzes līdz vairāk nekā 50 %;

| C. | tā kā automātisko ārējo defibrilatoru (AED) programmas tiek Eiropā piemērotas tikai daļēji, |
| --- | --- |

C.

tā kā automātisko ārējo defibrilatoru (AED) programmas tiek Eiropā piemērotas tikai daļēji,

| 1. | aicina Padomi un Komisiju mudināt:






  — | vispārējo programmu pieņemšanu AED ieviešanai sabiedriskās vietās un neprofesionāļu apmācību visās dalībvalstīs, |
| --- | --- | --- |

1.

aicina Padomi un Komisiju mudināt:

—

vispārējo programmu pieņemšanu AED ieviešanai sabiedriskās vietās un neprofesionāļu apmācību visās dalībvalstīs,

| — | tiesību aktu pielāgošanu, lai ļautu CPR un defibrilāciju veikt personām, kuras nav mediķi, |
| --- | --- |

—

tiesību aktu pielāgošanu, lai ļautu CPR un defibrilāciju veikt personām, kuras nav mediķi,

| — | sistemātisku datu vākšanu ar mērķi — atgriezeniskā saikne un kvalitātes pārvaldība katrā programmā; |
| --- | --- |

—

sistemātisku datu vākšanu ar mērķi — atgriezeniskā saikne un kvalitātes pārvaldība katrā programmā;

| 2. | aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt Eiropā sirdsdarbības apstāšanās problēmas apzināšanās nedēļu ar mērķi celt sabiedrības, terapeitu un veselības aprūpes speciālistu apzināšanās līmeni un izglītotību; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt Eiropā sirdsdarbības apstāšanās problēmas apzināšanās nedēļu ar mērķi celt sabiedrības, terapeitu un veselības aprūpes speciālistu apzināšanās līmeni un izglītotību;

| 3. | aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis nacionālo stratēģiju pieņemšanā un ieviešanā vienlīdzīgai piekļuvei augstas kvalitātes CPR; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis nacionālo stratēģiju pieņemšanā un ieviešanā vienlīdzīgai piekļuvei augstas kvalitātes CPR;

| 4. | aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt saskaņotus tiesību aktus visā ES, lai nodrošinātu to, ka no atbildības ir atbrīvoti pirmās palīdzības sniedzēji, kuri, nebūdami mediķi, piesteigušies palīgā, lai brīvprātīgi palīdzētu sirds apstāšanās gadījumā; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt saskaņotus tiesību aktus visā ES, lai nodrošinātu to, ka no atbildības ir atbrīvoti pirmās palīdzības sniedzēji, kuri, nebūdami mediķi, piesteigušies palīgā, lai brīvprātīgi palīdzētu sirds apstāšanās gadījumā;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Parakstītāju saraksts publicēts 2012. gada 14. jūnija protokola I pielikumā (P7_PV(2012)06-14(ANN1)).

---

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijs

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/106 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/106

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijsIeteikums Padomei attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 67. sesiju

P7_TA(2012)0240

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija ieteikums Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 67. sesiju (2012/2036(INI))

2013/C 332 E/23

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un jo īpaši tā 21. un 34. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un jo īpaši tā 21. un 34. pantu,

| — | ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas (UNGA) 67. sesiju (B7-0132/2012), kuru ALDE grupas vārdā iesniedzis Alexander Graf Lambsdorff, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas (UNGA) 67. sesiju (B7-0132/2012), kuru ALDE grupas vārdā iesniedzis Alexander Graf Lambsdorff,

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. jūnija ieteikumu Padomei par ANO Ģenerālās asamblejas 66. sesiju (1) un 2011. gada 11. maija rezolūciju par ES kā globāla spēka nozīmi daudzpusējās organizācijās (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. jūnija ieteikumu Padomei par ANO Ģenerālās asamblejas 66. sesiju (1) un 2011. gada 11. maija rezolūciju par ES kā globāla spēka nozīmi daudzpusējās organizācijās (2),

| — | ņemot vērā ES prioritātes Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 66. sesijai, kuras Padome pieņēma 2011. gada 10. jūnijā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES prioritātes Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 66. sesijai, kuras Padome pieņēma 2011. gada 10. jūnijā (3),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 66. sesiju, jo īpaši šīs organizācijas rezolūcijas „Apvienoto Nāciju Organizācija globālā pārvaldības sistēmā” (4), „Valsts pārvaldes lietderības, pārskatatbildības efektivitātes un pārredzamības veicināšana, stiprinot augstākās revīzijas iestādes” (5), „Situācija Sīrijas Arābu Republikā” (6), „Iedzīvotāju iespēju palielināšana un attīstības veicināšana” (7), „Ceļā uz pasaules mēroga partnerattiecībām” (8), „Dienvidu–dienvidu sadarbība” (9), „Apvienoto Nāciju Organizācijas nozīme attīstības veicināšanā globalizētā un savstarpēji atkarīgā pasaulē” (10), „Apvienoto Nāciju Organizācijas nozīmes palielināšana periodisku un nefalsificētu vēlēšanu un demokrātijas veicināšanā” (11), „Ziņojums par atbruņošanās konferenci” (12), „Demokrātiskas un taisnīgas starptautiskās kārtības veicināšana” (13) un „Universālais, nedalāmais, savstarpēji saistītais, savstarpēji atkarīgais un savstarpēji pastiprinošais cilvēktiesību un pamatbrīvību raksturs” (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 66. sesiju, jo īpaši šīs organizācijas rezolūcijas „Apvienoto Nāciju Organizācija globālā pārvaldības sistēmā” (4), „Valsts pārvaldes lietderības, pārskatatbildības efektivitātes un pārredzamības veicināšana, stiprinot augstākās revīzijas iestādes” (5), „Situācija Sīrijas Arābu Republikā” (6), „Iedzīvotāju iespēju palielināšana un attīstības veicināšana” (7), „Ceļā uz pasaules mēroga partnerattiecībām” (8), „Dienvidu–dienvidu sadarbība” (9), „Apvienoto Nāciju Organizācijas nozīme attīstības veicināšanā globalizētā un savstarpēji atkarīgā pasaulē” (10), „Apvienoto Nāciju Organizācijas nozīmes palielināšana periodisku un nefalsificētu vēlēšanu un demokrātijas veicināšanā” (11), „Ziņojums par atbruņošanās konferenci” (12), „Demokrātiskas un taisnīgas starptautiskās kārtības veicināšana” (13) un „Universālais, nedalāmais, savstarpēji saistītais, savstarpēji atkarīgais un savstarpēji pastiprinošais cilvēktiesību un pamatbrīvību raksturs” (14),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 19. decembra rezolūciju par vēršanos pret neiecietību, negatīviem stereotipiem, stigmatizāciju, diskrimināciju, pamudināšanu uz vardarbību un vardarbību pret personām reliģijas vai ticības dēļ (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 19. decembra rezolūciju par vēršanos pret neiecietību, negatīviem stereotipiem, stigmatizāciju, diskrimināciju, pamudināšanu uz vardarbību un vardarbību pret personām reliģijas vai ticības dēļ (15),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 3. maija rezolūciju par Eiropas Savienības līdzdalību Apvienoto Nāciju Organizācijas darbā (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 3. maija rezolūciju par Eiropas Savienības līdzdalību Apvienoto Nāciju Organizācijas darbā (16),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 31. marta rezolūciju par Agenda 21 īstenošanu, Agenda 21 turpmākas īstenošanas programmu un Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par ilgtspējīgu attīstību rezultātiem (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 31. marta rezolūciju par Agenda 21 īstenošanu, Agenda 21 turpmākas īstenošanas programmu un Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par ilgtspējīgu attīstību rezultātiem (17),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā izklāstīti tūkstošgades attīstības mērķi (TAM), ko starptautiskā sabiedrība kopīgi noteikusi kā uzdevumus nabadzības izskaušanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā izklāstīti tūkstošgades attīstības mērķi (TAM), ko starptautiskā sabiedrība kopīgi noteikusi kā uzdevumus nabadzības izskaušanai,

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 10. septembra paziņojumu „Eiropas Savienība un Apvienoto Nāciju Organizācija — daudzpusības izvēle” (COM(2003)0526), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 10. septembra paziņojumu „Eiropas Savienība un Apvienoto Nāciju Organizācija — daudzpusības izvēle” (COM(2003)0526),

| — | ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja piezīmes pēc tikšanās ar ANO ģenerālsekretāru (ANO ĢS) 2012. gada 16. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja piezīmes pēc tikšanās ar ANO ģenerālsekretāru (ANO ĢS) 2012. gada 16. aprīlī,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 16. februāra rezolūciju par nostāju ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) 19. sesijā (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 16. februāra rezolūciju par nostāju ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) 19. sesijā (18),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūciju par ES atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai — problēmu risināšanu un grūtību pārvarēšanu (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūciju par ES atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai — problēmu risināšanu un grūtību pārvarēšanu (19),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (20),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 15. decembra rezolūciju par ES un Āfrikas stratēģiskās partnerības turpmāko nākotni pēc ES un Āfrikas trešās augstākā līmeņa sanāksmes (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 15. decembra rezolūciju par ES un Āfrikas stratēģiskās partnerības turpmāko nākotni pēc ES un Āfrikas trešās augstākā līmeņa sanāksmes (21),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par desmito gadadienu ANO Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par desmito gadadienu ANO Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību (22),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 23. novembra rezolūciju par civilmilitāro sadarbību un civilo un militāro spēju attīstīšanu (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 23. novembra rezolūciju par civilmilitāro sadarbību un civilo un militāro spēju attīstīšanu (23),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 9. jūnija rezolūciju par Apvienoto Nāciju Organizācijas reformu (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 9. jūnija rezolūciju par Apvienoto Nāciju Organizācijas reformu (24),

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas un Cilvēktiesību apakškomitejas apvienotās delegācijas ziņojumu ANO Ģenerālās asamblejas 66. sesijā, kas notika 2011. gada 28.–29. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas un Cilvēktiesību apakškomitejas apvienotās delegācijas ziņojumu ANO Ģenerālās asamblejas 66. sesijā, kas notika 2011. gada 28.–29. novembrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 121. panta 3. punktu un 97. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 121. panta 3. punktu un 97. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0186/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0186/2012),

| A. | tā kā kopīgu starptautisku vērtību un normu mērķis ir garantēt mieru, cilvēktiesību aizsardzību, drošību un labklājību pasaulē un taisnīgāk dalīties ar visiem ar globalizācijas priekšrocībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopīgu starptautisku vērtību un normu mērķis ir garantēt mieru, cilvēktiesību aizsardzību, drošību un labklājību pasaulē un taisnīgāk dalīties ar visiem ar globalizācijas priekšrocībām;

| B. | tā kā ANO ir globālās pārvaldības centrā, kaut gan tā pašlaik veic iekšējas reformas, lai sekmētu pārredzamību, efektivitāti un lietderību; |
| --- | --- |

B.

tā kā ANO ir globālās pārvaldības centrā, kaut gan tā pašlaik veic iekšējas reformas, lai sekmētu pārredzamību, efektivitāti un lietderību;

| C. | tā kā pieaug vajadzība pēc kopīgiem noteikumiem un lēmumu pieņemšanas mehānismiem, lai kopīgi risinātu jaunas globālas problēmas un novērstu globālās ekonomikas krīzes negatīvo ietekmi; |
| --- | --- |

C.

tā kā pieaug vajadzība pēc kopīgiem noteikumiem un lēmumu pieņemšanas mehānismiem, lai kopīgi risinātu jaunas globālas problēmas un novērstu globālās ekonomikas krīzes negatīvo ietekmi;

| D. | tā kā ES ir jāstiprina kohēzija, lai saglabātu vadošo lomu aizvien daudzpolārākā pasaulē, kam nepieciešama globālā mērogā saskaņota rīcība; tā kā ES dalībvalstīm ir līgumos noteikts pienākums saskaņot savu rīcību starptautiskās organizācijās un starptautiskās konferencēs; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES ir jāstiprina kohēzija, lai saglabātu vadošo lomu aizvien daudzpolārākā pasaulē, kam nepieciešama globālā mērogā saskaņota rīcība; tā kā ES dalībvalstīm ir līgumos noteikts pienākums saskaņot savu rīcību starptautiskās organizācijās un starptautiskās konferencēs;

| E. | tā kā ES atbalsta efektīvas daudzpusējas attiecības ar spēcīgu ANO centrā, jo tas ir svarīgi, lai risinātu globālas problēmas; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES atbalsta efektīvas daudzpusējas attiecības ar spēcīgu ANO centrā, jo tas ir svarīgi, lai risinātu globālas problēmas;

| F. | tā kā ES un tās dalībvalstis ANO sistēmai nodrošina lielākos finanšu līdzekļus; tā kā ES-27 finansē 39 % no ANO vispārējā budžeta un vairāk nekā 40 % no ANO miera uzturēšanas operācijām; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES un tās dalībvalstis ANO sistēmai nodrošina lielākos finanšu līdzekļus; tā kā ES-27 finansē 39 % no ANO vispārējā budžeta un vairāk nekā 40 % no ANO miera uzturēšanas operācijām;

| G. | tā kā spēcīgas un stabilas ES un ANO partnerattiecības ir svarīgas ANO darbā ar visās trijās galvenajās jomās — miers un drošība, cilvēktiesības un attīstība — un tās ir arī būtiskas, lai ES saglabātu savu starptautiska dalībnieka ietekmi; |
| --- | --- |

G.

tā kā spēcīgas un stabilas ES un ANO partnerattiecības ir svarīgas ANO darbā ar visās trijās galvenajās jomās — miers un drošība, cilvēktiesības un attīstība — un tās ir arī būtiskas, lai ES saglabātu savu starptautiska dalībnieka ietekmi;

| H. | tā kā ES un ANO ir pašsaprotami partneri miera un valstu veidošanā un kopīgi nodrošina pamatu kolektīviem miera un valstu veidošanas centieniem; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES un ANO ir pašsaprotami partneri miera un valstu veidošanā un kopīgi nodrošina pamatu kolektīviem miera un valstu veidošanas centieniem;

| I. | tā kā cilvēktiesības un demokrātija ir ES pamatvērtības un Eiropas ārējās darbības, tostarp starptautiskās tirdzniecības, galvenie principi un mērķi; tā kā cilvēktiesību universālā rakstura un nedalāmības ievērošana veicināšana un nodrošināšana ir Eiropas vienotības un nedalāmības stūrakmeņi; |
| --- | --- |

I.

tā kā cilvēktiesības un demokrātija ir ES pamatvērtības un Eiropas ārējās darbības, tostarp starptautiskās tirdzniecības, galvenie principi un mērķi; tā kā cilvēktiesību universālā rakstura un nedalāmības ievērošana veicināšana un nodrošināšana ir Eiropas vienotības un nedalāmības stūrakmeņi;

| J. | tā kā taisnīgums un tiesiskums ir ilgtspējīga miera pīlāri, kas garantē cilvēktiesības un pamatbrīvības; tā kā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtiem ir izšķirīga ietekme uz atbalstu cilvēktiesību un starptautisko tiesību aktu ievērošanai un cīņai pret nesodāmību; |
| --- | --- |

J.

tā kā taisnīgums un tiesiskums ir ilgtspējīga miera pīlāri, kas garantē cilvēktiesības un pamatbrīvības; tā kā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtiem ir izšķirīga ietekme uz atbalstu cilvēktiesību un starptautisko tiesību aktu ievērošanai un cīņai pret nesodāmību;

| K. | tā kā visas valstis un visi iedzīvotāji, kā arī starptautiskā sabiedrība gūst labumu no pastāvīgas demokrātisko procesu atbalstīšanas; tā kā tie sastopas ar demokrātijas veidošanas, atjaunošanas un saglabāšanas problēmām, |
| --- | --- |

K.

tā kā visas valstis un visi iedzīvotāji, kā arī starptautiskā sabiedrība gūst labumu no pastāvīgas demokrātisko procesu atbalstīšanas; tā kā tie sastopas ar demokrātijas veidošanas, atjaunošanas un saglabāšanas problēmām,

1.   iesniedz Padomei šādus ieteikumus:

Eiropas Savienība Apvienoto Nāciju Organizācijā

| a) | cik vien iespējams, saskaņot un paust vienotu nostāju un stiprināt ES darbības saskaņotību un starptautisko atpazīstamību kā starptautiskai dalībniecei ANO; attaisnot ANO dalībvalstu cerības attiecībā uz ES spēju rīkoties savlaicīgi; pieņemt plašu un elastīgu pieeju attiecībā uz kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) nostāju ANO līmenī, lai ļautu ES ātri un visaptveroši rīkoties ar KĀDP saistītos jautājumos; |
| --- | --- |

a)

cik vien iespējams, saskaņot un paust vienotu nostāju un stiprināt ES darbības saskaņotību un starptautisko atpazīstamību kā starptautiskai dalībniecei ANO; attaisnot ANO dalībvalstu cerības attiecībā uz ES spēju rīkoties savlaicīgi; pieņemt plašu un elastīgu pieeju attiecībā uz kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) nostāju ANO līmenī, lai ļautu ES ātri un visaptveroši rīkoties ar KĀDP saistītos jautājumos;

| b) | palielināt ieguldījumu ANO darbā, sadarbībā ar partneriem panākot kopēju interpretāciju par ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju par ES līdzdalības kārtību tās darbā un pilnībā to īstenojot; iesniegt Parlamentam ziņojumu par tās piemērošanu praksē; |
| --- | --- |

b)

palielināt ieguldījumu ANO darbā, sadarbībā ar partneriem panākot kopēju interpretāciju par ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju par ES līdzdalības kārtību tās darbā un pilnībā to īstenojot; iesniegt Parlamentam ziņojumu par tās piemērošanu praksē;

| c) | sadarboties ar ES dalībvalstīm un ES delegāciju ANO, lai uzlabotu koordināciju, pārredzamību un informācijas apmaiņu Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomē (ANO DP) un lai ES dalībvalstis, kas ir šīs organizācijas dalībvalstis, vai arī ES pārstāvis pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma aizstāvētu ES nostāju un intereses Drošības padomē; pastiprināt ES ietekmi ANO Drošības padomes lēmumu pieņemšanā un uzlabot ES darbības redzamību ANO attiecībā uz būtiski svarīgiem ANO Drošības padomes jautājumiem; |
| --- | --- |

c)

sadarboties ar ES dalībvalstīm un ES delegāciju ANO, lai uzlabotu koordināciju, pārredzamību un informācijas apmaiņu Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomē (ANO DP) un lai ES dalībvalstis, kas ir šīs organizācijas dalībvalstis, vai arī ES pārstāvis pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma aizstāvētu ES nostāju un intereses Drošības padomē; pastiprināt ES ietekmi ANO Drošības padomes lēmumu pieņemšanā un uzlabot ES darbības redzamību ANO attiecībā uz būtiski svarīgiem ANO Drošības padomes jautājumiem;

| d) | nodrošināt spēcīgu ES pārstāvību visās ANO iestādēs un specializētajās aģentūrās; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt spēcīgu ES pārstāvību visās ANO iestādēs un specializētajās aģentūrās;

| e) | izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju līdzdalībai ANO darbā un pastiprināt publisko diplomātiju attiecībā uz ANO darbību; |
| --- | --- |

e)

izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju līdzdalībai ANO darbā un pastiprināt publisko diplomātiju attiecībā uz ANO darbību;

ES un globālā pārvaldība

| f) | veicināt efektīvas daudzpusējas attiecības kā vienu no ES galvenajiem stratēģiskajiem uzdevumiem, palielinot ANO reprezentativitāti, pārredzamību, pārskatatbildību, lietderību un efektivitāti, lai uzlabotu savu darbību uz vietas; atgādināt, ka ir jāpanāk jauns institucionālais līdzsvars starp G 20 valstīm ar to jauno ietekmi, ANO un tās aģentūrām un starptautiskajām finanšu iestādēm (SFI); šajā sakarībā pastiprināt globālo pārvaldību un meklēt risinājumus turpmākai koordinācijas uzlabošanai starp G struktūrām un ANO sistēmu, ciktāl šīm grupām būtu lietderīgi atbildēt par ekonomisko dimensiju, saglabājot ANO galveno ietekmi un tai esot likumīgai organizācijai globālu jautājumu risināšanā; |
| --- | --- |

f)

veicināt efektīvas daudzpusējas attiecības kā vienu no ES galvenajiem stratēģiskajiem uzdevumiem, palielinot ANO reprezentativitāti, pārredzamību, pārskatatbildību, lietderību un efektivitāti, lai uzlabotu savu darbību uz vietas; atgādināt, ka ir jāpanāk jauns institucionālais līdzsvars starp G 20 valstīm ar to jauno ietekmi, ANO un tās aģentūrām un starptautiskajām finanšu iestādēm (SFI); šajā sakarībā pastiprināt globālo pārvaldību un meklēt risinājumus turpmākai koordinācijas uzlabošanai starp G struktūrām un ANO sistēmu, ciktāl šīm grupām būtu lietderīgi atbildēt par ekonomisko dimensiju, saglabājot ANO galveno ietekmi un tai esot likumīgai organizācijai globālu jautājumu risināšanā;

| g) | aktīvāk iesaistīties sadarbībā ar stratēģiskiem un citiem divpusējiem un daudzpusējiem partneriem, jo īpaši ar ASV, lai rastu efektīvu risinājumu problēmām, kas ietekmē gan ES, gan visas pasaules iedzīvotājus, tostarp visnabadzīgākos un vismazāk aizsargātos; |
| --- | --- |

g)

aktīvāk iesaistīties sadarbībā ar stratēģiskiem un citiem divpusējiem un daudzpusējiem partneriem, jo īpaši ar ASV, lai rastu efektīvu risinājumu problēmām, kas ietekmē gan ES, gan visas pasaules iedzīvotājus, tostarp visnabadzīgākos un vismazāk aizsargātos;

| h) | aktīvi atbalstīt vispusīgu un saskaņotu ANO Drošības padomes reformu, lai stiprinātu tās leģitimitāti, reģionālo pārstāvību, pārskatatbildību un efektivitāti; atgādināt, ka Eiropas Savienības galvenais ilgtermiņa mērķis joprojām ir ES vieta paplašinātā ANO Drošības padomē; aicināt augsto pārstāvi / priekšsēdētāja vietnieci šajā nolūkā izstrādāt dalībvalstu kopēju nostāju; lai turpmāk sasniegtu šo mērķi, iepriekš saskaņot Padomes nostāju par jaunu dalībvalstu uzņemšanu ANO Drošības padomē un reformu par ANO Drošības padomes lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

h)

aktīvi atbalstīt vispusīgu un saskaņotu ANO Drošības padomes reformu, lai stiprinātu tās leģitimitāti, reģionālo pārstāvību, pārskatatbildību un efektivitāti; atgādināt, ka Eiropas Savienības galvenais ilgtermiņa mērķis joprojām ir ES vieta paplašinātā ANO Drošības padomē; aicināt augsto pārstāvi / priekšsēdētāja vietnieci šajā nolūkā izstrādāt dalībvalstu kopēju nostāju; lai turpmāk sasniegtu šo mērķi, iepriekš saskaņot Padomes nostāju par jaunu dalībvalstu uzņemšanu ANO Drošības padomē un reformu par ANO Drošības padomes lēmumu pieņemšanu;

| i) | iesaistīties ANO Ģenerālās asamblejas uzsāktajā ANO nozīmes globālajā pārvaldībā pārskatīšanā, lai uzlabotu pārredzamību un sadarbību; veicināt ciešāku sadarbību starp ES un ANO Ģenerālo asambleju; |
| --- | --- |

i)

iesaistīties ANO Ģenerālās asamblejas uzsāktajā ANO nozīmes globālajā pārvaldībā pārskatīšanā, lai uzlabotu pārredzamību un sadarbību; veicināt ciešāku sadarbību starp ES un ANO Ģenerālo asambleju;

| j) | palīdzēt piešķirt jaunu impulsu ANO Ģenerālajai asamblejai un paaugstināt tās efektivitāti, cita starpā, atbalstot ad hoc darba grupas veiktos pasākumus, veicinot padziļinātas un uz rezultātiem vērstas tematiskas debates par aktuāliem un svarīgiem jautājumiem un ANO Ģenerālās asamblejas ciešāku sadarbību ar citām ieinteresētajām pusēm, tostarp pilsonisko sabiedrību un citām starptautiskām un reģionālām organizācijām un forumiem; uzsvērt vajadzību vēl vairāk vienkāršot ANO Ģenerālās asamblejas un tās galveno komiteju programmas; uzsvērt, ka jauna impulsa piešķiršanu ANO Ģenerālās asamblejai var nodrošināt tikai tad, ja tā atbilstīgi un piemēroti rīkojas jautājumos, kas ir nozīmīgi visai starptautiskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

j)

palīdzēt piešķirt jaunu impulsu ANO Ģenerālajai asamblejai un paaugstināt tās efektivitāti, cita starpā, atbalstot ad hoc darba grupas veiktos pasākumus, veicinot padziļinātas un uz rezultātiem vērstas tematiskas debates par aktuāliem un svarīgiem jautājumiem un ANO Ģenerālās asamblejas ciešāku sadarbību ar citām ieinteresētajām pusēm, tostarp pilsonisko sabiedrību un citām starptautiskām un reģionālām organizācijām un forumiem; uzsvērt vajadzību vēl vairāk vienkāršot ANO Ģenerālās asamblejas un tās galveno komiteju programmas; uzsvērt, ka jauna impulsa piešķiršanu ANO Ģenerālās asamblejai var nodrošināt tikai tad, ja tā atbilstīgi un piemēroti rīkojas jautājumos, kas ir nozīmīgi visai starptautiskajai sabiedrībai;

| k) | vēlreiz apliecināt apņemšanos nodrošināt, lai saskaņā ar budžeta disciplīnas un konsekvences principiem, kā arī ievērojot visaugstākos starptautiskos standartus, tiktu efektīvi un lietderīgi pārvaldīti ANO finanšu resursi, un tie būtu pietiekami; |
| --- | --- |

k)

vēlreiz apliecināt apņemšanos nodrošināt, lai saskaņā ar budžeta disciplīnas un konsekvences principiem, kā arī ievērojot visaugstākos starptautiskos standartus, tiktu efektīvi un lietderīgi pārvaldīti ANO finanšu resursi, un tie būtu pietiekami;

Miers un drošība

Miera uzturēšana un miera veidošana

| l) | stiprināt operatīvās partnerattiecības un veicināt kopējo miera veidošanas centienu stratēģisko saskaņotību un efektivitāti, cita starpā, ar Miera uzturēšanas operāciju īpašās komitejas darbu; |
| --- | --- |

l)

stiprināt operatīvās partnerattiecības un veicināt kopējo miera veidošanas centienu stratēģisko saskaņotību un efektivitāti, cita starpā, ar Miera uzturēšanas operāciju īpašās komitejas darbu;

| m) | veicināt sadarbību un veidot partnerattiecības konfliktu novēršanā, civilo un militāro krīžu pārvarēšanā un konfliktu atrisināšanā ar ANO, EDSO, Āfrikas Savienību (ĀS), Arābu līgu un citām starptautiskām un reģionālām organizācijām, kā arī ar pilsonisko sabiedrību; uzlabot reģionālo organizāciju miera veidošanas spējas, cita starpā, izmantojot ierosinātās ES–ANO–ĀS un ES–ANO–ECOWAS (Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopiena) trīspusējās partnerattiecības; |
| --- | --- |

m)

veicināt sadarbību un veidot partnerattiecības konfliktu novēršanā, civilo un militāro krīžu pārvarēšanā un konfliktu atrisināšanā ar ANO, EDSO, Āfrikas Savienību (ĀS), Arābu līgu un citām starptautiskām un reģionālām organizācijām, kā arī ar pilsonisko sabiedrību; uzlabot reģionālo organizāciju miera veidošanas spējas, cita starpā, izmantojot ierosinātās ES–ANO–ĀS un ES–ANO–ECOWAS (Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopiena) trīspusējās partnerattiecības;

| n) | veicināt dažādu miera veidošanas dalībnieku sadarbību, jo īpaši starp ANO sekretariātu, ANO Drošības padomi, ANO Ģenerālo asambleju un ANO dalībvalstīm, kas iesaistītas miera veidošanas misijās; censties nodrošināt, lai ES dalībvalstis sniegtu ieguldījumu ANO miera misijās ar savām īpašajām iespējām, piemēram, transporta, loģistikas un apmācības jomā; apsvērt iespēju uzsākt militāru operāciju saskaņā ar kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP), ietverot arī iespējamu kaujas vienības izvietošanu pirms ANO miera misijas, ja to pieprasa ANO, tomēr veltot īpašu uzmanību visu miera uzturēšanas misiju dalībnieku un kaujas vienību aizsardzībai; atbalstīt konfliktu novēršanas un pārvarēšanas, kā arī starpniecības, miera uzturēšanas un miera veidošanas spēju attīstību valsts un reģionālajā līmenī; veicināt zinātības un paraugprakses apmaiņu starp partneriem; |
| --- | --- |

n)

veicināt dažādu miera veidošanas dalībnieku sadarbību, jo īpaši starp ANO sekretariātu, ANO Drošības padomi, ANO Ģenerālo asambleju un ANO dalībvalstīm, kas iesaistītas miera veidošanas misijās; censties nodrošināt, lai ES dalībvalstis sniegtu ieguldījumu ANO miera misijās ar savām īpašajām iespējām, piemēram, transporta, loģistikas un apmācības jomā; apsvērt iespēju uzsākt militāru operāciju saskaņā ar kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP), ietverot arī iespējamu kaujas vienības izvietošanu pirms ANO miera misijas, ja to pieprasa ANO, tomēr veltot īpašu uzmanību visu miera uzturēšanas misiju dalībnieku un kaujas vienību aizsardzībai; atbalstīt konfliktu novēršanas un pārvarēšanas, kā arī starpniecības, miera uzturēšanas un miera veidošanas spēju attīstību valsts un reģionālajā līmenī; veicināt zinātības un paraugprakses apmaiņu starp partneriem;

| o) | sniegt atbalstu ANO civilo spēju pārskatīšanai, rodot praktisku veidu, kā saskaņot pieprasījumu ar piedāvājumu svarīgās civilo spēju jomās; paātrināt pieņemšanu darbā, novērst darbības nesavienojamību un izvairīties no dublēšanās, izmantojot civilās drošības un aizsardzības spējas ANO pasākumu atbalstam; izpētīt iespējas izvietot kopējas krīzes reaģēšanas vienības ANO operācijā gadījumos, kad vajadzīgi ātri izvietojami cilvēku un tehniskie resursi; |
| --- | --- |

o)

sniegt atbalstu ANO civilo spēju pārskatīšanai, rodot praktisku veidu, kā saskaņot pieprasījumu ar piedāvājumu svarīgās civilo spēju jomās; paātrināt pieņemšanu darbā, novērst darbības nesavienojamību un izvairīties no dublēšanās, izmantojot civilās drošības un aizsardzības spējas ANO pasākumu atbalstam; izpētīt iespējas izvietot kopējas krīzes reaģēšanas vienības ANO operācijā gadījumos, kad vajadzīgi ātri izvietojami cilvēku un tehniskie resursi;

| p) | nodrošināt sieviešu līdzdalību visos miera procesa posmos un sistemātiski iesaistīt viņas preventīvā diplomātijā, agrīnā brīdināšanā un drošības uzraudzībā; pievērsties vajadzībai ievērot dzimumu līdztiesības aspektu attiecībā uz konfliktu novēršanu, miera uzturēšanas operācijām, humāno palīdzību, pēckonflikta atjaunošanu un ADR iniciatīvām (25), kā noteikts ANO Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību; aktīvi strādāt, lai ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 īstenotu visās ANO dalībvalstīs; |
| --- | --- |

p)

nodrošināt sieviešu līdzdalību visos miera procesa posmos un sistemātiski iesaistīt viņas preventīvā diplomātijā, agrīnā brīdināšanā un drošības uzraudzībā; pievērsties vajadzībai ievērot dzimumu līdztiesības aspektu attiecībā uz konfliktu novēršanu, miera uzturēšanas operācijām, humāno palīdzību, pēckonflikta atjaunošanu un ADR iniciatīvām (25), kā noteikts ANO Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību; aktīvi strādāt, lai ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 īstenotu visās ANO dalībvalstīs;

| q) | sadarboties ar ANO, lai novērstu pašreizējos globālos draudus, piemēram, klimata pārmaiņas, kodolieroču izplatīšanu, organizēto noziedzību, terorismu un pandēmijas; |
| --- | --- |

q)

sadarboties ar ANO, lai novērstu pašreizējos globālos draudus, piemēram, klimata pārmaiņas, kodolieroču izplatīšanu, organizēto noziedzību, terorismu un pandēmijas;

| r) | censties panākt 2012. gada ANO konferences par ieroču tirdzniecības līguma un 2012. gada pārskata konferences par rīcību attiecībā uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem veiksmīgu iznākumu un pārraudzīt tā īstenošanu; |
| --- | --- |

r)

censties panākt 2012. gada ANO konferences par ieroču tirdzniecības līguma un 2012. gada pārskata konferences par rīcību attiecībā uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem veiksmīgu iznākumu un pārraudzīt tā īstenošanu;

Pienākums aizsargāt (R2P)

| s) | palīdzēt valstīm izpildīt pienākumu aizsargāt savus iedzīvotājus; uzsvērt nepieciešamību laicīgi un pienācīgi rīkoties starptautiskā līmenī un apturēt genocīdu, etnisko tīrīšanu, kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci; |
| --- | --- |

s)

palīdzēt valstīm izpildīt pienākumu aizsargāt savus iedzīvotājus; uzsvērt nepieciešamību laicīgi un pienācīgi rīkoties starptautiskā līmenī un apturēt genocīdu, etnisko tīrīšanu, kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci;

| t) | panākt turpmāku politisku un institucionālu progresu attiecībā uz pienākuma aizsargāt R2P koncepcijas īstenošanu ANO struktūrās, jo īpaši Drošības padomē, Ģenerālajā asamblejā un Cilvēktiesību padomē, izdarot secinājumus un mācoties no pieredzes, kas gūta gan no intervences Lībijā, gan no nespējas ātri rīkoties Sīrijas gadījumā; veicināt debates par to, kā ANO struktūras, jo īpaši Drošības padome, varētu izmantot šo koncepciju, lai nodrošinātu ciešāku sadarbību starp ANO dalībvalstīm krīžu laikā; sekmēt reģionālo organizāciju pozitīvo ietekmi, attīstot un piemērojot operatīvu pieeju pienākumam aizsargāt; |
| --- | --- |

t)

panākt turpmāku politisku un institucionālu progresu attiecībā uz pienākuma aizsargāt R2P koncepcijas īstenošanu ANO struktūrās, jo īpaši Drošības padomē, Ģenerālajā asamblejā un Cilvēktiesību padomē, izdarot secinājumus un mācoties no pieredzes, kas gūta gan no intervences Lībijā, gan no nespējas ātri rīkoties Sīrijas gadījumā; veicināt debates par to, kā ANO struktūras, jo īpaši Drošības padome, varētu izmantot šo koncepciju, lai nodrošinātu ciešāku sadarbību starp ANO dalībvalstīm krīžu laikā; sekmēt reģionālo organizāciju pozitīvo ietekmi, attīstot un piemērojot operatīvu pieeju pienākumam aizsargāt;

| u) | sadarboties ar partneriem, lai nodrošinātu, ka šī koncepcija ir vērsta uz konfliktu novēršanu, aizsardzību uz pēckonfliktu atjaunošanu saskaņā ar pienākuma aizsargāt trim daļām — pienākumu novērst, aizsargāt un atjaunot; palīdzēt valstīm šajā jomā veidot spējas, tostarp stiprinot agrīnās brīdināšanas mehānismus un attiecīgās ANO starpniecības spējas; sadarbībā ar ANO dalībvalstīm veicināt kontaktpunktu izveidi, lai uzraudzītu jaunu konfliktu situācijas un veidotu šā uzdevuma risināšanai vajadzīgās spējas ES delegācijās; |
| --- | --- |

u)

sadarboties ar partneriem, lai nodrošinātu, ka šī koncepcija ir vērsta uz konfliktu novēršanu, aizsardzību uz pēckonfliktu atjaunošanu saskaņā ar pienākuma aizsargāt trim daļām — pienākumu novērst, aizsargāt un atjaunot; palīdzēt valstīm šajā jomā veidot spējas, tostarp stiprinot agrīnās brīdināšanas mehānismus un attiecīgās ANO starpniecības spējas; sadarbībā ar ANO dalībvalstīm veicināt kontaktpunktu izveidi, lai uzraudzītu jaunu konfliktu situācijas un veidotu šā uzdevuma risināšanai vajadzīgās spējas ES delegācijās;

| v) | stingri vēlreiz apstiprināt ES saistības, ko paredz pienākuma aizsargāt koncepcija, un sākt darbu, lai panāktu institucionālu vienprātību par pienākumu aizsargāt starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Ārējās darbības dienestu un ES dalībvalstīm, kas varētu nodrošināt konsekventāku ES rīcību šādos jautājumos ANO forumos; |
| --- | --- |

v)

stingri vēlreiz apstiprināt ES saistības, ko paredz pienākuma aizsargāt koncepcija, un sākt darbu, lai panāktu institucionālu vienprātību par pienākumu aizsargāt starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Ārējās darbības dienestu un ES dalībvalstīm, kas varētu nodrošināt konsekventāku ES rīcību šādos jautājumos ANO forumos;

Starpniecība

| w) | veicināt starpniecību kā lietderīgu instrumentu miermīlīgai strīdu novēršanai un risināšanai, kā arī lai nepieļautu, ka pēckonfliktu situācijās valstis atkal ieslīgst konfliktos; izstrādāt efektīvākas starpniecības pamatnostādnes attiecībā uz tiesiskumu un demokrātisko pārskatatbildību; |
| --- | --- |

w)

veicināt starpniecību kā lietderīgu instrumentu miermīlīgai strīdu novēršanai un risināšanai, kā arī lai nepieļautu, ka pēckonfliktu situācijās valstis atkal ieslīgst konfliktos; izstrādāt efektīvākas starpniecības pamatnostādnes attiecībā uz tiesiskumu un demokrātisko pārskatatbildību;

| x) | noteikt par prioritāti šā instrumenta īstenošanu un to pilnveidot, tā kā attīstīt starpniecības spējas Eiropas Ārējās darbības dienestā, pamatojoties uz ES vidutāja un dialoga veidošanas spēju stiprināšanas koncepciju; |
| --- | --- |

x)

noteikt par prioritāti šā instrumenta īstenošanu un to pilnveidot, tā kā attīstīt starpniecības spējas Eiropas Ārējās darbības dienestā, pamatojoties uz ES vidutāja un dialoga veidošanas spēju stiprināšanas koncepciju;

| y) | cieši sadarboties ar ANO un citiem starpniecības dalībniekiem; starpniecībā tiekties pēc sinerģijas ar ANO Politisko jautājumu departamentu (DPA); veicināt starptautisku, reģionālu un apakšreģionālu organizāciju partnerattiecības un sadarbību ar ANO, to savstarpējo sadarbību un sadarbību ar pilsonisko sabiedrību, piemēram, izmantojot ES un ANO kopīgu partnerību par starpniecības spējām; uzlabot informācijas apmaiņu, sadarbību un koordināciju, lai nodrošinātu to dalībnieku darbības saskaņotību un papildināmību, kuri iesaistīti konkrētu gadījumu starpniecībā; |
| --- | --- |

y)

cieši sadarboties ar ANO un citiem starpniecības dalībniekiem; starpniecībā tiekties pēc sinerģijas ar ANO Politisko jautājumu departamentu (DPA); veicināt starptautisku, reģionālu un apakšreģionālu organizāciju partnerattiecības un sadarbību ar ANO, to savstarpējo sadarbību un sadarbību ar pilsonisko sabiedrību, piemēram, izmantojot ES un ANO kopīgu partnerību par starpniecības spējām; uzlabot informācijas apmaiņu, sadarbību un koordināciju, lai nodrošinātu to dalībnieku darbības saskaņotību un papildināmību, kuri iesaistīti konkrētu gadījumu starpniecībā;

Starptautiskais taisnīgums

| z) | stiprināt starptautisko kriminālās tiesvedības sistēmu, uzsvērt Starptautiskās Krimināltiesas (SK) nozīmi cīņā pret nesodāmību un arī turpmāk popularizēt SK kā vienīgo pastāvīgo tiesu iestādi, kas var tiesāt kara noziegumos, noziegumos pret cilvēci un genocīdā vainīgas personas, ja valstu tiesas to nespēj vai nevēlas; |
| --- | --- |

z)

stiprināt starptautisko kriminālās tiesvedības sistēmu, uzsvērt Starptautiskās Krimināltiesas (SK) nozīmi cīņā pret nesodāmību un arī turpmāk popularizēt SK kā vienīgo pastāvīgo tiesu iestādi, kas var tiesāt kara noziegumos, noziegumos pret cilvēci un genocīdā vainīgas personas, ja valstu tiesas to nespēj vai nevēlas;

| aa) | stiprināt SK, sniedzot tai politisku, diplomātisku, finansiālu un loģistisku atbalstu; mudināt visas ANO dalībvalstis pievienoties šai tiesai, ratificējot Romas statūtus; veicināt ANO un tās iestāžu un aģentūru ciešāku sadarbību ar Krimināltiesu; |
| --- | --- |

aa)

stiprināt SK, sniedzot tai politisku, diplomātisku, finansiālu un loģistisku atbalstu; mudināt visas ANO dalībvalstis pievienoties šai tiesai, ratificējot Romas statūtus; veicināt ANO un tās iestāžu un aģentūru ciešāku sadarbību ar Krimināltiesu;

Cilvēktiesības

| ab) | starptautiskajā arēnā stiprināt centienus, lai panāktu, ka visas ANO konvencijās paredzētās cilvēktiesības tiek uzskatītas par vispārējām, nedalāmām, savstarpēji atkarīgām un savstarpēji saistītām; palīdzēt stiprināt valstu spējas pildīt starptautiskās cilvēktiesību saistības; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību nodrošināt visiem cilvēkiem tiesības uz reliģijas un ticības brīvību; |
| --- | --- |

ab)

starptautiskajā arēnā stiprināt centienus, lai panāktu, ka visas ANO konvencijās paredzētās cilvēktiesības tiek uzskatītas par vispārējām, nedalāmām, savstarpēji atkarīgām un savstarpēji saistītām; palīdzēt stiprināt valstu spējas pildīt starptautiskās cilvēktiesību saistības; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību nodrošināt visiem cilvēkiem tiesības uz reliģijas un ticības brīvību;

| ac) | aktīvi atbalstīt Āfrikas valstu uzsākto iniciatīvu un Komisijas ieteikumu par sieviešu statusu, kopīgi cenšoties panākt, lai 2012. gadā pieņemtu ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju par sieviešu dzimumorgānu kropļošanas aizliegumu visā pasaulē; aicināt augsto pārstāvi/priekšsēdētāja vietnieci un Komisiju piešķirt šim uzdevumam augstāko prioritāti, lai nodrošinātu tā veiksmīgu iznākumu; |
| --- | --- |

ac)

aktīvi atbalstīt Āfrikas valstu uzsākto iniciatīvu un Komisijas ieteikumu par sieviešu statusu, kopīgi cenšoties panākt, lai 2012. gadā pieņemtu ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju par sieviešu dzimumorgānu kropļošanas aizliegumu visā pasaulē; aicināt augsto pārstāvi/priekšsēdētāja vietnieci un Komisiju piešķirt šim uzdevumam augstāko prioritāti, lai nodrošinātu tā veiksmīgu iznākumu;

| ad) | arī turpmāk veicināt cilvēktiesību iekļaušanu visos ANO darbības aspektos, vēlreiz apliecinot to, ka cilvēktiesības ir nesaraujami saistītas ar citiem ANO miera un drošības, kā arī attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

ad)

arī turpmāk veicināt cilvēktiesību iekļaušanu visos ANO darbības aspektos, vēlreiz apliecinot to, ka cilvēktiesības ir nesaraujami saistītas ar citiem ANO miera un drošības, kā arī attīstības mērķiem;

| ae) | aktīvi piedalīties ANO Cilvēktiesību padomes darbā, atbalstot rezolūcijas, izdodot paziņojumus un iesaistoties interaktīvos dialogos un debatēs, lai nodrošinātu lielāku līdzsvaru ANO Cilvēktiesību padomes darbā; |
| --- | --- |

ae)

aktīvi piedalīties ANO Cilvēktiesību padomes darbā, atbalstot rezolūcijas, izdodot paziņojumus un iesaistoties interaktīvos dialogos un debatēs, lai nodrošinātu lielāku līdzsvaru ANO Cilvēktiesību padomes darbā;

| af) | palielināt īpašo procedūru agrās brīdināšanas spējas, paredzot mehānismu, kas tām ļauj rosināt situācijas automātisku izvērtēšanu ANO Cilvēktiesību padomē; pastiprināt pārraudzības pasākumus, lai īstenotu ieteikumus par īpašajām procedūrām; |
| --- | --- |

af)

palielināt īpašo procedūru agrās brīdināšanas spējas, paredzot mehānismu, kas tām ļauj rosināt situācijas automātisku izvērtēšanu ANO Cilvēktiesību padomē; pastiprināt pārraudzības pasākumus, lai īstenotu ieteikumus par īpašajām procedūrām;

| ag) | stiprināt vispārējā regulārā pārskata (VRP) procesu, iekļaujot ieteikumus divpusējos un daudzpusējos dialogos ar ANO dalībvalstīm un pamatojot šos dialogus ar starptautiskām normām un standartiem; |
| --- | --- |

ag)

stiprināt vispārējā regulārā pārskata (VRP) procesu, iekļaujot ieteikumus divpusējos un daudzpusējos dialogos ar ANO dalībvalstīm un pamatojot šos dialogus ar starptautiskām normām un standartiem;

| ah) | turpināt centienus ANO Ģenerālajā asamblejā un tās komitejās attiecībā uz aicinājumu noteikt moratoriju nāves soda izmantošanai, kam arvien vairāk valstu izsaka arvien lielāku atbalstu, un attiecībā uz bērnu tiesībām, neatkarīgiem medijiem un reliģisko toleranci; atbalstīt visus centienus izskaust spīdzināšanu; jo īpaši veicināt ANO Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvā protokola pieņemšanu; |
| --- | --- |

ah)

turpināt centienus ANO Ģenerālajā asamblejā un tās komitejās attiecībā uz aicinājumu noteikt moratoriju nāves soda izmantošanai, kam arvien vairāk valstu izsaka arvien lielāku atbalstu, un attiecībā uz bērnu tiesībām, neatkarīgiem medijiem un reliģisko toleranci; atbalstīt visus centienus izskaust spīdzināšanu; jo īpaši veicināt ANO Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvā protokola pieņemšanu;

Atbalsts demokrātijai

| ai) | palīdzēt nodrošināt vietējos demokrātiskos procesus, demokrātijas kultūras un tiesiskuma attīstību; paplašināt atbalstu demokrātijai arī pēc vēlēšanu procesa beigām, lai to uzturētu ilgtermiņā un spētu sniegt iedzīvotājiem taustāmus rezultātus; nodrošināt parlamentu un politisko partiju plašāku iekļaušanu demokrātijas atbalsta programmās; uzsvērt, cik liela nozīme ir neatkarīgām NVO, kas var brīvi darboties, lai veidotu spēcīgu pilsonisko kultūru; |
| --- | --- |

ai)

palīdzēt nodrošināt vietējos demokrātiskos procesus, demokrātijas kultūras un tiesiskuma attīstību; paplašināt atbalstu demokrātijai arī pēc vēlēšanu procesa beigām, lai to uzturētu ilgtermiņā un spētu sniegt iedzīvotājiem taustāmus rezultātus; nodrošināt parlamentu un politisko partiju plašāku iekļaušanu demokrātijas atbalsta programmās; uzsvērt, cik liela nozīme ir neatkarīgām NVO, kas var brīvi darboties, lai veidotu spēcīgu pilsonisko kultūru;

| aj) | pievērst vislielāko uzmanību sociālai un ekonomiskai iekļaušanai, pārejai uz demokrātiju un politiskiem un vēlēšanu procesiem, spēju veidošanai, pilsoniskās sabiedrības stiprināšanai, jauniešu līdzdalībai parlamentārajā demokrātijā, vārda brīvības, apziņas un ticības brīvības, kā arī sieviešu tiesību, tostarp tiesību piedalīties sabiedriskajā un politiskajā dzīvē, aizsardzībai, gan sociālās prakses, gan tiesību aktu līmenī; |
| --- | --- |

aj)

pievērst vislielāko uzmanību sociālai un ekonomiskai iekļaušanai, pārejai uz demokrātiju un politiskiem un vēlēšanu procesiem, spēju veidošanai, pilsoniskās sabiedrības stiprināšanai, jauniešu līdzdalībai parlamentārajā demokrātijā, vārda brīvības, apziņas un ticības brīvības, kā arī sieviešu tiesību, tostarp tiesību piedalīties sabiedriskajā un politiskajā dzīvē, aizsardzībai, gan sociālās prakses, gan tiesību aktu līmenī;

| ak) | veiksmīgāk iekļaut atbalstu demokrātijai Eiropas ārējā darbībā; atbalstīt demokrātisku pārvaldību ar dažādajiem pieejamajiem finanšu instrumentiem, kad vien iespējams, izmantojot ES delegāciju resursus; sadarboties ar ANO un citiem partneriem globālā un vietējā mērogā, lai nodrošinātu tiesiskumu, veicinātu neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus un veidotu un stiprinātu demokrātiskās iestādes, kas spēj nodrošināt demokrātiju; |
| --- | --- |

ak)

veiksmīgāk iekļaut atbalstu demokrātijai Eiropas ārējā darbībā; atbalstīt demokrātisku pārvaldību ar dažādajiem pieejamajiem finanšu instrumentiem, kad vien iespējams, izmantojot ES delegāciju resursus; sadarboties ar ANO un citiem partneriem globālā un vietējā mērogā, lai nodrošinātu tiesiskumu, veicinātu neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus un veidotu un stiprinātu demokrātiskās iestādes, kas spēj nodrošināt demokrātiju;

| al) | nodrošināt, ka ANO miera uzturēšanas misiju pilnvaras atspoguļo vajadzību atbalstīt vēlēšanu novērošanas misijas, un sniegt tām nepieciešamos līdzekļus, lai garantētu novērotāju drošību darbības vietās; |
| --- | --- |

al)

nodrošināt, ka ANO miera uzturēšanas misiju pilnvaras atspoguļo vajadzību atbalstīt vēlēšanu novērošanas misijas, un sniegt tām nepieciešamos līdzekļus, lai garantētu novērotāju drošību darbības vietās;

Attīstība

| am) | iekļaut ar attīstību saistītās ES politikas visos līmeņos, lai izvairītos gan no pretrunām starp attīstību veicinošām politikas jomām, gan no šķēršļiem partnervalstu attīstībai divpusējos un daudzpusējos līgumos un forumos; pievērst īpašu uzmanību cilvēktiesību un attīstības aspektiem brīvās tirdzniecības līgumos un PTO līmenī notiekošo sarunu laikā; |
| --- | --- |

am)

iekļaut ar attīstību saistītās ES politikas visos līmeņos, lai izvairītos gan no pretrunām starp attīstību veicinošām politikas jomām, gan no šķēršļiem partnervalstu attīstībai divpusējos un daudzpusējos līgumos un forumos; pievērst īpašu uzmanību cilvēktiesību un attīstības aspektiem brīvās tirdzniecības līgumos un PTO līmenī notiekošo sarunu laikā;

| an) | turpināt darbu nolūkā sasniegt tādu attīstības procesu, kura centrā ir cilvēki; pārraudzīt ANO deklarāciju par tiesībām uz attīstību, galveno uzmanību pievēršot praktiskām darbībām tās īstenošanas nolūkā; |
| --- | --- |

an)

turpināt darbu nolūkā sasniegt tādu attīstības procesu, kura centrā ir cilvēki; pārraudzīt ANO deklarāciju par tiesībām uz attīstību, galveno uzmanību pievēršot praktiskām darbībām tās īstenošanas nolūkā;

| ao) | nodrošināt, ka vispārējā Eiropas atbalsta daļa, kas virzīta caur ES budžetu, nebūtu jāsamazina un ka uzmanības centrā saglabātos nabadzības un bada jautājums; apsvērt vajadzību 20 % no visa ES atbalsta piešķirt pamata sociālajiem pakalpojumiem, kā to noteikusi ANO, īpaši koncentrējoties uz brīvu pieeju pamata veselības aprūpei un pamatizglītībai, ņemot vērā ES atbalstu iniciatīvai „Izglītība visiem” un saistības cilvēka veselības uzlabošanā visā pasaulē; |
| --- | --- |

ao)

nodrošināt, ka vispārējā Eiropas atbalsta daļa, kas virzīta caur ES budžetu, nebūtu jāsamazina un ka uzmanības centrā saglabātos nabadzības un bada jautājums; apsvērt vajadzību 20 % no visa ES atbalsta piešķirt pamata sociālajiem pakalpojumiem, kā to noteikusi ANO, īpaši koncentrējoties uz brīvu pieeju pamata veselības aprūpei un pamatizglītībai, ņemot vērā ES atbalstu iniciatīvai „Izglītība visiem” un saistības cilvēka veselības uzlabošanā visā pasaulē;

| ap) | palielināt attīstības politikas saskaņotību un uzlabot attīstības palīdzības efektivitāti, jo tie ir TAM sasniegšanas galvenie aspekti; |
| --- | --- |

ap)

palielināt attīstības politikas saskaņotību un uzlabot attīstības palīdzības efektivitāti, jo tie ir TAM sasniegšanas galvenie aspekti;

| aq) | vadīt un paātrināt ANO centienus īstenot TAM, īpašu uzmanību pievēršot tiem mērķiem, kuros līdz šim sasniegtais progress ir vismazākais; |
| --- | --- |

aq)

vadīt un paātrināt ANO centienus īstenot TAM, īpašu uzmanību pievēršot tiem mērķiem, kuros līdz šim sasniegtais progress ir vismazākais;

| ar) | paliekot uzticīgai saistībām sadarbībā ar starptautisko sabiedrību izskaust nabadzību, strādāt pie tā, lai izveidotu tālejošu TAM programmu laika posmam pēc 2015. gada, ņemot vērā gan līdz šim panākto progresu, gan arī vēl pastāvošos šķēršļus; |
| --- | --- |

ar)

paliekot uzticīgai saistībām sadarbībā ar starptautisko sabiedrību izskaust nabadzību, strādāt pie tā, lai izveidotu tālejošu TAM programmu laika posmam pēc 2015. gada, ņemot vērā gan līdz šim panākto progresu, gan arī vēl pastāvošos šķēršļus;

| as) | veikt pārraudzību un censties pilnībā īstenot ilgtspējīgai attīstībai veltītās ANO konferences („Rio+20”) darba rezultātus, cita starpā veicinot ilgtspējīgu attīstību kā vadošo principu vispārējai ilgtermiņa attīstībai; |
| --- | --- |

as)

veikt pārraudzību un censties pilnībā īstenot ilgtspējīgai attīstībai veltītās ANO konferences („Rio+20”) darba rezultātus, cita starpā veicinot ilgtspējīgu attīstību kā vadošo principu vispārējai ilgtermiņa attīstībai;

| at) | izveidot ANO Ievērojamo personu grupu; |
| --- | --- |

at)

izveidot ANO Ievērojamo personu grupu;

| au) | aktīvi pārraudzīt, kā tiek īstenoti Pusanā pieņemtie secinājumi; |
| --- | --- |

au)

aktīvi pārraudzīt, kā tiek īstenoti Pusanā pieņemtie secinājumi;

| av) | aktīvi iesaistīties, lai cīnītos pret spekulācijām ar pārtiku un risinātu samilzušo nabadzības un bada problēmu; |
| --- | --- |

av)

aktīvi iesaistīties, lai cīnītos pret spekulācijām ar pārtiku un risinātu samilzušo nabadzības un bada problēmu;

| aw) | piešķirt prioritāti nodrošinātībai ar pārtiku, ražošanas jaudai lauksaimniecībā, infrastruktūrai, iespēju attīstīšanai, integrējošai ekonomiskajai izaugsmei, labvēlīgiem tirgus apstākļiem un jaunai uzņēmējdarbībai, piekļuvei tehnoloģijām un humānajai un sociālajai attīstībai vismazāk attīstītajās valstīs saskaņā ar Stambulas rīcības programmu un secinājumiem, kas tika pieņemti ANO Tirdzniecības un attīstības konferences 13. sesijā Dohā 2012. gada 26. aprīlī; |
| --- | --- |

aw)

piešķirt prioritāti nodrošinātībai ar pārtiku, ražošanas jaudai lauksaimniecībā, infrastruktūrai, iespēju attīstīšanai, integrējošai ekonomiskajai izaugsmei, labvēlīgiem tirgus apstākļiem un jaunai uzņēmējdarbībai, piekļuvei tehnoloģijām un humānajai un sociālajai attīstībai vismazāk attīstītajās valstīs saskaņā ar Stambulas rīcības programmu un secinājumiem, kas tika pieņemti ANO Tirdzniecības un attīstības konferences 13. sesijā Dohā 2012. gada 26. aprīlī;

| ax) | atkārtoti paust apņemšanos īstenot Romas principus par nodrošinātību ar pārtiku; paust nožēlu par sekām, ko radījusi spekulēšana ar pārtikas precēm; |
| --- | --- |

ax)

atkārtoti paust apņemšanos īstenot Romas principus par nodrošinātību ar pārtiku; paust nožēlu par sekām, ko radījusi spekulēšana ar pārtikas precēm;

| ay) | mudināt jaunattīstības valstis ar starptautisko ziedotāju atbalstu veikt ilgtermiņa pasākumus, lai nodrošinātu, ka sausums neizbēgami neizraisa badu; ieviest katastrofu riska mazināšanas stratēģijas un agrīnās brīdināšanas sistēmas; |
| --- | --- |

ay)

mudināt jaunattīstības valstis ar starptautisko ziedotāju atbalstu veikt ilgtermiņa pasākumus, lai nodrošinātu, ka sausums neizbēgami neizraisa badu; ieviest katastrofu riska mazināšanas stratēģijas un agrīnās brīdināšanas sistēmas;

| az) | pilnībā atbalstīt ANO un jo īpaši ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja būtisko lomu; |
| --- | --- |

az)

pilnībā atbalstīt ANO un jo īpaši ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja būtisko lomu;

| ba) | atkārtoti apliecināt ES ilgtermiņa apņemšanos atbalstīt Āfrikas raga iedzīvotāju labklājību un risināt jautājumus saistībā ar strukturālā pārtikas trūkuma un konflikta iemesliem; |
| --- | --- |

ba)

atkārtoti apliecināt ES ilgtermiņa apņemšanos atbalstīt Āfrikas raga iedzīvotāju labklājību un risināt jautājumus saistībā ar strukturālā pārtikas trūkuma un konflikta iemesliem;

Klimata pārmaiņas, vides aizsardzība visā pasaulē un ilgtspējība

| bb) | uzņemties vadību globālās klimata pārvaldības jomā un starptautiskajā sadarbībā klimata pārmaiņu jomā; atbalstīt atvērtu, pārskatāmu un samērīgu institucionālo arhitektūru, kas attiecīgajās pārvaldības iestādēs nodrošina gan rūpnieciski attīstīto valstu, gan jaunattīstības valstu proporcionālu pārstāvību; turpināt attīstīt dialogu ar būtiskākajiem dalībniekiem, piemēram, BRICS valstīm un jaunattīstības valstīm, ņemot vērā, ka klimata pārmaiņas ir kļuvušas par vienu no nozīmīgākajiem jautājumiem starptautiskajās attiecībās; arī turpmāk attīstīt Eiropas Ārējās darbības dienesta spējas veidot ES diplomātijas politiku klimata pārmaiņu jomā; |
| --- | --- |

bb)

uzņemties vadību globālās klimata pārvaldības jomā un starptautiskajā sadarbībā klimata pārmaiņu jomā; atbalstīt atvērtu, pārskatāmu un samērīgu institucionālo arhitektūru, kas attiecīgajās pārvaldības iestādēs nodrošina gan rūpnieciski attīstīto valstu, gan jaunattīstības valstu proporcionālu pārstāvību; turpināt attīstīt dialogu ar būtiskākajiem dalībniekiem, piemēram, BRICS valstīm un jaunattīstības valstīm, ņemot vērā, ka klimata pārmaiņas ir kļuvušas par vienu no nozīmīgākajiem jautājumiem starptautiskajās attiecībās; arī turpmāk attīstīt Eiropas Ārējās darbības dienesta spējas veidot ES diplomātijas politiku klimata pārmaiņu jomā;

| bc) | turpināt pilnvarot pilsoņus vides pārvaldībā, efektīvi un globāli īstenojot Rio 10. principu; šajā saistībā paplašināt Orhūsas konvencijas noteikumus ārpus ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (UNECE) ietvariem, izmantojot vispārēju konvenciju vai atverot Orhūsas konvenciju pusēm, kas nav ANO/EEK dalībnieces; veicināt uzlabotu pārvaldību ilgtspējīgas attīstības jomā, tostarp stiprinot ANO Vides programmu (UNEP); aktīvi sadarboties ar partneriem, lai uzlabotu vides aizsardzības tiesību aktu piemērošanu visā pasaulē; |
| --- | --- |

bc)

turpināt pilnvarot pilsoņus vides pārvaldībā, efektīvi un globāli īstenojot Rio 10. principu; šajā saistībā paplašināt Orhūsas konvencijas noteikumus ārpus ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (UNECE) ietvariem, izmantojot vispārēju konvenciju vai atverot Orhūsas konvenciju pusēm, kas nav ANO/EEK dalībnieces; veicināt uzlabotu pārvaldību ilgtspējīgas attīstības jomā, tostarp stiprinot ANO Vides programmu (UNEP); aktīvi sadarboties ar partneriem, lai uzlabotu vides aizsardzības tiesību aktu piemērošanu visā pasaulē;

| bd) | virzīt ĀS un ES kopējo nostāju, lai vienotos par to, ka ANO Vides programmu pārveido par specializētu ANO aģentūru, kuras galvenais birojs atrastos Nairobi, Kenijā; šīs jaunās institucionālās sistēmas ietvaros risināt jautājumus, kas saistīti ar finansējumu, tehnoloģiju nodošanu un spēju veidošanu ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

bd)

virzīt ĀS un ES kopējo nostāju, lai vienotos par to, ka ANO Vides programmu pārveido par specializētu ANO aģentūru, kuras galvenais birojs atrastos Nairobi, Kenijā; šīs jaunās institucionālās sistēmas ietvaros risināt jautājumus, kas saistīti ar finansējumu, tehnoloģiju nodošanu un spēju veidošanu ilgtspējīgai attīstībai;

| be) | atbalstīt bioloģisko daudzveidību un klimata aizsardzību jaunattīstības valstīs saskaņā ar ANO Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām un Konvencijā par bioloģisko daudzveidību noteiktajiem mērķiem; noteikt, ka jūrām un okeāniem jākļūst par vienu no galvenajiem Rio sistēmas pīlāriem, līdztekus klimata jautājumiem un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai; |
| --- | --- |

be)

atbalstīt bioloģisko daudzveidību un klimata aizsardzību jaunattīstības valstīs saskaņā ar ANO Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām un Konvencijā par bioloģisko daudzveidību noteiktajiem mērķiem; noteikt, ka jūrām un okeāniem jākļūst par vienu no galvenajiem Rio sistēmas pīlāriem, līdztekus klimata jautājumiem un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai;

| bf) | atbalstīt Komisijas aktīvu dalību notiekošajās diskusijās par aizsardzības trūkumiem un reaģēšanu, kuru ierosināja ANO augstais komisārs bēgļu jautājumos (UNHCR), risinot augstā komisāra 2010. gada dialogu par aizsardzības grūtībām, kura mērķis ir uzlabot pašreizējo starptautisko sistēmu piespiedu kārtā pārvietoto personu un bezvalstnieku aizsardzībai; aktīvi piedalīties debatēs par terminu „klimata bēglis”, kas izmantots nolūkā raksturot tādus cilvēkus, kuri klimata pārmaiņu rezultātā ir spiesti pamest mājas un meklēt patvērumu ārzemēs, tostarp arī par iespējamo juridisko definīciju šim terminam, kas vēl nav atzīts starptautiskajās tiesībās, ne arī kādā juridiski saistošā starptautiskā līgumā; |
| --- | --- |

bf)

atbalstīt Komisijas aktīvu dalību notiekošajās diskusijās par aizsardzības trūkumiem un reaģēšanu, kuru ierosināja ANO augstais komisārs bēgļu jautājumos (UNHCR), risinot augstā komisāra 2010. gada dialogu par aizsardzības grūtībām, kura mērķis ir uzlabot pašreizējo starptautisko sistēmu piespiedu kārtā pārvietoto personu un bezvalstnieku aizsardzībai; aktīvi piedalīties debatēs par terminu „klimata bēglis”, kas izmantots nolūkā raksturot tādus cilvēkus, kuri klimata pārmaiņu rezultātā ir spiesti pamest mājas un meklēt patvērumu ārzemēs, tostarp arī par iespējamo juridisko definīciju šim terminam, kas vēl nav atzīts starptautiskajās tiesībās, ne arī kādā juridiski saistošā starptautiskā līgumā;

Dažādi

| bg) | veicināt valdību un parlamentu sadarbību globālos jautājumos un sekmēt debates par parlamentu nozīmi pasaules mērogā; stiprināt pasaules mēroga pārvaldības demokrātisko raksturu, pārskatatbildību un pārredzamību un veicināt lielāku sabiedrības un parlamentu līdzdalību ANO darbībā; |
| --- | --- |

bg)

veicināt valdību un parlamentu sadarbību globālos jautājumos un sekmēt debates par parlamentu nozīmi pasaules mērogā; stiprināt pasaules mēroga pārvaldības demokrātisko raksturu, pārskatatbildību un pārredzamību un veicināt lielāku sabiedrības un parlamentu līdzdalību ANO darbībā;

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu augstajai pārstāvei/ priekšsēdētāja vietniecei, Padomei un informēšanas nolūkā Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0255.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0229.

(3)  Eiropas Savienības Padome, 11298/2011.

(4)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/66/256.

(5)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/66/209.

(6)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/66/253.

(7)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/66/224.

(8)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/66/223.

(9)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/66/219.

(10)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/66/210.

(11)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/66/163.

(12)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/66/59.

(13)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/66/159.

(14)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/66/151.

(15)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/66/167.

(16)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/65/276.

(17)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/64/236.

(18)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0058.

(19)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0507.

(20)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0334.

(21)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0482.

(22)  OV C 99 E, 3.4.2012., 56. lpp.

(23)  OV C 99 E, 3.4.2012., 7. lpp.

(24)  OV C 124 E, 25.5.2006., 549. lpp.

(25)  Atbruņošanās, demobilizācija, atkārtota iesaistīšana un reintegrācija.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/114 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/114

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijsES īpašais pārstāvis cilvēktiesību jautājumos

P7_TA(2012)0250

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija ieteikums par ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (2012/2088(INI))

2013/C 332 E/24

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 6., 21., 31., 33. un 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 6., 21., 31., 33. un 36. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā 2010. gada 16. decembra rezolūciju par 2009. gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku cilvēktiesību jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 16. decembra rezolūciju par 2009. gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku cilvēktiesību jomā (1),

| — | ņemot vērā 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā, tostarp arī ietekmi uz ES politikas stratēģiju cilvēktiesību jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 18. aprīļa rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā, tostarp arī ietekmi uz ES politikas stratēģiju cilvēktiesību jomā (2),

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas 2011. gada 12. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Cilvēktiesības un demokrātija — ES ārējās darbības svarīgākais elements” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas 2011. gada 12. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Cilvēktiesības un demokrātija — ES ārējās darbības svarīgākais elements” (COM(2011)0886),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nodrošināšana Eiropas iedzīvotājiem — Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns” (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nodrošināšana Eiropas iedzīvotājiem — Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns” (COM(2010)0171),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamatnostādnes cilvēktiesību jomā un starptautiskās humanitārās tiesības (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamatnostādnes cilvēktiesību jomā un starptautiskās humanitārās tiesības (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības pievienošanos Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības pievienošanos Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai,

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos deklarāciju par politisko atbildību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos deklarāciju par politisko atbildību (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 97. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 97. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A7-0174/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A7-0174/2012),

| A. | tā kā Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā atkārtoti apstiprināta ES apņemšanās veicināt cilvēktiesības un demokrātiju visos ārējās darbības pasākumos, garantējot atbilstību un konsekvenci visās jomās un starp ārējo darbību un pārējiem savas politikas aspektiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā atkārtoti apstiprināta ES apņemšanās veicināt cilvēktiesības un demokrātiju visos ārējās darbības pasākumos, garantējot atbilstību un konsekvenci visās jomās un starp ārējo darbību un pārējiem savas politikas aspektiem;

| B. | tā kā LES 33. pantā paredzēts ES īpašā pārstāvja (ESĪP) cilvēktiesību jomā iecelšanas tiesiskais pamats, proti: „Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikuma var izvirzīt īpašu pārstāvi, pilnvarojot to konkrētos politikas jautājumos. Īpašais pārstāvis īsteno savas pilnvaras Augstā pārstāvja vadībā”; |
| --- | --- |

B.

tā kā LES 33. pantā paredzēts ES īpašā pārstāvja (ESĪP) cilvēktiesību jomā iecelšanas tiesiskais pamats, proti: „Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikuma var izvirzīt īpašu pārstāvi, pilnvarojot to konkrētos politikas jautājumos. Īpašais pārstāvis īsteno savas pilnvaras Augstā pārstāvja vadībā”;

| C. | tā kā Eiropas Parlaments atkārtoti ir prasījis iecelt ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (ESĪP cilvēktiesību jautājumos), kā noteikts iepriekšminētajās 2010. gada 16. decembra un 2012. gada 18. aprīļa rezolūcijās; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Parlaments atkārtoti ir prasījis iecelt ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (ESĪP cilvēktiesību jautājumos), kā noteikts iepriekšminētajās 2010. gada 16. decembra un 2012. gada 18. aprīļa rezolūcijās;

| D. | tā kā ESĪP cilvēktiesību jautājumos būtu jāstiprina ES cilvēktiesību politikas kā kopējās ārlietu un drošības politikas (KĀDP) būtiskas sastāvdaļas redzamība un atbilstība un jādod ieguldījums ES cilvēktiesību darbībā visā pasaulē, |
| --- | --- |

D.

tā kā ESĪP cilvēktiesību jautājumos būtu jāstiprina ES cilvēktiesību politikas kā kopējās ārlietu un drošības politikas (KĀDP) būtiskas sastāvdaļas redzamība un atbilstība un jādod ieguldījums ES cilvēktiesību darbībā visā pasaulē,

| 1. | iesniedz Padomei šādus ieteikumus:






  a) | lai gan par ESĪP cilvēktiesību jautājumos iecelšanu un viņa(-as) pilnvaru noteikšanu oficiāli lemj Padome, pamatojoties uz ES augstās pārstāves priekšlikumu, ESĪP cilvēktiesību jautājumos jādarbojas un jārunā Savienības vārdā, atspoguļojot visu ES iestāžu un dalībvalstu kopīgo un nedalāmo atbildību par cilvēktiesību aizsardzību un veicināšanu visā pasaulē; pirmā tematiskā ESĪP iecelšanai jāpalielina ES cilvēktiesību politikas redzamība, efektivitāte, atbilstība un atbildība; jo īpaši Eiropas Parlamentam ir jābūt atbilstošai lomai iecelšanas procedūrā un pilnvaru uzraudzībā visā to darbības laikā; |
| --- | --- | --- |

1.

iesniedz Padomei šādus ieteikumus:

a)

lai gan par ESĪP cilvēktiesību jautājumos iecelšanu un viņa(-as) pilnvaru noteikšanu oficiāli lemj Padome, pamatojoties uz ES augstās pārstāves priekšlikumu, ESĪP cilvēktiesību jautājumos jādarbojas un jārunā Savienības vārdā, atspoguļojot visu ES iestāžu un dalībvalstu kopīgo un nedalāmo atbildību par cilvēktiesību aizsardzību un veicināšanu visā pasaulē; pirmā tematiskā ESĪP iecelšanai jāpalielina ES cilvēktiesību politikas redzamība, efektivitāte, atbilstība un atbildība; jo īpaši Eiropas Parlamentam ir jābūt atbilstošai lomai iecelšanas procedūrā un pilnvaru uzraudzībā visā to darbības laikā;

| b) | lai stiprinātu pārredzamību un atbildību par ESĪP pilnvarām, Augstajai pārstāvei jāorganizē viedokļu apmaiņa un/vai uzklausīšana Eiropas Parlamenta attiecīgās komitejas sanāksmē ar nominēto ESĪP cilvēktiesību jautājumos; |
| --- | --- |

b)

lai stiprinātu pārredzamību un atbildību par ESĪP pilnvarām, Augstajai pārstāvei jāorganizē viedokļu apmaiņa un/vai uzklausīšana Eiropas Parlamenta attiecīgās komitejas sanāksmē ar nominēto ESĪP cilvēktiesību jautājumos;

| c) | šo pilnvaru īstenošana un to atbilstība citām Savienības darbībām šajā jomā regulāri jāpārskata; ESĪP jāsniedz Padomei, augstajai pārstāvei, Parlamentam un Komisijai gada progresa ziņojums un pārskata ziņojums par pilnvaru īstenošanu to nobeigumā; |
| --- | --- |

c)

šo pilnvaru īstenošana un to atbilstība citām Savienības darbībām šajā jomā regulāri jāpārskata; ESĪP jāsniedz Padomei, augstajai pārstāvei, Parlamentam un Komisijai gada progresa ziņojums un pārskata ziņojums par pilnvaru īstenošanu to nobeigumā;

| d) | ESĪP cilvēktiesību jautājumos politikas mērķos jāietver ES darbības saskaņotības, efektivitātes un redzamības pastiprināšana cilvēktiesību un demokrātijas aizsardzībā un veicināšanā; ESĪP cilvēktiesību jautājumos ir jāstrādā ciešā sadarbībā ar Padomes Cilvēktiesību darba grupu; ESĪP cilvēktiesību jautājumos jābūt augsta līmeņa pārstāvim(-ei) sarunās ar saviem partneriem trešās valstīs un starptautiskās organizācijās, kā arī jāspēj sadarboties ar ANO (ANO Ģenerālo asambleju, ANO Cilvēktiesību komiteju u. c.), kā arī attiecīgām reģionālām organizācijām; ESĪP cilvēktiesību jautājumos jāvada augsta līmeņa cilvēktiesību dialogi un konsultācijas ar trešām valstīm par cilvēktiesību jautājumiem; |
| --- | --- |

d)

ESĪP cilvēktiesību jautājumos politikas mērķos jāietver ES darbības saskaņotības, efektivitātes un redzamības pastiprināšana cilvēktiesību un demokrātijas aizsardzībā un veicināšanā; ESĪP cilvēktiesību jautājumos ir jāstrādā ciešā sadarbībā ar Padomes Cilvēktiesību darba grupu; ESĪP cilvēktiesību jautājumos jābūt augsta līmeņa pārstāvim(-ei) sarunās ar saviem partneriem trešās valstīs un starptautiskās organizācijās, kā arī jāspēj sadarboties ar ANO (ANO Ģenerālo asambleju, ANO Cilvēktiesību komiteju u. c.), kā arī attiecīgām reģionālām organizācijām; ESĪP cilvēktiesību jautājumos jāvada augsta līmeņa cilvēktiesību dialogi un konsultācijas ar trešām valstīm par cilvēktiesību jautājumiem;

| e) | lai panāktu šos mērķus, ES īpašā(-ās) pārstāvja(-es) pilnvarām, darbojoties augstās pārstāves pārraudzībā, jābūt stingrām, neatkarīgām un elastīgām, kurās nav noteikta šaura un konkrēti tematiska atbildība, bet kuras ļauj ESĪP darboties strauji un efektīvi; atbilstīgi rīcības plānā izvirzītajiem pasākumiem un prioritātēm ESĪP cilvēktiesību jautājumos jāpievēršas arī dažādiem horizontāliem jautājumiem, sniedzot ieguldījumu efektīvākai un saskaņotākai darbībai ES ārējā politikā; ESĪP pilnvaru darbības jomai pilnībā jāatbilst cilvēktiesību un pamatbrīvību universāluma un nedalāmības principam un tiem politikas mērķiem, kas noteikti LES 21. pantā, un tajā jāietver demokrātijas un tiesiskuma stiprināšana un institūciju veidošana, starptautiskais tiesiskums un starptautiskās humanitārās tiesības; šo pilnvaru darbības jomā ir jāietver inter alia nāves soda atcelšana, cilvēktiesību aizstāvji, cīņa pret nesodāmību, cīņa pret spīdzināšanu, vārda (tostarp internetā), biedrošanās un pulcēšanās brīvība, reliģijas un pārliecības brīvība, minoritāšu tiesības, bērna aizsardzība, sieviešu tiesības, miers un drošība, dzimumu līdztiesības jautājumi un cīņa pret diskrimināciju visās tās izpausmēs invaliditātes, rasu vai etniskās piederības, dzimuma, seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes dēļ; |
| --- | --- |

e)

lai panāktu šos mērķus, ES īpašā(-ās) pārstāvja(-es) pilnvarām, darbojoties augstās pārstāves pārraudzībā, jābūt stingrām, neatkarīgām un elastīgām, kurās nav noteikta šaura un konkrēti tematiska atbildība, bet kuras ļauj ESĪP darboties strauji un efektīvi; atbilstīgi rīcības plānā izvirzītajiem pasākumiem un prioritātēm ESĪP cilvēktiesību jautājumos jāpievēršas arī dažādiem horizontāliem jautājumiem, sniedzot ieguldījumu efektīvākai un saskaņotākai darbībai ES ārējā politikā; ESĪP pilnvaru darbības jomai pilnībā jāatbilst cilvēktiesību un pamatbrīvību universāluma un nedalāmības principam un tiem politikas mērķiem, kas noteikti LES 21. pantā, un tajā jāietver demokrātijas un tiesiskuma stiprināšana un institūciju veidošana, starptautiskais tiesiskums un starptautiskās humanitārās tiesības; šo pilnvaru darbības jomā ir jāietver inter alia nāves soda atcelšana, cilvēktiesību aizstāvji, cīņa pret nesodāmību, cīņa pret spīdzināšanu, vārda (tostarp internetā), biedrošanās un pulcēšanās brīvība, reliģijas un pārliecības brīvība, minoritāšu tiesības, bērna aizsardzība, sieviešu tiesības, miers un drošība, dzimumu līdztiesības jautājumi un cīņa pret diskrimināciju visās tās izpausmēs invaliditātes, rasu vai etniskās piederības, dzimuma, seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes dēļ;

| f) | pilnvarām jābalstās uz principiem, kas ir ES cilvēktiesību politikas pamatā, un jo īpaši uz ES pamatnostādnēm jautājumā par nāvessodu (2008); spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu (2008); cilvēktiesību dialogiem ar trešām valstīm (2009); bērniem un bruņotiem konfliktiem (2008); cilvēktiesību aizstāvjiem (2008); bērnu tiesību veicināšanu un aizsardzību (2008); vardarbību pret sievietēm un sieviešu visāda veida diskriminācijas apkarošanu (2008); starptautiskām humanitārām tiesībām (2009), LGBT instrumentu kopumu (2010), kā arī ES gada ziņojumiem par cilvēktiesībām pasaulē; turklāt pilnvarās būtu jāiekļauj augstās pārstāves un ES iestāžu atbalstīšana attiecībā uz ANO izstrādāto uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipu veicināšanu, ņemot vērā starp tām 2011. gadā noslēgto nolīgumu un prioritāti; |
| --- | --- |

f)

pilnvarām jābalstās uz principiem, kas ir ES cilvēktiesību politikas pamatā, un jo īpaši uz ES pamatnostādnēm jautājumā par nāvessodu (2008); spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu (2008); cilvēktiesību dialogiem ar trešām valstīm (2009); bērniem un bruņotiem konfliktiem (2008); cilvēktiesību aizstāvjiem (2008); bērnu tiesību veicināšanu un aizsardzību (2008); vardarbību pret sievietēm un sieviešu visāda veida diskriminācijas apkarošanu (2008); starptautiskām humanitārām tiesībām (2009), LGBT instrumentu kopumu (2010), kā arī ES gada ziņojumiem par cilvēktiesībām pasaulē; turklāt pilnvarās būtu jāiekļauj augstās pārstāves un ES iestāžu atbalstīšana attiecībā uz ANO izstrādāto uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipu veicināšanu, ņemot vērā starp tām 2011. gadā noslēgto nolīgumu un prioritāti;

| g) | ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos ir jābūt vajadzīgajai profesionālajai kvalifikācijai, plašai pieredzei un apliecinātiem darba rezultātiem cilvēktiesību jomā, kā arī personas un profesionālai integritātei un starptautiskai reputācijai; |
| --- | --- |

g)

ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos ir jābūt vajadzīgajai profesionālajai kvalifikācijai, plašai pieredzei un apliecinātiem darba rezultātiem cilvēktiesību jomā, kā arī personas un profesionālai integritātei un starptautiskai reputācijai;

| h) | ESĪP cilvēktiesību jautājumos jāieceļ uz 2,5 gadiem; lai nodrošinātu kontinuitāti, saskaņotību un demokrātisku pārskatatbildību, pilnvaras ir atjaunojamas un atjaunošanas procesā ir pienācīgi un savlaicīgi jāapspriežas ar Parlamentu; |
| --- | --- |

h)

ESĪP cilvēktiesību jautājumos jāieceļ uz 2,5 gadiem; lai nodrošinātu kontinuitāti, saskaņotību un demokrātisku pārskatatbildību, pilnvaras ir atjaunojamas un atjaunošanas procesā ir pienācīgi un savlaicīgi jāapspriežas ar Parlamentu;

| i) | ESĪP cilvēktiesību jautājumos cieši jāsadarbojas ar Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju, lai nodrošinātu saskaņotību un cilvēktiesību integrēšanu visās politikas jomās visu ES iestāžu darbībā; ESĪP cieši jāsadarbojas ar Eiropas ārējās darbības dienesta Cilvēktiesību un demokrātijas departamentu un visām daudzpusējām ES delegācijām (Ņujorkā, Ženēvā, Vīnē, Strasbūrā), kā arī visām ES delegācijām pasaulē, lai veicinātu kontaktus cilvēktiesību jautājumos ar visiem ES dienestiem, ES delegācijām trešās valstīs un ar starptautiskām organizācijām; EĀDD Cilvēktiesību un demokrātijas departamentam jānodrošina visi nepieciešamie pakalpojumi un jāveicina ESĪP pilnvaru īstenošana; |
| --- | --- |

i)

ESĪP cilvēktiesību jautājumos cieši jāsadarbojas ar Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju, lai nodrošinātu saskaņotību un cilvēktiesību integrēšanu visās politikas jomās visu ES iestāžu darbībā; ESĪP cieši jāsadarbojas ar Eiropas ārējās darbības dienesta Cilvēktiesību un demokrātijas departamentu un visām daudzpusējām ES delegācijām (Ņujorkā, Ženēvā, Vīnē, Strasbūrā), kā arī visām ES delegācijām pasaulē, lai veicinātu kontaktus cilvēktiesību jautājumos ar visiem ES dienestiem, ES delegācijām trešās valstīs un ar starptautiskām organizācijām; EĀDD Cilvēktiesību un demokrātijas departamentam jānodrošina visi nepieciešamie pakalpojumi un jāveicina ESĪP pilnvaru īstenošana;

| j) | uzturot ciešas saites ar Padomes Politikas un drošības komiteju, ESĪP cilvēktiesību jautājumos regulāri jāsniedz ziņojumi Eiropas Parlamenta attiecīgajai komitejai par situāciju cilvēktiesību jomā pasaulē un par stāvokli pilnvaru īstenošanā, tostarp par rezultātiem UNHRC un ANO Ģenerālās asamblejas sesijās un dialogos par cilvēktiesībām ar trešām valstīm, kā arī par valstu stratēģiju cilvēktiesību jomā īstenošanu; |
| --- | --- |

j)

uzturot ciešas saites ar Padomes Politikas un drošības komiteju, ESĪP cilvēktiesību jautājumos regulāri jāsniedz ziņojumi Eiropas Parlamenta attiecīgajai komitejai par situāciju cilvēktiesību jomā pasaulē un par stāvokli pilnvaru īstenošanā, tostarp par rezultātiem UNHRC un ANO Ģenerālās asamblejas sesijās un dialogos par cilvēktiesībām ar trešām valstīm, kā arī par valstu stratēģiju cilvēktiesību jomā īstenošanu;

| k) | ES īpašajam(-ai) pārstāvim(-ei) cilvēktiesību jautājumos, īstenojot savas pilnvaras, jāsadarbojas ar vietējās, reģionālās un valsts pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, NVO, ekspertiem un reģionālām un starptautiskām organizācijām, kas darbojas cilvēktiesību un demokrātijas aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

k)

ES īpašajam(-ai) pārstāvim(-ei) cilvēktiesību jautājumos, īstenojot savas pilnvaras, jāsadarbojas ar vietējās, reģionālās un valsts pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, NVO, ekspertiem un reģionālām un starptautiskām organizācijām, kas darbojas cilvēktiesību un demokrātijas aizsardzības jomā;

| l) | ESĪP cilvēktiesību jautājumos rīcībā jābūt pienācīgiem finanšu un cilvēkresursiem, lai garantētu īpašā(-ās) pārstāvja(-es) un viņa(-as) komandas efektīvu darbu; ESĪP cilvēktiesību jautājumos budžets jāpārskata ik gadu; |
| --- | --- |

l)

ESĪP cilvēktiesību jautājumos rīcībā jābūt pienācīgiem finanšu un cilvēkresursiem, lai garantētu īpašā(-ās) pārstāvja(-es) un viņa(-as) komandas efektīvu darbu; ESĪP cilvēktiesību jautājumos budžets jāpārskata ik gadu;

| m) | ESĪP cilvēktiesību jautājumos atbild par tādas komandas izveidošanu, kurai ir nepieciešamās zināšanas par politikas jomu atbilstīgi pilnvarām un kura strādā ESĪP cilvēktiesību jautājumos pilnvaru īstenošanas labā; ņemot vērā pilnvaru darbības jomu un starpnozaru būtību, ir svarīgi piešķirt pietiekami daudz darbinieku, kas strādās ESĪP cilvēktiesību jautājumos tiešā pakļautībā; komandā var iekļaut no dalībvalstīm un ES iestādēm piesaistītu personālu, tādējādi ņemot vērā arī vajadzību nodrošināt saskaņotību un cilvēktiesību integrēšanu visu ES iestāžu un dalībvalstu darbībā; |
| --- | --- |

m)

ESĪP cilvēktiesību jautājumos atbild par tādas komandas izveidošanu, kurai ir nepieciešamās zināšanas par politikas jomu atbilstīgi pilnvarām un kura strādā ESĪP cilvēktiesību jautājumos pilnvaru īstenošanas labā; ņemot vērā pilnvaru darbības jomu un starpnozaru būtību, ir svarīgi piešķirt pietiekami daudz darbinieku, kas strādās ESĪP cilvēktiesību jautājumos tiešā pakļautībā; komandā var iekļaut no dalībvalstīm un ES iestādēm piesaistītu personālu, tādējādi ņemot vērā arī vajadzību nodrošināt saskaņotību un cilvēktiesību integrēšanu visu ES iestāžu un dalībvalstu darbībā;

| n) | atsauce uz šo ieteikumu jāiekļauj pilnvarās ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos; |
| --- | --- |

n)

atsauce uz šo ieteikumu jāiekļauj pilnvarās ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei, Savienības augstajai pārstāvei ārlietu un drošības politikas jautājumos un informēšanas nolūkā Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei, Savienības augstajai pārstāvei ārlietu un drošības politikas jautājumos un informēšanas nolūkā Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0489.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0126.

(3)  http://www.eeas.europa.eu/human_rights/docs/guidelines_en.pdf

(4)  OV C 351 E, 2.12.2011., 470. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2012. gada 12. jūnijs

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/118 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/118

---

Otrdiena, 2012. gada 12. jūnijsEiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) — Spānijas pieteikums EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana — apavu ražošana

P7_TA(2012)0231

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu (Spānijas pieteikums EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana footwear) (COM(2012)0204 – C7-0112/2012 – 2012/2089(BUD))

2013/C 332 E/25

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0204 – C7-0112/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0204 – C7-0112/2012),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trīspusējo sarunu procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trīspusējo sarunu procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0189/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0189/2012),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skārušas būtisku pasaules tirdzniecības sistēmas strukturālo pārmaiņu sekas, un palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skārušas būtisku pasaules tirdzniecības sistēmas strukturālo pārmaiņu sekas, un palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti no 2009. gada 1. maija, tika paplašināta EGF darbības joma, iekļaujot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti no 2009. gada 1. maija, tika paplašināta EGF darbības joma, iekļaujot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;

| D. | tā kā Spānija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 876 darbinieku (atbalsts pieprasīts visiem darbiniekiem) atlaišanu 146 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 15. nodaļas („Ādas un ādas izstrādājumu ražošana”) nozarē (3) NUTS 2 reģionā Valensijas apgabalā (ES52), Spānijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Spānija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 876 darbinieku (atbalsts pieprasīts visiem darbiniekiem) atlaišanu 146 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 15. nodaļas („Ādas un ādas izstrādājumu ražošana”) nozarē (3) NUTS 2 reģionā Valensijas apgabalā (ES52), Spānijā;

| E. | tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 2. panta b) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Spānija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 2. panta b) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Spānija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu;

| 2. | norāda, ka Spānijas iestādes pieteikumu EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai iesniedza 2011. gada 28. decembrī un ka tā novērtējumu Komisijai iesniedza 2012. gada 4. maijā; atzinīgi vērtē to, ka dalībvalsts ātri un precīzi veica novērtēšanu un sniedza papildu informāciju; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Spānijas iestādes pieteikumu EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai iesniedza 2011. gada 28. decembrī un ka tā novērtējumu Komisijai iesniedza 2012. gada 4. maijā; atzinīgi vērtē to, ka dalībvalsts ātri un precīzi veica novērtēšanu un sniedza papildu informāciju;

| 3. | norāda, ka Valensijas apgabalā 26 % no kopējās nodarbinātības veidoja apavu ražošanas nozare, kas līdz ar to bija nozīmīgs tirgus dalībnieks vietējā ekonomikā, kurā pārsvarā darbojas mazie un vidējie uzņēmumi tādās tradicionālās nozarēs kā tekstilizstrādājumi, apavu ražošana un keramika; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka Valensijas apgabalā 26 % no kopējās nodarbinātības veidoja apavu ražošanas nozare, kas līdz ar to bija nozīmīgs tirgus dalībnieks vietējā ekonomikā, kurā pārsvarā darbojas mazie un vidējie uzņēmumi tādās tradicionālās nozarēs kā tekstilizstrādājumi, apavu ražošana un keramika;

| 4. | norāda, ka Valensijas apgabalā jau iepriekš notika darbinieku masveida atlaišana, un atzinīgi vērtē to, ka apgabals šo atlaisto darbinieku problēmas risināšanai pieņēma lēmumu izmantot EGF atbalstu, iesniedzot šādus pieteikumus: EGF/2009/014 ES/Valencia — keramikas rūpniecība, EGF/2010/005 ES/Valencia — akmens un marmora ieguve, EGF/2010/009 ES/Valencia — tekstilizstrādājumu ražošana, EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana — būvniecības nozare; atzinīgi vērtē to, ka Valensijas apgabals pielieto EGF izmantošanas pieredzi un ātri palīdz vairākās nozarēs nodarbinātajiem; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka Valensijas apgabalā jau iepriekš notika darbinieku masveida atlaišana, un atzinīgi vērtē to, ka apgabals šo atlaisto darbinieku problēmas risināšanai pieņēma lēmumu izmantot EGF atbalstu, iesniedzot šādus pieteikumus: EGF/2009/014 ES/Valencia — keramikas rūpniecība, EGF/2010/005 ES/Valencia — akmens un marmora ieguve, EGF/2010/009 ES/Valencia — tekstilizstrādājumu ražošana, EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana — būvniecības nozare; atzinīgi vērtē to, ka Valensijas apgabals pielieto EGF izmantošanas pieredzi un ātri palīdz vairākās nozarēs nodarbinātajiem;

| 5. | atzinīgi vērē to, ka nolūkā ātri palīdzēt darba ņēmējiem Spānijas iestādes nolēma pasākumu īstenošanu sākt pirms galīgā lēmuma par EGF atbalsta piešķiršanu saistībā ar piedāvāto koordinēto pasākumu kopumu; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērē to, ka nolūkā ātri palīdzēt darba ņēmējiem Spānijas iestādes nolēma pasākumu īstenošanu sākt pirms galīgā lēmuma par EGF atbalsta piešķiršanu saistībā ar piedāvāto koordinēto pasākumu kopumu;

| 6. | atgādina, cik svarīgi ir uzlabot šādu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību un atzīstot profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetences; cer, ka koordinēto pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota atlaisto darbinieku izglītības līmenim un vajadzībām; |
| --- | --- |

6.

atgādina, cik svarīgi ir uzlabot šādu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību un atzīstot profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetences; cer, ka koordinēto pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota atlaisto darbinieku izglītības līmenim un vajadzībām;

| 7. | norāda, ka apmācības pasākumu mērķis ir radīt augstas pievienotās vērtības darba vietas apavu ražošanas nozarē, kas saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju visdrīzāk netiks pārvietota, kā arī radīt darba vietas nozarēs, kurās tiek prognozēta izaugsme īsā un vidējā termiņā; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka apmācības pasākumu mērķis ir radīt augstas pievienotās vērtības darba vietas apavu ražošanas nozarē, kas saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju visdrīzāk netiks pārvietota, kā arī radīt darba vietas nozarēs, kurās tiek prognozēta izaugsme īsā un vidējā termiņā;

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka par koordinēto pasākumu kopuma saturu, funkciju piešķiršanu un uzdevumu sadales grafiku apspriedās ar sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē to, ka par koordinēto pasākumu kopuma saturu, funkciju piešķiršanu un uzdevumu sadales grafiku apspriedās ar sociālajiem partneriem;

| 9. | uzsver to, ka ir jāmācās no gūtās pieredzes, sagatavojot un īstenojot šo un citus pieteikumus darbinieku masveida atlaišanas problēmas risināšanai daudzos vienas nozares MVU, jo īpaši saistībā ar pašnodarbināto un MVU īpašnieku tiesībām uz EGF atbalstu turpmākajā regulā un pasākumos, kādus izmanto reģioni un dalībvalstis, lai pēc iespējas drīz iesniegtu sektorālus pieteikumus, ietverot daudzus uzņēmumus; |
| --- | --- |

9.

uzsver to, ka ir jāmācās no gūtās pieredzes, sagatavojot un īstenojot šo un citus pieteikumus darbinieku masveida atlaišanas problēmas risināšanai daudzos vienas nozares MVU, jo īpaši saistībā ar pašnodarbināto un MVU īpašnieku tiesībām uz EGF atbalstu turpmākajā regulā un pasākumos, kādus izmanto reģioni un dalībvalstis, lai pēc iespējas drīz iesniegtu sektorālus pieteikumus, ietverot daudzus uzņēmumus;

| 10. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu procedurālo un ar budžetu saistīto kārtību nolūkā paātrināt EGF līdzekļu izmantošanu; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kura paredz Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību budžeta lēmējinstitūcijai iesniegt kopā ar priekšlikumu EGF līdzekļu izmantošanai; cer, ka turpmāki procedūras uzlabojumi tiks iekļauti jaunajā regulā par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020), kā arī tiks palielināta EGF efektivitāte, pārredzamība un pamanāmība; |
| --- | --- |

10.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu procedurālo un ar budžetu saistīto kārtību nolūkā paātrināt EGF līdzekļu izmantošanu; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kura paredz Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību budžeta lēmējinstitūcijai iesniegt kopā ar priekšlikumu EGF līdzekļu izmantošanai; cer, ka turpmāki procedūras uzlabojumi tiks iekļauti jaunajā regulā par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020), kā arī tiks palielināta EGF efektivitāte, pārredzamība un pamanāmība;

| 11. | atgādina par iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un strauju procedūru, pieņemot lēmumus par EGF līdzekļu izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, terminētu un individuālu atbalstu nolūkā palīdzēt darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes sekām; uzsver, ka EGF var būt liela nozīme atlaisto darbinieku reintegrācijā darba tirgū; |
| --- | --- |

11.

atgādina par iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un strauju procedūru, pieņemot lēmumus par EGF līdzekļu izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, terminētu un individuālu atbalstu nolūkā palīdzēt darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes sekām; uzsver, ka EGF var būt liela nozīme atlaisto darbinieku reintegrācijā darba tirgū;

| 12. | uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, lai EGF palīdzētu atgriezties darba tirgū konkrētiem, no darba atlaistiem darbiniekiem; uzsver arī to, ka ar EGF atbalstu drīkst līdzfinansēt vienīgi aktīvus darba tirgus pasākumus, ar kuriem var panākt ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu, ka EGF varētu uzņēmumiem dot stimulu aizstāt savus līgumdarbiniekus ar elastīgāku un uz neilgu laiku nodarbinātu darbaspēku; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, lai EGF palīdzētu atgriezties darba tirgū konkrētiem, no darba atlaistiem darbiniekiem; uzsver arī to, ka ar EGF atbalstu drīkst līdzfinansēt vienīgi aktīvus darba tirgus pasākumus, ar kuriem var panākt ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; pauž nožēlu, ka EGF varētu uzņēmumiem dot stimulu aizstāt savus līgumdarbiniekus ar elastīgāku un uz neilgu laiku nodarbinātu darbaspēku;

| 13. | norāda, ka informācija, kas sniegta par individualizēto pakalpojumu saskaņoto kopumu, kuri jāfinansē no EGF, ietver informāciju par tā papildināmību ar darbībām, ko finansē no struktūrfondiem; atkārtoti aicina Komisiju sniegt šo datu salīdzinošu novērtējumu gada pārskatos, lai pilnībā tiktu ievēroti spēkā esošie noteikumi un lai Savienības finansētos pakalpojumus nesniegtu divreiz; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka informācija, kas sniegta par individualizēto pakalpojumu saskaņoto kopumu, kuri jāfinansē no EGF, ietver informāciju par tā papildināmību ar darbībām, ko finansē no struktūrfondiem; atkārtoti aicina Komisiju sniegt šo datu salīdzinošu novērtējumu gada pārskatos, lai pilnībā tiktu ievēroti spēkā esošie noteikumi un lai Savienības finansētos pakalpojumus nesniegtu divreiz;

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 50 000 000 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs, specifisks instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, tādējādi novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē to, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 50 000 000 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs, specifisks instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, tādējādi novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu;

| 15. | pauž nožēlu par Padomes lēmumu nepagarināt tā dēvēto krīzes laiku izņēmuma režīmu, kas ļāva sniegt atbalstu ne tikai tiem darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuru atlaišanu ietekmējusi pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze, un kas ļāva palielināt Savienības līdzfinansējuma īpatsvaru līdz 65 % no programmas izmaksām attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra, un aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu; |
| --- | --- |

15.

pauž nožēlu par Padomes lēmumu nepagarināt tā dēvēto krīzes laiku izņēmuma režīmu, kas ļāva sniegt atbalstu ne tikai tiem darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuru atlaišanu ietekmējusi pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze, un kas ļāva palielināt Savienības līdzfinansējuma īpatsvaru līdz 65 % no programmas izmaksām attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra, un aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu;

| 16. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

16.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 18. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

---

Otrdiena, 2012. gada 12. jūnijsPIELIKUMS.

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu (Spānijas pieteikums EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana footwear)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2012/354/ES.)

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/121

---

Otrdiena, 2012. gada 12. jūnijsProjekts budžeta grozījumam Nr. 2/2012: Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošana saistībā ar plūdiem Itālijā (Ligūrijā un Toskānā) 2011. gadā

P7_TA(2012)0232

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2012. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projektu, III iedaļa – Komisija (09916/2012 – C7-0123/2012 – 2012/2057(BUD))

2013/C 332 E/26

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 314. pantu, un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 314. pantu, un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2011. gada 1. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2011. gada 1. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projektu, ko Komisija iesniedza 2012. gada 16. martā (COM(2012)0125), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projektu, ko Komisija iesniedza 2012. gada 16. martā (COM(2012)0125),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 15. maijā pieņemto nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projektu (09916/2012 – C7-0123/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 15. maijā pieņemto nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projektu (09916/2012 – C7-0123/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0181/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0181/2012),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projekts attiecas uz ES Solidaritātes fonda (ESSF) izmantošanu EUR 18 061 682 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās, lai mazinātu Itālijā (Ligūrijā un Toskānā) 2011. gada oktobrī notikušo plūdu sekas; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projekts attiecas uz ES Solidaritātes fonda (ESSF) izmantošanu EUR 18 061 682 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās, lai mazinātu Itālijā (Ligūrijā un Toskānā) 2011. gada oktobrī notikušo plūdu sekas;

| B. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projekta mērķis ir šīs budžeta korekcijas oficiāla iekļaušana 2012. gada budžetā; |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projekta mērķis ir šīs budžeta korekcijas oficiāla iekļaušana 2012. gada budžetā;

| C. | tā kā Komisijas iesniegtajā budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projektā tiek ierosināts palielināt maksājumu apropriāciju apjomu gadījumā, ja šajā agrīnajā gada posmā nebūs pieejami nekādi avoti pieprasīto maksājumu apropriāciju iespējamai pārdalei; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisijas iesniegtajā budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projektā tiek ierosināts palielināt maksājumu apropriāciju apjomu gadījumā, ja šajā agrīnajā gada posmā nebūs pieejami nekādi avoti pieprasīto maksājumu apropriāciju iespējamai pārdalei;

| D. | tā kā Padome grozīja Komisijas priekšlikumu pēc tam, kad Komisija bija identificējusi iespējamus apropriāciju pārdales avotus nolūkā rast prasīto summu, kā izklāstīts tās apropriāciju pārvietojuma pieprasījumā DEC 9/2012, |
| --- | --- |

D.

tā kā Padome grozīja Komisijas priekšlikumu pēc tam, kad Komisija bija identificējusi iespējamus apropriāciju pārdales avotus nolūkā rast prasīto summu, kā izklāstīts tās apropriāciju pārvietojuma pieprasījumā DEC 9/2012,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projektu un Padomes nostāju attiecībā uz to; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projektu un Padomes nostāju attiecībā uz to;

| 2. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi dabas katastrofu skartajiem reģioniem ātri piešķirt finansiālo palīdzību no ESSF un tādēļ budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projekta gadījumā pauž dziļu nožēlu, ka otra budžeta lēmējiestāde nogaidīja 8 nedēļas, pirms pieņēma savu nostāju, ievērojot LESD 1. protokolu (attiecībā uz termiņu dalībvalstu parlamentu informēšanai); |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi dabas katastrofu skartajiem reģioniem ātri piešķirt finansiālo palīdzību no ESSF un tādēļ budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projekta gadījumā pauž dziļu nožēlu, ka otra budžeta lēmējiestāde nogaidīja 8 nedēļas, pirms pieņēma savu nostāju, ievērojot LESD 1. protokolu (attiecībā uz termiņu dalībvalstu parlamentu informēšanai);

| 3. | aicina visas dalībvalstu iesaistītās personas — gan vietējā un reģionālā līmenī, gan valsts iestādes — uzlabot vajadzību novērtēšanu un iespējamo pieteikumu ESSF līdzekļu saņemšanai koordinēšanu, lai pēc iespējas paātrinātu ESSF līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

3.

aicina visas dalībvalstu iesaistītās personas — gan vietējā un reģionālā līmenī, gan valsts iestādes — uzlabot vajadzību novērtēšanu un iespējamo pieteikumu ESSF līdzekļu saņemšanai koordinēšanu, lai pēc iespējas paātrinātu ESSF līdzekļu izmantošanu;

| 4. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projektu; |
| --- | --- |

4.

apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2012 projektu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 2/2012 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 2/2012 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 56, 29.2.2012.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/122

---

Otrdiena, 2012. gada 12. jūnijsEiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošana: plūdi Ligūrijā un Toskānā

P7_TA(2012)0233

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2012)0126 – C7-0078/2012 – 2012/2051(BUD))

2013/C 332 E/27

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0126 – C7-0078/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0126 – C7-0078/2012),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 26. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 26. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (2),

| — | ņemot vērā 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par Solidaritātes fondu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par Solidaritātes fondu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0182/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0182/2012),

| 1. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006, 1. lpp.

(2)  OV L 311, 14.11.2002, 3. lpp.

---

Otrdiena, 2012. gada 12. jūnijsPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2012/366/ES.)

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/123 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/123

---

Otrdiena, 2012. gada 12. jūnijsEiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana (EGF/2012/000 TA 2012 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas)

P7_TA(2012)0234

Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (EGF/2012/000 TA 2012 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas) (COM(2012)0160 – C7-0091/2012 – 2012/2058(BUD))

2013/C 332 E/28

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0160 – C7-0091/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0160 – C7-0091/2012),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolikums) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolikums) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trīspusējo sarunu procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trīspusējo sarunu procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0187/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0187/2012),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālās izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālās izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū;

| B. | tā kā Komisija Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (turpmāk — EGF) izmantošanu nodrošina saskaņā ar vispārējiem noteikumiem, kuri definēti Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un saskaņā ar šim budžeta izpildes veidam piemērojamiem īstenošanas noteikumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (turpmāk — EGF) izmantošanu nodrošina saskaņā ar vispārējiem noteikumiem, kuri definēti Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un saskaņā ar šim budžeta izpildes veidam piemērojamiem īstenošanas noteikumiem;

| C. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemtajā kopīgajā deklarācijā ir noteikts, ka finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmuma pieņemšanu par EGF izmantošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemtajā kopīgajā deklarācijā ir noteikts, ka finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmuma pieņemšanu par EGF izmantošanu;

| D. | tā kā EGF regulas 8. panta 1. punktā ir noteikts, ka ik gadu pēc Komisijas iniciatīvas 0,35 % no EGF kopējiem gada resursiem var izmantot tehniskajai palīdzībai, lai finansētu uzraudzības, informācijas, administratīvā un tehniskā atbalsta, revīzijas, kontroles un novērtēšanas pasākumus, kas nepieciešami EGF regulas īstenošanai, cita starpā sniedzot dalībvalstīm informāciju un norādes par EGF izmantošanu, uzraudzību un novērtēšanu, kā arī sniedzot informāciju par EGF izmantošanu ES un dalībvalstu sociālajiem partneriem (EGF regulas 8. panta 4. punkts); |
| --- | --- |

D.

tā kā EGF regulas 8. panta 1. punktā ir noteikts, ka ik gadu pēc Komisijas iniciatīvas 0,35 % no EGF kopējiem gada resursiem var izmantot tehniskajai palīdzībai, lai finansētu uzraudzības, informācijas, administratīvā un tehniskā atbalsta, revīzijas, kontroles un novērtēšanas pasākumus, kas nepieciešami EGF regulas īstenošanai, cita starpā sniedzot dalībvalstīm informāciju un norādes par EGF izmantošanu, uzraudzību un novērtēšanu, kā arī sniedzot informāciju par EGF izmantošanu ES un dalībvalstu sociālajiem partneriem (EGF regulas 8. panta 4. punkts);

| E. | tā kā EGF regulas 9. panta „Informācija un publicitāte” 2. punktā ir noteikts, ka Komisijai ir pienākums internetā izveidot tīmekļa vietni, lai visās Savienības valodās sniegtu un izplatītu informāciju par pieteikumiem, uzsverot budžeta lēmējinstitūcijas lomu; |
| --- | --- |

E.

tā kā EGF regulas 9. panta „Informācija un publicitāte” 2. punktā ir noteikts, ka Komisijai ir pienākums internetā izveidot tīmekļa vietni, lai visās Savienības valodās sniegtu un izplatītu informāciju par pieteikumiem, uzsverot budžeta lēmējinstitūcijas lomu;

| F. | tā kā, pamatojoties uz minētajiem regulas pantiem, Komisija ir pieprasījusi EGF līdzekļus, lai uzraudzītu saņemtos un apmaksātos pieteikumus, ierosinātos un īstenotos pasākumus, pilnveidotu tīmekļa vietni, izstrādātu publikācijas un audiovizuālo materiālu, veidotu zināšanu bāzi, sniegtu dalībvalstīm administratīvo un tehnisko atbalstu un gatavotos EGF galīgajam novērtējumam; |
| --- | --- |

F.

tā kā, pamatojoties uz minētajiem regulas pantiem, Komisija ir pieprasījusi EGF līdzekļus, lai uzraudzītu saņemtos un apmaksātos pieteikumus, ierosinātos un īstenotos pasākumus, pilnveidotu tīmekļa vietni, izstrādātu publikācijas un audiovizuālo materiālu, veidotu zināšanu bāzi, sniegtu dalībvalstīm administratīvo un tehnisko atbalstu un gatavotos EGF galīgajam novērtējumam;

| G. | tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

G.

tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | piekrīt tam, ka Komisijas ierosinātos pasākumus finansē no tehniskajai palīdzībai paredzētajiem līdzekļiem saskaņā ar EGF regulas 8. panta 1. un 4. punktu un 9. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

1.

piekrīt tam, ka Komisijas ierosinātos pasākumus finansē no tehniskajai palīdzībai paredzētajiem līdzekļiem saskaņā ar EGF regulas 8. panta 1. un 4. punktu un 9. panta 2. punktu;

| 2. | konstatē, ka Komisija sāks gatavot EGF galīgo izvērtējumu; tomēr pauž nožēlu, ka šie rezultāti būs pieejami pārāk vēlu, lai tos varētu izmantot diskusijā par jauno regulu attiecībā uz EGF laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, jo īpaši apspriežot krīzes laiku izņēmuma kritērija izmantošanas efektivitāti, jo attiecīgie EGF gadījumi netika analizēti EGF termiņa vidusposma izvērtēšanas ziņojumā; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka Komisija sāks gatavot EGF galīgo izvērtējumu; tomēr pauž nožēlu, ka šie rezultāti būs pieejami pārāk vēlu, lai tos varētu izmantot diskusijā par jauno regulu attiecībā uz EGF laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, jo īpaši apspriežot krīzes laiku izņēmuma kritērija izmantošanas efektivitāti, jo attiecīgie EGF gadījumi netika analizēti EGF termiņa vidusposma izvērtēšanas ziņojumā;

| 3. | uzskata, ka citus ietaupījumus varētu panākt attiecībā uz Komisijas pieprasīto administratīvo un tehnisko atbalstu; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka citus ietaupījumus varētu panākt attiecībā uz Komisijas pieprasīto administratīvo un tehnisko atbalstu;

| 4. | vaicā Komisijai par tādu informācijas instrumentu ietekmi un lietderību, ko iepriekšējos gados finansēja ar tehniskai palīdzībai paredzētiem līdzekļiem; aicina sniegt uzticamus datus par šo instrumentu izmantošanu; |
| --- | --- |

4.

vaicā Komisijai par tādu informācijas instrumentu ietekmi un lietderību, ko iepriekšējos gados finansēja ar tehniskai palīdzībai paredzētiem līdzekļiem; aicina sniegt uzticamus datus par šo instrumentu izmantošanu;

| 5. | konstatē, ka Komisija turpinās darbu pie vienkāršotu pieteikumu standartizētām procedūrām, pieteikumu ātrākas izskatīšanas un labākas ziņošanas; aicina Komisiju ziņot par progresu, kas panākts, izmantojot tehnisko palīdzību 2011. gadā; atgādina par nepieciešamību samazināt pieteikumu procedūru laiku; |
| --- | --- |

5.

konstatē, ka Komisija turpinās darbu pie vienkāršotu pieteikumu standartizētām procedūrām, pieteikumu ātrākas izskatīšanas un labākas ziņošanas; aicina Komisiju ziņot par progresu, kas panākts, izmantojot tehnisko palīdzību 2011. gadā; atgādina par nepieciešamību samazināt pieteikumu procedūru laiku;

| 6. | atgādina par sadarbības tīklu un EGF informācijas apmaiņas nozīmību; tāpēc piekrīt EGF kontaktpersonu ekspertu grupas finansējumam; papildus tam uzsver, cik svarīgi ir veidot saiknes starp visiem EGF pieteikumu procesā iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp ar sociālajiem partneriem, lai radītu pēc iespējas lielāku skaitu sinerģiju; |
| --- | --- |

6.

atgādina par sadarbības tīklu un EGF informācijas apmaiņas nozīmību; tāpēc piekrīt EGF kontaktpersonu ekspertu grupas finansējumam; papildus tam uzsver, cik svarīgi ir veidot saiknes starp visiem EGF pieteikumu procesā iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp ar sociālajiem partneriem, lai radītu pēc iespējas lielāku skaitu sinerģiju;

| 7. | mudina dalībvalstis izmantot labas prakses apmaiņas priekšrocības un īpaši mācīties no tām dalībvalstīm, kas jau ir izveidojušas savus EGF informācijas tīklus, kuros piedalās arī sociālie partneri un vietējās ieinteresētās personas, lai nodrošinātu labu palīdzības struktūru brīdī, kad varētu notikt masveida atlaišana; |
| --- | --- |

7.

mudina dalībvalstis izmantot labas prakses apmaiņas priekšrocības un īpaši mācīties no tām dalībvalstīm, kas jau ir izveidojušas savus EGF informācijas tīklus, kuros piedalās arī sociālie partneri un vietējās ieinteresētās personas, lai nodrošinātu labu palīdzības struktūru brīdī, kad varētu notikt masveida atlaišana;

| 8. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai varētu ātrāk izmantot EGF līdzekļus; šajā ziņā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ir ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kura paredz, ka kopā ar priekšlikumu par EGF izmantošanu Komisija iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību; cer, ka procedūra tiks uzlabota vēl vairāk saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks palielināta EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība; |
| --- | --- |

8.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai varētu ātrāk izmantot EGF līdzekļus; šajā ziņā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ir ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kura paredz, ka kopā ar priekšlikumu par EGF izmantošanu Komisija iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību; cer, ka procedūra tiks uzlabota vēl vairāk saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks palielināta EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība;

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 50 000 000 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs, specifisks instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, tādējādi novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 50 000 000 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs, specifisks instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, tādējādi novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu;

| 10. | pauž nožēlu par Padomes lēmumu nepagarināt „krīzes laiku izņēmuma režīmu”, kas ļāva sniegt atbalstu ne tikai tiem darba ņēmējiem, kuru atlaišana no darba ir saistīta ar lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī darba ņēmējiem, kuru atlaišanu ietekmējusi pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze, un kas ļāva palielināt Savienības līdzfinansējuma īpatsvaru līdz 65 % no programmas izmaksām attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra, un aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu; |
| --- | --- |

10.

pauž nožēlu par Padomes lēmumu nepagarināt „krīzes laiku izņēmuma režīmu”, kas ļāva sniegt atbalstu ne tikai tiem darba ņēmējiem, kuru atlaišana no darba ir saistīta ar lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī darba ņēmējiem, kuru atlaišanu ietekmējusi pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze, un kas ļāva palielināt Savienības līdzfinansējuma īpatsvaru līdz 65 % no programmas izmaksām attiecībā uz pieteikumiem, kuri iesniegti pēc 2011. gada 31. decembra, un aicina Padomi nekavējoties atjaunot šo izņēmuma režīmu;

| 11. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

11.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 12. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

12.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 13. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

13.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

(3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2012. gada 12. jūnijsPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (EGF/2012/000 TA 2012 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2012/408/ES.)

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijs

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/127 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/127

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijsRevīzijas palātas locekļa iecelšana (Iliana Ivanova — Bulgārija)

P7_TA(2012)0239

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija lēmums par priekšlikumu iecelt Iliana Ivanova par Revīzijas palātas locekli (C7-0111/2012 – 2012/0803(NLE))

2013/C 332 E/29

(Apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, ar kuru saskaņā Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C7-0111/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, ar kuru saskaņā Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C7-0111/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0188/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0188/2012),

| A. | tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja ir sākusi izvērtēt minētās kandidātes atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja ir sākusi izvērtēt minētās kandidātes atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības;

| B. | tā kā Budžeta kontroles komiteja 2012. gada 4. jūnija sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekles amata kandidāti, |
| --- | --- |

B.

tā kā Budžeta kontroles komiteja 2012. gada 4. jūnija sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekles amata kandidāti,

| 1. | apstiprina priekšlikumu iecelt Iliana Ivanova par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

apstiprina priekšlikumu iecelt Iliana Ivanova par Revīzijas palātas locekli;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un — informēšanas nolūkā — Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un — informēšanas nolūkā — Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/127 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/127

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijsVispārējo tarifa preferenču sistēma ***I

P7_TA(2012)0241

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko piemēro vispārējo tarifa preferenču sistēmu (COM(2011)0241 – C7-0116/2011 – 2011/0117(COD))

2013/C 332 E/30

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0241), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0241),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0116/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0116/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 2012. gada 6. jūnija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 6. jūnija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0054/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0054/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijsP7_TC1-COD(2011)0117

Eiropas Parlamenta nostāja, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 978/2012.)

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/128

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijsTo eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšana, kurās ir finansiālās stabilitātes grūtības ***I

P7_TA(2012)0242

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kuras apdraud finansiālās stabilitātes grūtības (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD)) (1)

2013/C 332 E/31

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Regulas priekšlikums


  1. apsvērums |
| (1) | Nepieredzētā globālā krīze, kas skārusi pasauli
  pēdējo trīs gadu laikā
  , ir radījusi nopietnu kaitējumu tautsaimniecības izaugsmei un finanšu stabilitātei un izraisījusi dalībvalstu budžeta deficīta un parāda situācijas spēcīgu pasliktināšanos, liekot vairākām dalībvalstīm meklēt finansiālo palīdzību ārpus
  Eiropas Savienības
  . |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

(1)

Nepieredzētā globālā krīze, kas skārusi pasauli
  pēdējo trīs gadu laikā
  , ir radījusi nopietnu kaitējumu tautsaimniecības izaugsmei un finanšu stabilitātei un izraisījusi dalībvalstu budžeta deficīta un parāda situācijas spēcīgu pasliktināšanos, liekot vairākām dalībvalstīm meklēt finansiālo palīdzību ārpus
  Eiropas Savienības
  .

| (1) | Nepieredzētā globālā krīze, kas skārusi pasauli
  kopš 2007. gada
  , ir radījusi nopietnu kaitējumu tautsaimniecības izaugsmei un finanšu stabilitātei un izraisījusi dalībvalstu budžeta deficīta un parāda situācijas spēcīgu pasliktināšanos, liekot vairākām dalībvalstīm meklēt finansiālo palīdzību
  Eiropas Savienībā un
  ārpus
  tās
  . |
| --- | --- |

(1)

Nepieredzētā globālā krīze, kas skārusi pasauli
  kopš 2007. gada
  , ir radījusi nopietnu kaitējumu tautsaimniecības izaugsmei un finanšu stabilitātei un izraisījusi dalībvalstu budžeta deficīta un parāda situācijas spēcīgu pasliktināšanos, liekot vairākām dalībvalstīm meklēt finansiālo palīdzību
  Eiropas Savienībā un
  ārpus
  tās
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| (1a) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantā ir paredzēts, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(1a)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantā ir paredzēts, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2.apsvērums

| (2) | Eiropas Savienības tiesību aktos būtu jānodrošina pilnīga atbilstība starp Līgumā paredzēto ES daudzpusējās uzraudzības sistēmu un iespējamiem politiskajiem nosacījumiem, kas saistīti ar šādu finansiālo palīdzību.
  To
  dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro, ekonomiskā un finansiālā integrācija liek
  pastiprināt
  uzraudzību, lai novērstu to, ka atsevišķu dalībvalstu finansiālās stabilitātes problēmas radītu negatīvu ietekmi arī pārējā eurozonā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienības tiesību aktos būtu jānodrošina pilnīga atbilstība starp Līgumā paredzēto ES daudzpusējās uzraudzības sistēmu un iespējamiem politiskajiem nosacījumiem, kas saistīti ar šādu finansiālo palīdzību.
  To
  dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro, ekonomiskā un finansiālā integrācija liek
  pastiprināt
  uzraudzību, lai novērstu to, ka atsevišķu dalībvalstu finansiālās stabilitātes problēmas radītu negatīvu ietekmi arī pārējā eurozonā.

| (2) | Eiropas Savienības tiesību aktos būtu jānodrošina pilnīga atbilstība starp Līgumā paredzēto ES daudzpusējās uzraudzības sistēmu un iespējamiem politiskajiem nosacījumiem, kas saistīti ar šādu finansiālo palīdzību.
  Visu
  dalībvalstu
  , īpaši to
  , kuru naudas vienība ir euro, ekonomiskā un finansiālā integrācija liek
  īstenot stingrāku
  uzraudzību, lai novērstu to, ka atsevišķu dalībvalstu finansiālās stabilitātes problēmas rada negatīvu ietekmi arī pārējā eurozonā
  un, plašākā nozīmē, visā Savienībā
  . |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienības tiesību aktos būtu jānodrošina pilnīga atbilstība starp Līgumā paredzēto ES daudzpusējās uzraudzības sistēmu un iespējamiem politiskajiem nosacījumiem, kas saistīti ar šādu finansiālo palīdzību.
  Visu
  dalībvalstu
  , īpaši to
  , kuru naudas vienība ir euro, ekonomiskā un finansiālā integrācija liek
  īstenot stingrāku
  uzraudzību, lai novērstu to, ka atsevišķu dalībvalstu finansiālās stabilitātes problēmas rada negatīvu ietekmi arī pārējā eurozonā
  un, plašākā nozīmē, visā Savienībā
  .

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| (3) | Ekonomiskās un fiskālās uzraudzības intensitātei būtu jābūt proporcionālai attiecīgās valsts finanšu grūtību pakāpei, un tajā būtu jāņem vērā saņemtās finansiālās palīdzības veids, kas var būt gan tikai piesardzības pasākums, pamatojoties uz atbilstības nosacījumiem, gan pilna makroekonomikas korekciju programma, kurā paredzēti stingri politiskie nosacījumi. |
| --- | --- |

(3)

Ekonomiskās un fiskālās uzraudzības intensitātei būtu jābūt proporcionālai attiecīgās valsts finanšu grūtību pakāpei, un tajā būtu jāņem vērā saņemtās finansiālās palīdzības veids, kas var būt gan tikai piesardzības pasākums, pamatojoties uz atbilstības nosacījumiem, gan pilna makroekonomikas korekciju programma, kurā paredzēti stingri politiskie nosacījumi.

| (3) | Ekonomiskās un fiskālās uzraudzības intensitātei vajadzētu būt proporcionālai
  un atbilstošai
  attiecīgās valsts finanšu grūtību pakāpei, un tajā būtu jāņem vērā saņemtās finansiālās palīdzības veids, kas var būt gan tikai piesardzības pasākums, pamatojoties uz atbilstības nosacījumiem, gan pilna makroekonomikas korekciju programma, kurā paredzēti stingri politiskie nosacījumi.
  Ikvienā makroekonomikas korekciju programmā būtu jāņem vērā attiecīgās dalībvalsts valsts reformu programma saistībā ar Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju. |
| --- | --- |

(3)

Ekonomiskās un fiskālās uzraudzības intensitātei vajadzētu būt proporcionālai
  un atbilstošai
  attiecīgās valsts finanšu grūtību pakāpei, un tajā būtu jāņem vērā saņemtās finansiālās palīdzības veids, kas var būt gan tikai piesardzības pasākums, pamatojoties uz atbilstības nosacījumiem, gan pilna makroekonomikas korekciju programma, kurā paredzēti stingri politiskie nosacījumi.
  Ikvienā makroekonomikas korekciju programmā būtu jāņem vērā attiecīgās dalībvalsts valsts reformu programma saistībā ar Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| (4) | Dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, vajadzētu piemērot pastiprinātu uzraudzību, ja tās saskaras — vai riskē saskarties — ar nopietnām grūtībām finanšu jomā, lai nodrošinātu, ka tajās ātri atjaunojas normāla situācija, un aizsargātu citas eurozonas dalībvalstis no iespējamās negatīvās ietekmes.
  Šādai pastiprinātai uzraudzībai
  vajadzētu ietvert plašāku piekļuvi informācijai, kas nepieciešama stingrai ekonomikas, nodokļu un finanšu stāvokļa pārraudzībai, un regulāru ziņošanu Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) vai jebkurai apakškomitejai, ko
  tā
  šiem mērķiem norīkojusi. Tādu pašu uzraudzības režīmu vajadzētu piemērot dalībvalstīm, kuras pieprasa palīdzību piesardzības pasākumu veidā no Eiropas Finanšu stabilizācijas instrumenta (EFSI), Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM), Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) vai citas starptautiskas finanšu iestādes. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, vajadzētu piemērot pastiprinātu uzraudzību, ja tās saskaras — vai riskē saskarties — ar nopietnām grūtībām finanšu jomā, lai nodrošinātu, ka tajās ātri atjaunojas normāla situācija, un aizsargātu citas eurozonas dalībvalstis no iespējamās negatīvās ietekmes.
  Šādai pastiprinātai uzraudzībai
  vajadzētu ietvert plašāku piekļuvi informācijai, kas nepieciešama stingrai ekonomikas, nodokļu un finanšu stāvokļa pārraudzībai, un regulāru ziņošanu Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) vai jebkurai apakškomitejai, ko
  tā
  šiem mērķiem norīkojusi. Tādu pašu uzraudzības režīmu vajadzētu piemērot dalībvalstīm, kuras pieprasa palīdzību piesardzības pasākumu veidā no Eiropas Finanšu stabilizācijas instrumenta (EFSI), Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM), Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) vai citas starptautiskas finanšu iestādes.

| (4) | Dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, vajadzētu piemērot pastiprinātu uzraudzību, ja tās saskaras — vai riskē saskarties — ar nopietnām grūtībām finanšu jomā, lai nodrošinātu, ka tajās ātri atjaunojas normāla situācija, un aizsargātu citas eurozonas dalībvalstis no iespējamās negatīvās ietekmes.
  Šāda pastiprināta uzraudzība būtu jāveic atbilstoši problēmu nopietnībai, attiecīgi nosakot, cik stingra uzraudzība ir vajadzīga. Tai
  vajadzētu ietvert plašāku pieeju informācijai, kas nepieciešama stingrai ekonomikas, nodokļu un finanšu stāvokļa pārraudzībai, un regulāru ziņošanu
  kompetentajai Eiropas Parlamenta komitejai, kā arī
  Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) vai jebkurai apakškomitejai, ko
  EFK
  šiem mērķiem norīkojusi. Tādu pašu uzraudzības režīmu vajadzētu piemērot dalībvalstīm, kuras pieprasa palīdzību piesardzības pasākumu veidā no Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta (EFSI), Eiropas stabilitātes mehānisma (ESM), Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) vai citas starptautiskas finanšu iestādes. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, vajadzētu piemērot pastiprinātu uzraudzību, ja tās saskaras — vai riskē saskarties — ar nopietnām grūtībām finanšu jomā, lai nodrošinātu, ka tajās ātri atjaunojas normāla situācija, un aizsargātu citas eurozonas dalībvalstis no iespējamās negatīvās ietekmes.
  Šāda pastiprināta uzraudzība būtu jāveic atbilstoši problēmu nopietnībai, attiecīgi nosakot, cik stingra uzraudzība ir vajadzīga. Tai
  vajadzētu ietvert plašāku pieeju informācijai, kas nepieciešama stingrai ekonomikas, nodokļu un finanšu stāvokļa pārraudzībai, un regulāru ziņošanu
  kompetentajai Eiropas Parlamenta komitejai, kā arī
  Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) vai jebkurai apakškomitejai, ko
  EFK
  šiem mērķiem norīkojusi. Tādu pašu uzraudzības režīmu vajadzētu piemērot dalībvalstīm, kuras pieprasa palīdzību piesardzības pasākumu veidā no Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta (EFSI), Eiropas stabilitātes mehānisma (ESM), Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) vai citas starptautiskas finanšu iestādes.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| (4a) | Turklāt dalībvalstij, kurai tiek piemērota stingrāka uzraudzība, būtu jāveic pasākumi, kas ļautu novērst esošos vai iespējamos grūtību cēloņus. Šai nolūkā dalībvalstij būtu jāņem vērā visi ieteikumi, kas tai sniegti, īstenojot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru vai pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūru. |
| --- | --- |

(4a)

Turklāt dalībvalstij, kurai tiek piemērota stingrāka uzraudzība, būtu jāveic pasākumi, kas ļautu novērst esošos vai iespējamos grūtību cēloņus. Šai nolūkā dalībvalstij būtu jāņem vērā visi ieteikumi, kas tai sniegti, īstenojot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru vai pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūru.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| (5) | Ekonomikas un finanšu situācijas uzraudzība būtu ievērojami jāpastiprina dalībvalstīm, uz kurām attiecas makroekonomikas korekciju programma. Ņemot vērā šādas programmas visaptverošo raksturu, citas ekonomiskās un fiskālās uzraudzības procedūras
  būtu jāaptur
  , kamēr ir spēkā makroekonomikas korekciju programma, lai izvairītos no ziņošanas pienākumu dublēšanās. |
| --- | --- |

(5)

Ekonomikas un finanšu situācijas uzraudzība būtu ievērojami jāpastiprina dalībvalstīm, uz kurām attiecas makroekonomikas korekciju programma. Ņemot vērā šādas programmas visaptverošo raksturu, citas ekonomiskās un fiskālās uzraudzības procedūras
  būtu jāaptur
  , kamēr ir spēkā makroekonomikas korekciju programma, lai izvairītos no ziņošanas pienākumu dublēšanās.

| (5) | Ekonomikas un finanšu situācijas uzraudzība būtu ievērojami jāpastiprina dalībvalstīm, uz kurām attiecas makroekonomikas korekciju programma. Ņemot vērā šādas programmas visaptverošo raksturu, citas ekonomiskās un fiskālās uzraudzības procedūras
  vajadzētu apturēt vai attiecīgā gadījumā racionalizēt
  , kamēr ir spēkā makroekonomikas korekciju programma, lai
  nodrošinātu saskaņotu ekonomikas politikas uzraudzību un
  izvairītos no ziņošanas pienākumu dublēšanās.
  Tomēr, izstrādājot makroekonomikas korekciju programmu, būtu jāņem vērā visi ieteikumi, kas dalībvalstij sniegti, īstenojot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru vai pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūru. |
| --- | --- |

(5)

Ekonomikas un finanšu situācijas uzraudzība būtu ievērojami jāpastiprina dalībvalstīm, uz kurām attiecas makroekonomikas korekciju programma. Ņemot vērā šādas programmas visaptverošo raksturu, citas ekonomiskās un fiskālās uzraudzības procedūras
  vajadzētu apturēt vai attiecīgā gadījumā racionalizēt
  , kamēr ir spēkā makroekonomikas korekciju programma, lai
  nodrošinātu saskaņotu ekonomikas politikas uzraudzību un
  izvairītos no ziņošanas pienākumu dublēšanās.
  Tomēr, izstrādājot makroekonomikas korekciju programmu, būtu jāņem vērā visi ieteikumi, kas dalībvalstij sniegti, īstenojot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru vai pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūru.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| (5a) | Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru (2), kapitāla brīvu apriti, kas ir viens no LESD pamatprincipiem, ar valsts tiesību aktiem var ierobežot, ja attiecīgo ierobežojumu pamatā ir valsts drošības apsvērumi. Valsts drošības apsvērumi cita starpā var būt cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, jo īpaši tajās eurozonas dalībvalstīs, kurās ir vai kuras apdraud nopietnas finansiālās stabilitātes grūtības. |
| --- | --- |

(5a)

Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru (2), kapitāla brīvu apriti, kas ir viens no LESD pamatprincipiem, ar valsts tiesību aktiem var ierobežot, ja attiecīgo ierobežojumu pamatā ir valsts drošības apsvērumi. Valsts drošības apsvērumi cita starpā var būt cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, jo īpaši tajās eurozonas dalībvalstīs, kurās ir vai kuras apdraud nopietnas finansiālās stabilitātes grūtības.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

5.b apsvērums (jauns)

| (5b) | Šāda izvairīšanās no nodokļu maksāšanas nozīmē ieņēmumu deficītu, kas var atbilst no vienas vai vairākām dalībvalstīm, SVF, EFSI, EFSM vai ESM saņemtās finansiālās palīdzības summai vai pat to pārsniegt un kas galvenokārt rodas tādēļ, ka netiek pareizi īstenota valsts nodokļu politika. |
| --- | --- |

(5b)

Šāda izvairīšanās no nodokļu maksāšanas nozīmē ieņēmumu deficītu, kas var atbilst no vienas vai vairākām dalībvalstīm, SVF, EFSI, EFSM vai ESM saņemtās finansiālās palīdzības summai vai pat to pārsniegt un kas galvenokārt rodas tādēļ, ka netiek pareizi īstenota valsts nodokļu politika.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

5.c apsvērums (jauns)

| (5c) | Saņēmusi Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar Eiropas Centrālo banku, Padome saskaņā ar LESD 66. pantu var noteikt ierobežojumus attiecībā uz trešām valstīm, kuras ir atbildīgas par tādu kapitāla apriti, kas nopietni apgrūtina ekonomikas un monetārās savienības darbību. |
| --- | --- |

(5c)

Saņēmusi Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar Eiropas Centrālo banku, Padome saskaņā ar LESD 66. pantu var noteikt ierobežojumus attiecībā uz trešām valstīm, kuras ir atbildīgas par tādu kapitāla apriti, kas nopietni apgrūtina ekonomikas un monetārās savienības darbību.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| (6a) | Dalībvalstīm saskaņā ar spēkā esošajām valsts tiesību normām un praksi tehniskās palīdzības programmu sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzības un vērtēšanas procesos vajadzētu iesaistīt sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. |
| --- | --- |

(6a)

Dalībvalstīm saskaņā ar spēkā esošajām valsts tiesību normām un praksi tehniskās palīdzības programmu sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzības un vērtēšanas procesos vajadzētu iesaistīt sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| (7) | Lēmumā par dalībvalsts un tās korekciju programmas neatbilstību tiktu paredzēts arī apturēt Savienības līdzekļu maksājumus vai saistības, kā paredzēts 21. panta 6. punktā Regulā (ES) Nr. XXX, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006. |
| --- | --- |

(7)

Lēmumā par dalībvalsts un tās korekciju programmas neatbilstību tiktu paredzēts arī apturēt Savienības līdzekļu maksājumus vai saistības, kā paredzēts 21. panta 6. punktā Regulā (ES) Nr. XXX, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006.

svītrots

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| (7a) | Var būt situācijas, kad labāku ilgtermiņa rezultātu iespējams panākt, nodrošinot dalībvalsts aizsardzību pret svārstībām tirgū, nevis stabilizējot attiecīgās dalībvalsts ekonomikas stāvokli un tās parāda atmaksāšanas spēju. Šādos gadījumos, pamatojoties uz Komisijas lēmumu, varētu noteikt dalībvalsts pagaidu tiesisko aizsardzību. Būtu jānodrošina Padomei iespēja ar attiecīgu vairākumu atcelt šādu Komisijas lēmumu. |
| --- | --- |

(7a)

Var būt situācijas, kad labāku ilgtermiņa rezultātu iespējams panākt, nodrošinot dalībvalsts aizsardzību pret svārstībām tirgū, nevis stabilizējot attiecīgās dalībvalsts ekonomikas stāvokli un tās parāda atmaksāšanas spēju. Šādos gadījumos, pamatojoties uz Komisijas lēmumu, varētu noteikt dalībvalsts pagaidu tiesisko aizsardzību. Būtu jānodrošina Padomei iespēja ar attiecīgu vairākumu atcelt šādu Komisijas lēmumu.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

7.b apsvērums (jauns)

| (7b) | Šajā regulā minētā finansiālā palīdzība būtu jāattiecina arī uz finansiālo atbalstu, kas piešķirts piesardzības pasākumu veidā, ja vien nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

(7b)

Šajā regulā minētā finansiālā palīdzība būtu jāattiecina arī uz finansiālo atbalstu, kas piešķirts piesardzības pasākumu veidā, ja vien nav noteikts citādi.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

7.c apsvērums (jauns)

| (7c) | Komisijas lēmums par to, ka dalībvalstij saskaņā ar šo regulu tiek piemērota stingrāka uzraudzība, būtu jāpieņem, cieši sadarbojoties ar EFK, Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju un attiecīgajām Eiropas uzraudzības iestādēm. Komisijai ar EFK būtu jāsadarbojas arī tad, ja tiek lemts par stingrākas uzraudzības režīma pagarināšanu. |
| --- | --- |

(7c)

Komisijas lēmums par to, ka dalībvalstij saskaņā ar šo regulu tiek piemērota stingrāka uzraudzība, būtu jāpieņem, cieši sadarbojoties ar EFK, Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju un attiecīgajām Eiropas uzraudzības iestādēm. Komisijai ar EFK būtu jāsadarbojas arī tad, ja tiek lemts par stingrākas uzraudzības režīma pagarināšanu.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

pants – 1. punkts

1.   Šajā regulā tiek paredzēti noteikumi, lai stiprinātu ekonomikas un budžeta uzraudzību dalībvalstīs, kurās ir vai kuras apdraud nopietnas finansiālās stabilitātes grūtības un/vai kuras saņem
  vai varētu saņemt
  finanšu palīdzību no vienas vai vairākām citām valstīm, Eiropas finanšu stabilizācijas instrumenta (EFSI), Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) vai citas starptautiskas finanšu iestādes, piemēram, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF).

1.   Šajā regulā tiek paredzēti noteikumi, lai stiprinātu ekonomikas un budžeta uzraudzību dalībvalstīs,
  kuru valūta ir euro un

| — | kurās ir vai kuras apdraud nopietnas finansiālās stabilitātes un/vai
  valsts finanšu ilgtspējas grūtības, kas var radīt nelabvēlīgu domino efektu citās eurozonas dalībvalstīs, un/vai |
| --- | --- |

—

kurās ir vai kuras apdraud nopietnas finansiālās stabilitātes un/vai
  valsts finanšu ilgtspējas grūtības, kas var radīt nelabvēlīgu domino efektu citās eurozonas dalībvalstīs, un/vai

| — | kuras
  pieprasa vai
  saņem finansiālu palīdzību no vienas vai vairākām citām dalībvalstīm, Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta (EFSI), Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) vai citas starptautiskas finanšu iestādes, piemēram, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF). |
| --- | --- |

—

kuras
  pieprasa vai
  saņem finansiālu palīdzību no vienas vai vairākām citām dalībvalstīm, Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta (EFSI), Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) vai citas starptautiskas finanšu iestādes, piemēram, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF).

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

1. pants – 1.a punkts (jauns)

1.a
     
  Ar šo regulu tiek reglamentēti stingrāki valsts budžetam piemērojamie noteikumi un spēcīgāks ekonomikas politikas koordinēšanas process.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

1. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a
     
  Piemērojot šo regulu, Komisija, Padome un dalībvalstis pilnībā ievēro LESD 152. pantu, un ieteikumi saskaņā ar šo regulu tiek pieņemti, ņemot vērā valstu atalgojuma noteikšanas praksi un sistēmas. Piemērojot šo regulu un saskaņā ar to pieņemtos ieteikumus, Komisija, Padome un dalībvalstis ņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 28. pantu, un tāpēc to piemērošana neskar tiesības apspriest, slēgt un īstenot koplīgumus vai rīkoties kolektīvi saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

1.a pants (jauns)

1.a pants

Stingrāki budžeta noteikumi un ekonomikas koordinēšana

1.
     
  Lai labāk koordinētu valsts parāda vērstpapīru emisijas plānošanu, dalībvalstis iepriekš sniedz Komisijai un Padomei ziņojumu par saviem valsts parāda vērstpapīru emisijas plāniem.

2.
     
  Lai noteiktu kritērijus labākās prakses salīdzinošai vērtēšanai un virzītos uz ciešāk koordinētu ekonomikas politiku, dalībvalstis nodrošina, ka visas ekonomikas politikas būtiskās reformas, ko tās plāno veikt, tiek iepriekš apspriestas, un attiecīgā gadījumā koordinē šīs reformas ar citām dalībvalstīm.

3.
     
  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97 dalībvalstis nodrošina, ka vispārējās valdības budžets vidējā termiņā ir līdzsvarots vai veidots ar pārpalikumu.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts

1.   Komisija var nolemt, ka dalībvalstij
  , kura saskaras ar lielām finansiālās stabilitātes grūtībām,
  tiek piemērota pastiprināta uzraudzība. Attiecīgajai dalībvalstij
  pirms tam
  tiek dota iespēja paust savu nostāju. Ik pēc sešiem mēnešiem Komisija lemj, vai pagarināt pastiprinātās uzraudzības režīmu.

1.   
  Pamatojoties uz jaunākā padziļinātā pārskata rezultātiem, kas veikts saskaņā ar 5. pantu Regulā (ES) Nr. 1176/2011, un ņemot vērā objektīvus papildu kritērijus, tostarp Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) brīdinājumus, kā arī ziņojumus, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulā (ES) Nr. .../2012 [par kopīgiem noteikumiem budžeta projektu pārraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs],
  Komisija var nolemt, ka dalībvalstij tiek piemērota pastiprināta uzraudzība.
  Padome 10 dienu laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas to ar kvalificētu vairākumu var atcelt. Pirms tiek pieņemts lēmums,
  attiecīgajai dalībvalstij tiek dota iespēja paust savu nostāju. Ik pēc sešiem mēnešiem Komisija lemj, vai pagarināt pastiprinātas uzraudzības režīmu.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

2. pants – 1.a punkts (jauns)

1.a
     
  Ja Komisija saskaņā ar 1. punktu nolemj piemērot dalībvalstij pastiprinātas uzraudzības režīmu, tā to pienācīgi dara zināmu ESRK un attiecīgā gadījumā informē dalībvalsti par pastiprinātas uzraudzības rezultātiem.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts

2.   Komisija lemj piemērot pastiprinātu uzraudzību dalībvalstij, kas saņem finansiālu palīdzību piesardzības pasākumu veidā no vienas vai vairākām citām valstīm, EFSI, ESM vai jebkuras citas starptautiskas finanšu iestādes, piemēram, SVF. Komisija
  izveido sarakstu ar attiecīgajiem instrumentiem finansiālās palīdzības sniegšanai piesardzības pasākumu veidā un pastāvīgi to atjaunina, lai ņemtu vērā iespējamās izmaiņas EFSI, ESM vai citu starptautisko finanšu iestāžu finansiālā atbalsta politikā
  .

2.   Komisija lemj piemērot pastiprinātu uzraudzību dalībvalstij, kas
  pieprasa vai
  saņem finansiālu palīdzību piesardzības pasākumu veidā no vienas vai vairākām citām valstīm, EFSI,
  EFSM,
  ESM vai jebkuras citas starptautiskas finanšu iestādes, piemēram, SVF.

Komisija
  publicē visus lēmumus, ko tā pieņēmusi saskaņā ar 1. un 2. punktu
  .

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

2. pants – 3. punkts

3.   Šā panta
  2.punktu nepiemēro
  dalībvalstij, kas piesardzības pasākuma ietvaros saņem finansiālo palīdzību kredītlīnijas veidā, kura nav piesaistīta nosacījumam, ka attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpieņem jauni politikas pasākumi, kamēr vien kredītlīnija netiek izmantota.

3.   
  Komisija var nolemt, ka
  šā panta
  2. punkts netiek piemērots
  dalībvalstij, kas piesardzības pasākuma ietvaros saņem finansiālo palīdzību kredītlīnijas veidā, kura nav piesaistīta nosacījumam, ka attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpieņem jauni politikas pasākumi, kamēr vien kredītlīnija netiek izmantota.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

2. pants – 3.a punkts (jauns)

3.a
     
  Komisija izveido to finansiālās palīdzības instrumentu sarakstu, kuru pielietojums var būt saistīts ar pastiprinātas uzraudzības piemērošanu atbilstoši 2. punktam, un šo sarakstu pastāvīgi atjaunina.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

1.   Dalībvalstis, kurām piemēro pastiprinātu uzraudzību, apspriežoties un sadarbojoties ar Komisiju, kas rīkojas saziņā ar Eiropas Centrālo banku (ECB), pieņem pasākumus, lai novērstu grūtību cēloņus vai potenciālos cēloņus.

1.   Ja dalībvalstij tiek piemērota pastiprināta uzraudzība, tā, apspriežoties un sadarbojoties ar Komisiju, kas rīkojas saziņā ar Eiropas Centrālo banku (ECB),
  Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (3), Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (4), un Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (5), (turpmāk visas kopā — EUI), ESRK un attiecīgā gadījumā arī ar SVF,
  pieņem pasākumus, lai novērstu grūtību cēloņus vai potenciālos cēloņus
  , ņemot vērā visus ieteikumus, kas saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 1466/97, (EK) Nr. 1467/97 un (ES) Nr. 1176/2011 dalībvalstij sniegti par valsts reformu programmu, kā arī tās stabilitātes vai konverģences programmu
  .
  Par šiem pasākumiem tiek informēta Eurogrupas jautājumu darba grupa, EFK, Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja un attiecīgās dalībvalsts parlaments
  .

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

3. pants – 1.a punkts (jauns)

1.a
     
  Komisija izvērtē nelabvēlīgu domino efektu, ko varētu radīt citas dalībvalstis, cita starpā arī nodokļu jomā. Ja Komisija ir konstatējusi šādu nelabvēlīgu domino efektu, Padome, ņemot vērā Komisijas ieteikumu, saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktā noteikto kārtību sniedz vajadzīgos ieteikumus dalībvalstīm, kas rada nelabvēlīgu domino efektu.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – ievaddaļa

3.   Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts, kurai piemēro pastiprinātu uzraudzību,

3.   Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts, kurai
  saskaņā ar 2. panta 1. punktu
  piemēro pastiprinātu uzraudzību,

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| (a) | prasītajā biežumā paziņo
  Komisijai, ECB un Eiropas Banku iestādei (EBI)
  detalizētu informāciju par
  to
  finanšu
  iestāžu finansiālo stāvokli, kuras ir šīs valsts uzraudzības iestādes uzraudzībā
  ; |
| --- | --- |

(a)

prasītajā biežumā paziņo
  Komisijai, ECB un Eiropas Banku iestādei (EBI)
  detalizētu informāciju par
  to
  finanšu
  iestāžu finansiālo stāvokli, kuras ir šīs valsts uzraudzības iestādes uzraudzībā
  ;

| (a) | prasītajā biežumā
  saskaņā ar 35. pantu Regulā (ES) Nr. 1093/2010, Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010
  paziņo
  attiecīgajām EUI
  detalizētu informāciju par
  norisēm valsts
  finanšu
  sistēmā, iekļaujot arī atbilstoši b) apakšpunktam veikto stresa testu un jutīguma analīžu rezultātu izklāstu. Pamatojoties uz secinājumiem, kas izdarīti pēc makroekonomikas nelīdzsvarotības rādītāju kopsavilkuma pamata rādītāju izvērtēšanas, attiecīgās EUI sadarbībā ar ESRK sagatavo finanšu sistēmas iespējamo trūkumu novērtējumu un nosūta šo novērtējumu gan Komisijai tās norādītajos termiņos, gan ECB
  ; |
| --- | --- |

(a)

prasītajā biežumā
  saskaņā ar 35. pantu Regulā (ES) Nr. 1093/2010, Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010
  paziņo
  attiecīgajām EUI
  detalizētu informāciju par
  norisēm valsts
  finanšu
  sistēmā, iekļaujot arī atbilstoši b) apakšpunktam veikto stresa testu un jutīguma analīžu rezultātu izklāstu. Pamatojoties uz secinājumiem, kas izdarīti pēc makroekonomikas nelīdzsvarotības rādītāju kopsavilkuma pamata rādītāju izvērtēšanas, attiecīgās EUI sadarbībā ar ESRK sagatavo finanšu sistēmas iespējamo trūkumu novērtējumu un nosūta šo novērtējumu gan Komisijai tās norādītajos termiņos, gan ECB
  ;

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| (b) | Eiropas Banku iestādes
  pārraudzībā veic
  Komisijas un ECB noteiktus
  stresa testus un jutīguma analīzes, un kas vajadzīgas, lai novērtētu
  banku
  sektora spēju pretoties dažādiem makroekonomiskajiem un finanšu satricinājumiem
  , un detalizēti informē Komisiju un ECB par rezultātiem
  ; |
| --- | --- |

(b)

Eiropas Banku iestādes
  pārraudzībā veic
  Komisijas un ECB noteiktus
  stresa testus un jutīguma analīzes, un kas vajadzīgas, lai novērtētu
  banku
  sektora spēju pretoties dažādiem makroekonomiskajiem un finanšu satricinājumiem
  , un detalizēti informē Komisiju un ECB par rezultātiem
  ;

| (b) | attiecīgo EUI
  pārraudzībā veic stresa testus un jutīguma analīzes,
  ko Komisija un ECB ir noteikušas sadarbībā ar attiecīgajām EUI un ESRK
  un kas vajadzīgas, lai novērtētu
  finanšu
  sektora spēju pretoties dažādiem makroekonomiskiem un finansiāliem satricinājumiem; |
| --- | --- |

(b)

attiecīgo EUI
  pārraudzībā veic stresa testus un jutīguma analīzes,
  ko Komisija un ECB ir noteikušas sadarbībā ar attiecīgajām EUI un ESRK
  un kas vajadzīgas, lai novērtētu
  finanšu
  sektora spēju pretoties dažādiem makroekonomiskiem un finansiāliem satricinājumiem;

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

| (c) | Eiropas Banku iestādes
  veiktā īpašā izvērtējuma ietvaros tiek regulāri novērtēta attiecībā uz tās iespējām īstenot
  banku
  sektora uzraudzību; |
| --- | --- |

(c)

Eiropas Banku iestādes
  veiktā īpašā izvērtējuma ietvaros tiek regulāri novērtēta attiecībā uz tās iespējām īstenot
  banku
  sektora uzraudzību;

| (c) | attiecīgo EUI
  veiktā īpašā izvērtējuma ietvaros tiek regulāri novērtēta, lai noteiktu dalībvalsts iespējas īstenot
  finanšu
  sektora uzraudzību; |
| --- | --- |

(c)

attiecīgo EUI
  veiktā īpašā izvērtējuma ietvaros tiek regulāri novērtēta, lai noteiktu dalībvalsts iespējas īstenot
  finanšu
  sektora uzraudzību;

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

| (d) | paziņo visu informāciju, kas
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. XXX par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību,
  vajadzīga, lai pārraudzītu makroekonomikas nelīdzsvarotību. |
| --- | --- |

(d)

paziņo visu informāciju, kas
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. XXX par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību,
  vajadzīga, lai pārraudzītu makroekonomikas nelīdzsvarotību.

| (d) | paziņo visu informāciju, kas vajadzīga, lai
  saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1176/2011
  pārraudzītu makroekonomikas nelīdzsvarotību. |
| --- | --- |

(d)

paziņo visu informāciju, kas vajadzīga, lai
  saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1176/2011
  pārraudzītu makroekonomikas nelīdzsvarotību.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

3. pants – 3.a punkts (jauns)

3.a
     
  Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts, kurai saskaņā ar 2. panta 2. punktu tiek piemērota pastiprināta uzraudzība,

| (a) | noteiktajos termiņos saskaņā ar 35. pantu Regulā (ES) Nr. 1093/2010, Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 paziņo Komisijai, ECB un attiecīgajām EUI detalizētu informāciju par norisēm valsts finanšu sistēmā, iekļaujot arī atbilstoši b) apakšpunktam veikto stresa testu un jutīguma analīžu rezultātu izklāstu. Komisija, ECB un attiecīgās EUI nodrošina saņemtās detalizētās informācijas konfidencialitāti; |
| --- | --- |

(a)

noteiktajos termiņos saskaņā ar 35. pantu Regulā (ES) Nr. 1093/2010, Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 paziņo Komisijai, ECB un attiecīgajām EUI detalizētu informāciju par norisēm valsts finanšu sistēmā, iekļaujot arī atbilstoši b) apakšpunktam veikto stresa testu un jutīguma analīžu rezultātu izklāstu. Komisija, ECB un attiecīgās EUI nodrošina saņemtās detalizētās informācijas konfidencialitāti;

| (b) | attiecīgo EUI pārraudzībā veic stresa testus un jutīguma analīzes, ko Komisija un ECB ir noteikušas sadarbībā ar attiecīgajām EUI un ESRK un kas vajadzīgas, lai novērtētu finanšu sektora spēju pretoties dažādiem makroekonomiskiem un finansiāliem satricinājumiem; |
| --- | --- |

(b)

attiecīgo EUI pārraudzībā veic stresa testus un jutīguma analīzes, ko Komisija un ECB ir noteikušas sadarbībā ar attiecīgajām EUI un ESRK un kas vajadzīgas, lai novērtētu finanšu sektora spēju pretoties dažādiem makroekonomiskiem un finansiāliem satricinājumiem;

| (c) | attiecīgo EUI veiktā īpašā izvērtējuma ietvaros tiek regulāri novērtēta attiecībā uz tās iespējām īstenot finanšu sektora uzraudzību; |
| --- | --- |

(c)

attiecīgo EUI veiktā īpašā izvērtējuma ietvaros tiek regulāri novērtēta attiecībā uz tās iespējām īstenot finanšu sektora uzraudzību;

| (d) | paziņo visu informāciju, kas vajadzīga, lai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1176/2011 pārraudzītu makroekonomikas nelīdzsvarotību. |
| --- | --- |

(d)

paziņo visu informāciju, kas vajadzīga, lai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1176/2011 pārraudzītu makroekonomikas nelīdzsvarotību.

Dalībvalstis, kuras saņem finansiālo palīdzību finanšu iestāžu rekapitalizācijai, ziņo arī par nosacījumiem, kas šīm finanšu iestādēm ir jāievēro, tostarp attiecībā uz vadītāju atalgojumu un reālās ekonomikas kreditēšanas nosacījumiem.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

3. pants – 4. punkts

4.   Komisija saziņā ar ECB veic regulāras pārskata misijas dalībvalstī, kurai piemēro uzraudzību, lai pārbaudītu rezultātus, kas gūti, īstenojot
  1., 2. un 3. punktā
  minētos pasākumus. Katru ceturksni tā paziņo savus secinājumus Ekonomikas un Finanšu komitejai (EFK)
  vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi,
  un jo īpaši novērtē, vai ir vajadzīgi turpmāki pasākumi. Šīs pārskatīšanas misijas aizstāj Regulas (EK) Nr. 1467/97 10.a panta 2. punktā paredzēto pārraudzību klātienē.

4.   Komisija saziņā ar ECB
  un attiecīgajām EUI, un vajadzības gadījumā arī ar SVF,
  veic regulāras pārskata misijas dalībvalstī, kurai piemēro
  pastiprinātu
  uzraudzību, lai pārbaudītu rezultātus, kas gūti, īstenojot
  1., 2., 3. un 3.a punktā
  minētos pasākumus. Katru ceturksni tā paziņo savus secinājumus Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK)
  un Eiropas Parlamenta kompetentajai komitejai
  un jo īpaši novērtē to, vai ir vajadzīgi turpmāki pasākumi. Šīs pārskatīšanas misijas aizstāj Regulas (EK) Nr. 1467/97 10.a panta 2. punktā paredzēto pārraudzību klātienē.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

3. pants – 5. punkts

5.   Ja, pamatojoties uz 4. punktā
  paredzēto novērtējumu
  , ir
  nolemts
  , ka vajadzīgi turpmāki pasākumi un attiecīgās dalībvalsts finansiālā situācija
  būtiskā mērā nelabvēlīgi ietekmē
  finanšu stabilitāti eurozonā, Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma, var ieteikt attiecīgajai dalībvalstij lūgt finansiālo palīdzību un sagatavot makroekonomikas korekciju programmu. Padome var nolemt publiskot
  šo ieteikumu
  .

5.   Ja, pamatojoties uz 4. punktā
  paredzētajām pārskata misijām
  , ir
  konstatēts
  , ka vajadzīgi turpmāki pasākumi un attiecīgās dalībvalsts finansiālā
  un ekonomiskā
  situācija
  apdraud
  finanšu stabilitāti eurozonā
  vai eurozonas netraucētu darbību
  , Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma, var
  vienlaicīgi:

| (a) | ieteikt attiecīgajai dalībvalstij lūgt finansiālo palīdzību un sagatavot makroekonomikas korekciju programmu; |
| --- | --- |

(a)

ieteikt attiecīgajai dalībvalstij lūgt finansiālo palīdzību un sagatavot makroekonomikas korekciju programmu;

| (b) | ieteikt, ka finansiālā palīdzība ir sniedzama no EFSI vai ESM ar attiecīgiem šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(b)

ieteikt, ka finansiālā palīdzība ir sniedzama no EFSI vai ESM ar attiecīgiem šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem.

Padome var nolemt publiskot
  savus ieteikumus
  .

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

3. pants – 5. punkts – 1.a daļa (jauna)

Ja dalībvalsts lūdz finansiālo palīdzību no ESM saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu, citas dalībvalstis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka ESM savlaicīgi sniedz palīdzību konkrētajai dalībvalstij.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

3. pants – 6. punkts – a apakšpunkts

| (a) | attiecīgā
  Eiropas Parlamenta komiteja var
  uzaicināt attiecīgās dalībvalsts pārstāvjus
  piedalīties viedokļu apmaiņā; |
| --- | --- |

(a)

attiecīgā
  Eiropas Parlamenta komiteja var
  uzaicināt attiecīgās dalībvalsts pārstāvjus
  piedalīties viedokļu apmaiņā;

| (a) | Eiropas Parlamenta
  kompetentā
  komiteja var
  dot iespēju attiecīgajai dalībvalstij un Komisijai
  piedalīties viedokļu apmaiņā; |
| --- | --- |

(a)

Eiropas Parlamenta
  kompetentā
  komiteja var
  dot iespēju attiecīgajai dalībvalstij un Komisijai
  piedalīties viedokļu apmaiņā;

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

3. pants – 6. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| (ba) | Komisija savlaicīgi informē Eiropas Parlamenta kompetento komiteju par ieteikuma saturu. |
| --- | --- |

(ba)

Komisija savlaicīgi informē Eiropas Parlamenta kompetento komiteju par ieteikuma saturu.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

3. pants – 6.a punkts (jauns)

6.a
     
  Visā procesa gaitā Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja un attiecīgās dalībvalsts parlaments var uzaicināt SVF, ECB un Komisijas pārstāvjus piedalīties ekonomikai veltītā dialogā par svarīgiem jautājumiem, kas saistīti ar pareizu ekonomikas darbību.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

4. pants

Dalībvalsts, kas
  vēlas saņemt
  finansiālu palīdzību no vienas vai vairākām citām valstīm, EFSI, ESM, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) vai citas iestādes, kas nav Savienības iestāde, nekavējoties informē par šo nodomu Komisiju, Padomi un Eiropas Centrālo banku (ECB). Pēc tam, kad no Komisijas ir saņemts novērtējums, Ekonomikas un finanšu komitejā
  vai jebkurā apakškomitejā, ko tā šiem mērķiem norīkojusi,
  notiek pārrunas par šo plānoto pieprasījumu.

Dalībvalsts, kas
  ir iecerējusi lūgt
  finansiālu palīdzību no vienas vai vairākām citām dalībvalstīm, EFSI, ESM, SVF vai citas iestādes, kas nav Savienības iestāde, nekavējoties informē par šo nodomu
  Eiropas Parlamentu,
  Komisiju, Padomi un ECB. Pēc tam, kad no Komisijas ir saņemts novērtējums
  un pirms attiecīgā dalībvalsts vēršas pie potenciālajiem aizdevējiem
  , Ekonomikas un finanšu komitejā notiek pārrunas par šo plānoto pieprasījumu
  , lai cita starpā izskatītu iespējas, ko sniedz esošie Savienības vai eurozonas finanšu instrumenti
  .

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

5. pants

Ja finansiālo palīdzību lūdz no EFSI vai ESM, Komisija saziņā ar ECB un, ja iespējams, ar SVF sagatavo analīzi par attiecīgās dalībvalsts valdības parāda atmaksājamību, tostarp par dalībvalsts iespējām atmaksāt paredzēto finansiālo palīdzību, un nosūta to Ekonomikas un finanšu komitejai
  vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi
  .

Ja finansiālo palīdzību lūdz no EFSI
  , EFSM
  vai ESM, Komisija saziņā ar ECB un, ja iespējams,
  attiecīgā gadījumā arī
  ar SVF sagatavo analīzi par attiecīgās dalībvalsts valdības parāda atmaksājamību
  un faktiskajām vai potenciālajām vajadzībām pēc finansējuma
  , tostarp par
  piesardzīgu makroekonomikas korekciju programmas ietekmi uz
  dalībvalsts iespējām atmaksāt paredzēto finansiālo palīdzību, un nosūta to Ekonomikas un finanšu komitejai.

Valdības parāda atmaksājamības novērtējums tiek veikts, pamatojoties uz piesardzīgām makroekonomiskajām un budžeta prognozēm, izmantojot visjaunāko informāciju un pienācīgi ņemot vērā secinājumus, kas iekļauti 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajā ziņojumā, kā arī visus saskaņā ar 3. panta 3. punkta b) apakšpunktu veiktos uzraudzības uzdevumus. Sagatavojot prognozes, tiek vērtēta makroekonomisku un finansiālu satricinājumu un nelabvēlīgu notikumu ietekme uz valdības parāda atmaksājamību.

Komisija publicē metodoloģiju, ekonomikas un ekonometriskos pamata modeļus un pieņēmumus, tostarp iespējamā galarezultāta un makroekonomikas veicinošās ietekmes aplēsi, kā arī citus būtiskus parametrus, kas ir valdības parāda atmaksājamības novērtējuma pamatā.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts

1.   Dalībvalsts, kas saņem finansiālo palīdzību no vienas vai vairākām citām valstīm, SVF, EFSI vai ESM, vienojoties ar Komisiju, kas darbojas saziņā ar ECB, sagatavo projektu korekciju programmai, kuras mērķis ir atjaunot stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas un finanšu situāciju un atjaunot tās spēju pilnībā finansēt pašai sevi finanšu tirgos. Korekciju programmas projektā pienācīgi ņem vērā spēkā esošos ieteikumus, kas adresēti attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar
  Līguma
  121., 126. un/vai 148. pantu, un tās darbības šo ieteikumu īstenošanai, un izvirza mērķi paplašināt, nostiprināt un padziļināt prasītos politikas pasākumus.

1.   Dalībvalsts, kas
  pieprasa vai
  saņem finansiālo palīdzību no vienas vai vairākām citām valstīm, SVF, EFSI
  , EFSM
  vai ESM, vienojoties ar Komisiju, kas darbojas saziņā ar ECB
  un attiecīgā gadījumā arī ar SVF
  , sagatavo projektu
  makroekonomikas
  korekciju programmai, kuras
  pamatā ir Regulā (ES) Nr. .../2012 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu pārraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs noteiktās ekonomisko partnerattiecību programmas (ja tādas tiek īstenotas), kura aizstāj šīs programmas un kurā ir noteikts arī gada budžeta mērķis. Makroekonomikas korekciju programmas projekts tiek izstrādāts, lai novērstu konkrētus riskus, kurus dalībvalsts rada finansiālajai stabilitātei eurozonā, un programmas
  mērķis ir
  strauji
  atjaunot stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas un finanšu situāciju un atjaunot dalībvalsts spēju pilnībā finansēt pašai sevi finanšu tirgos.
  Makroekonomikas
  korekciju programmas
  projekta pamatā ir valdības parāda atmaksājamības novērtējums, tajā ir pienācīgi ņemti vērā spēkā esošie ieteikumi, kas adresēti attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar
  LESD
  121., 126.
  , 136.
  un/vai 148. pantu, un darbības, kuras dalībvalstij jāveic šo ieteikumu īstenošanai, un tajā ir izvirzīts mērķis paplašināt, nostiprināt un padziļināt prasītos politikas pasākumus.
  Makroekonomikas korekciju programmas projekts tiek izstrādāts, ievērojot Savienībā spēkā esošo atalgojuma noteikšanas praksi un sistēmas, kā arī darba attiecības un, ja iespējams, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts valsts reformu programmu saistībā ar Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju. Makroekonomikas korekciju programmas projekts pilnībā atbilst LESD 151. panta un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 28. panta noteikumiem.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.a punkts (jauns)

1.a
     
  Dalībvalsts, kura atbilstoši 1. punktam izstrādā makroekonomikas korekciju programmas projektu, vienojoties ar Komisiju, sagatavo atjauninātu partnerattiecību programmu, lai radītu ilgtspējīga valsts finanšu stāvokļa nodrošināšanai vajadzīgos apstākļus.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

2.   Padome
  , rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, ar kvalificētu balsu vairākumu apstiprina
  korekciju
  programmu
  .

2.   Padome
  izvērtē makroekonomikas
  korekciju
  programmas projektu vienas nedēļas laikā pēc tā saņemšanas.

Ja Komisija makroekonomikas korekciju programmas projektu uzskata par pienācīgi izstrādātu, tā šo projektu apstiprina. Padome 10 dienu laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas to ar kvalificētu vairākumu var atcelt.

Ja Komisija uzskata, ka makroekonomikas korekciju programmas projektā paredzētās darbības vai izpildes grafiks nav pietiekams, tā pieņem dalībvalstij adresētu ieteikumu, pieprasot, lai tā vienas nedēļas laikā iesniegtu jaunu makroekonomikas korekciju programmas projektu, un vienlaikus izklāstot pamatojumu tam, kādēļ sākotnējo programmu Komisija uzskata par nepietiekamu. Ja vien makroekonomikas korekciju programmas projekts nav jāpieņem steidzami, tas nodrošina pamatu saprašanās memoranda, programmas vai tehniskā nolīguma noslēgšanai ar attiecīgajiem finansiālās palīdzības sniedzējiem. Tiek pienācīgi pamatota dažādu ar finansiālās palīdzības sniegšanu saistīto dokumentu un atjaunināto makroekonomikas korekciju programmas projekta versiju savstarpējā atbilstība, kā arī atbilstība plašākām ekonomikas un nodarbinātības politikas pamatnostādnēm. Padome 10 dienu laikā pēc tam, kad Komisija pieņēmusi attiecīgo lēmumu, to ar kvalificētu vairākumu var atcelt.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

6. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a
     
  Komisija un Padome uzrauga, kā tiek īstenota korekciju programma un tai atbilstošie gada budžeta plāni.

Lai novērstu ziņošanas pienākumu dublēšanos, tiek nodrošināta konsekventa ekonomikas un fiskālā uzraudzība attiecībā uz dalībvalsti, kuras valūta ir euro un kura īsteno makroekonomikas korekciju programmu.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts

3.   Komisija saziņā ar ECB pārrauga panākumus, kas gūti, īstenojot korekciju programmu, un ik pēc trim mēnešiem informē Ekonomikas un finanšu komiteju
  vai jebkuru apakškomiteju, ko tā šiem mērķiem norīkojusi
  . Attiecīgā dalībvalsts pilnībā sadarbojas ar Komisiju. Tā jo īpaši sniedz Komisijai visu informāciju, ko
  Komisija
  uzskata par nepieciešamu programmas pārraudzībai. Piemēro 3. panta 3. punktu.

3.   Komisija saziņā ar ECB pārrauga panākumus, kas gūti, īstenojot korekciju programmu, un ik pēc trim mēnešiem informē Ekonomikas un finanšu komiteju. Attiecīgā dalībvalsts pilnībā sadarbojas ar Komisiju
  un ECB
  . Tā jo īpaši sniedz Komisijai
  un ECB
  visu informāciju, ko
  tās
  uzskata par nepieciešamu programmas pārraudzībai. Piemēro 3. panta 3. punktu.
  Nepietiekamas sadarbības gadījumā Padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, var nosūtīt attiecīgajai dalībvalstij atklātu ieteikumu, nosakot, kā šai dalībvalstij būtu jārīkojas.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

6. pants – 4. punkts

4.   Komisija — saziņā ar ECB — kopā ar attiecīgo dalībvalsti izskata izmaiņas, kas var būt
  vajadzīgas
  tās korekciju programmā.
  Padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, ar kvalificētu balsu vairākumu
  lemj par jebkādām izmaiņām, kas
  veicamas
  korekciju programmā.

4.   Komisija — saziņā ar ECB
  un attiecīgā gadījumā arī ar SVF
  — kopā ar attiecīgo dalībvalsti izskata izmaiņas
  un jauninājumus
  , kas var būt
  vajadzīgi
  tās korekciju programmā
  , lai cita starpā pienācīgi ņemtu vērā būtiskas atšķirības starp makroekonomiskajām prognozēm un faktiskajiem rādītājiem, tostarp korekciju programmas izpildes iespējamās sekas, nelabvēlīgu domino efektu, kā arī makroekonomiskus un finansiālus satricinājumus
  .
  Komisija
  lemj par jebkādām izmaiņām, kas
  veiktas makroekonomikas
  korekciju programmā.
  Padome 10 dienu laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas to ar kvalificētu vairākumu var atcelt.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

6. pants – 4.a punkts (jauns)

4.a
     
  Cieši sadarbojoties ar Komisiju, attiecīgā dalībvalsts veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai iedrošinātu privātos investorus brīvprātīgi saglabāt savas vispārējā riska pozīcijas.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

6. pants – 5. punkts

5.   Ja, veicot 3. punktā minēto pārraudzību, tiek konstatētas būtiskas novirzes no makroekonomikas korekciju programmas, tad
  Padome, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas ierosinājuma,
  var nolemt, ka attiecīgā dalībvalsts neatbilst korekciju programmā iekļautajām politikas prasībām.

5.   Ja, veicot 3. punktā minēto pārraudzību, tiek konstatētas būtiskas novirzes no makroekonomikas korekciju programmas, tad
  Komisija
  var nolemt, ka attiecīgā dalībvalsts neatbilst korekciju programmā iekļautajām politikas prasībām.
  Pieņemot lēmumu, Komisija pilnīgi noteikti izvērtē to, vai būtiska novirze ir radusies tādēļ, ka tās cēloņus attiecīgajai dalībvalstij nav iespējams kontrolēt. Padome 10 dienu laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas to ar kvalificētu vairākumu var atcelt. Komisijas lēmumā tiek norādīti neatbilstības iemesli, kā arī tas, vai 4. punktā minētās makroekonomikas korekciju programmas izmaiņas ir vajadzīgas un samērīgas.

Makroekonomikas korekciju programmā jo īpaši tiek izklāstīti piesardzības pasākumi un ārkārtas rīcības plāni, kas jāpieņem neparedzamu notikumu, piemēram, ārējo satricinājumu, gadījumā.

Fiskālās konsolidācijas pasākumus makroekonomikas korekciju programmā iekļauj, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt pietiekami daudz līdzekļu politikas īstenošanai būtiski svarīgās nozarēs, piemēram, izglītības un veselības aprūpes nozarē.

Ja Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, attiecīgā dalībvalsts, cieši sadarbojoties ar Komisiju un saziņā ar ECB, veic pasākumus, kuru mērķis ir novērst tirgus satricinājumu un saglabāt stabilu finanšu sektora darbību.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

6. pants – 6. punkts

6.   Dalībvalsts, uz kuru attiecas korekciju programma, bet kurai ir nepietiekamas administratīvās iespējas vai nopietnas grūtības īstenot korekciju programmu, vēršas pie Komisijas pēc tehniskās palīdzības.

6.   Dalībvalsts, uz kuru attiecas
  makroekonomikas
  korekciju programma, bet kurai ir nepietiekamas administratīvās iespējas vai nopietnas grūtības īstenot korekciju programmu, vēršas pie Komisijas pēc tehniskās palīdzības
  , un šai nolūkā Komisija kopīgi ar dalībvalstīm un citām Savienības un/vai attiecīgajām starptautiskajām organizācijām var izveidot ekspertu grupas
  .
  Atjauninātajās makroekonomikas korekciju programmas versijās tiek precīzi izklāstīti tehniskās palīdzības mērķi un līdzekļi. Turklāt tiek nodrošināts, ka attiecīgā dalībvalsts uzņemas atbildību par tehniskās palīdzības īstenošanas procesu. Tehniskā palīdzība tiek sniegta galvenokārt šādiem mērķiem: pilnveidot valsts iepirkuma procesu, veicināt konkurenci, cīnīties pret korupciju un efektīvāk iekasēt nodokļus, tā sekmējot finansiālo ilgtspēju.

Tiek publicēta gan makroekonomikas korekciju programma, gan novērtējums tam, kā šī programma ietekmēs sociālo jomu.

Makroekonomikas korekciju programmai tiek pievienots valdības parāda atmaksājamības novērtējums.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

6. pants – 6.a punkts (jauns)

6.a
     
  Dalībvalsts, uz kuru attiecas makroekonomikas korekciju programma, veic savu nenomaksāto parādu vispārēju revīziju, lai cita starpā izvērtētu iemeslus, kuru dēļ ir uzkrājies pārāk liels parāds, kā arī iespējamos pārkāpumus, kas pieļauti valsts parāda vērtspapīru emisijas procesā.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

6. pants – 7. punkts

7.   
  Attiecīgā
  Eiropas Parlamenta komiteja var
  uzaicināt attiecīgās dalībvalsts pārstāvjus
  piedalīties viedokļu apmaiņā par korekciju programmas izpildes gaitu.

7.   Eiropas Parlamenta
  kompetentā
  komiteja var
  dot iespēju attiecīgajai dalībvalstij un Komisijai
  piedalīties viedokļu apmaiņā par korekciju programmas izpildes gaitu.

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

6. pants – 8.a punkts (jauns)

8.a
     
  Šis pants netiek piemērots finansiālajai palīdzībai, kas piešķirta piesardzības pasākumu veidā, un aizdevumiem, kuri piešķirti finanšu iestāžu rekapitalizācijai.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

6.a pants (jauns)

6.a pants

Sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības līdzdalība

Organizācijām, kas pārstāv sociālos partnerus, ka arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām tiek dota iespēja paust savu viedokli par šajā regulā minētajiem Komisijas atklātajiem ieteikumiem un atzinumiem, kā arī šīs regulas 2. līdz 7. pantā noteiktajiem dalībvalstu ziņojumiem un ziņojumu projektiem. Šie viedokļi tiek publicēti.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

6.b pants (jauns)

6.b pants

Pasākumi nodokļu ieņēmumu nodrošināšanai

1.
     
  Attiecīgā dalībvalsts, saskaņā ar LESD 65. pantu un cieši sadarbojoties ar Komisiju, kā arī saziņā ar ECB, veic pasākumus, kuru mērķis ir novērst valsts normatīvo aktu pārkāpumus jo īpaši nodokļu uzlikšanas jomā.

2.
     
  Attiecīgā dalībvalsts lūdz Komisiju saskaņā ar LESD 66. pantu vērsties pie Padomes ar priekšlikumu par aizsardzības pasākumu īstenošanu attiecībā uz tādu kapitāla plūsmu uz trešām valstīm vai no tām, kas nopietni apgrūtina vai var nopietni apgrūtināt ekonomikas un monetārās savienības darbību. Pirms šāda priekšlikumu iesniegšanas Komisija apspriežas ar ECB.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

7. pants – virsraksts

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts

1.   
  Uzskatāms, ka
  korekciju programma un izmaiņas tajā saskaņā ar šīs regulas 6. pantu aizstāj stabilitātes programmas iesniegšanu, kas paredzēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā.

1.   
  Makroekonomikas
  korekciju programma un šīs regulas 6. pantā paredzētās izmaiņas tajā aizstāj stabilitātes programmas iesniegšanu, kas paredzēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| (a) | uzskatāms, ka
  šīs regulas 6. pantā paredzētā korekciju programma attiecīgā gadījumā aizstāj arī ziņojumus, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktā un 5. panta 1.a punktā; |
| --- | --- |

(a)

uzskatāms, ka
  šīs regulas 6. pantā paredzētā korekciju programma attiecīgā gadījumā aizstāj arī ziņojumus, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktā un 5. panta 1.a punktā;

| (a) | šīs regulas 6. pantā paredzētā
  makroekonomikas
  korekciju programma attiecīgā gadījumā aizstāj arī ziņojumus, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktā un 5. panta 1.a punktā; |
| --- | --- |

(a)

šīs regulas 6. pantā paredzētā
  makroekonomikas
  korekciju programma attiecīgā gadījumā aizstāj arī ziņojumus, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktā un 5. panta 1.a punktā;

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| (b) | uzskatāms, ka
  korekciju programmas gada budžeta mērķi, kas paredzēti šīs regulas 6. panta 3. punktā, attiecīgā gadījumā aizstāj gada budžeta mērķus, kas paredzēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu un 5. panta 1. punktu minētajā ieteikumā un paziņojumā. Ja uz attiecīgo dalībvalsti attiecas paziņojums saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu,
  uzskatāms, ka
  šīs regulas 6. panta 3. punktā paredzētā korekciju programma aizstāj arī norādes par pasākumiem, kas sekmē paziņojumā noteikto mērķu sasniegšanu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(b)

uzskatāms, ka
  korekciju programmas gada budžeta mērķi, kas paredzēti šīs regulas 6. panta 3. punktā, attiecīgā gadījumā aizstāj gada budžeta mērķus, kas paredzēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu un 5. panta 1. punktu minētajā ieteikumā un paziņojumā. Ja uz attiecīgo dalībvalsti attiecas paziņojums saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu,
  uzskatāms, ka
  šīs regulas 6. panta 3. punktā paredzētā korekciju programma aizstāj arī norādes par pasākumiem, kas sekmē paziņojumā noteikto mērķu sasniegšanu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. panta 1. punktu.

| (b) | korekciju programmas gada budžeta mērķi, kas paredzēti šīs regulas 6. panta 3. punktā, attiecīgā gadījumā aizstāj gada budžeta mērķus, kuri minētajā ieteikumā vai paziņojumā iekļaujami saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu un 5. panta 1. punktu. Ja uz konkrēto dalībvalsti attiecas paziņojums saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu, šīs regulas 6. panta 3. punktā paredzētā korekciju programma aizstāj arī norādes par pasākumiem, kas sekmē to mērķu sasniegšanu, kuri paziņojumā iekļaujami saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

(b)

korekciju programmas gada budžeta mērķi, kas paredzēti šīs regulas 6. panta 3. punktā, attiecīgā gadījumā aizstāj gada budžeta mērķus, kuri minētajā ieteikumā vai paziņojumā iekļaujami saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu un 5. panta 1. punktu. Ja uz konkrēto dalībvalsti attiecas paziņojums saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu, šīs regulas 6. panta 3. punktā paredzētā korekciju programma aizstāj arī norādes par pasākumiem, kas sekmē to mērķu sasniegšanu, kuri paziņojumā iekļaujami saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. panta 1. punktu;

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts – c apakšpunktsc

| (c) | uzskatāms, ka
  šīs regulas 6. panta 3. punktā paredzētā pārraudzība aizstāj pārraudzību, kas paredzēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 10. panta 1. punktā un 10.a pantā, un pārraudzību, kas pamato jebkura Regulas (EK) Nr. 1467/97 4. panta 2. punktā un 6. panta 2. punktā paredzētā lēmuma pieņemšanu. |
| --- | --- |

(c)

uzskatāms, ka
  šīs regulas 6. panta 3. punktā paredzētā pārraudzība aizstāj pārraudzību, kas paredzēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 10. panta 1. punktā un 10.a pantā, un pārraudzību, kas pamato jebkura Regulas (EK) Nr. 1467/97 4. panta 2. punktā un 6. panta 2. punktā paredzētā lēmuma pieņemšanu.

| (c) | šīs regulas 6. panta 3. punktā paredzētā pārraudzība aizstāj pārraudzību, kas paredzēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 10. panta 1. punktā un 10.a pantā, un pārraudzību, kura pamato jebkura Regulas (EK) Nr. 1467/97 4. panta 2. punktā un 6. panta 2. punktā paredzētā lēmuma pieņemšanu. |
| --- | --- |

(c)

šīs regulas 6. panta 3. punktā paredzētā pārraudzība aizstāj pārraudzību, kas paredzēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 10. panta 1. punktā un 10.a pantā, un pārraudzību, kura pamato jebkura Regulas (EK) Nr. 1467/97 4. panta 2. punktā un 6. panta 2. punktā paredzētā lēmuma pieņemšanu.

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

8. pants

Regulas (ES)
  Nr. XXX
  par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību, īstenošanu aptur attiecībā uz dalībvalstīm, kurām piemēro makroekonomikas korekciju programmu, ko apstiprinājusi Padome saskaņā ar šīs regulas 6. panta 2. punktu. Šo apturēšanu piemēro, kamēr ir spēkā makroekonomikas korekciju programma.

Regulu (ES)
  Nr. 1176/2011
  par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību, uz laiku nepiemēro dalībvalstīm, kurām nākas īstenot makroekonomikas korekciju programmu, ko apstiprinājusi Padome saskaņā ar šīs regulas 6. panta 2. punktu
  , izņemot Regulas (ES) Nr. 1176/2011 3., 4. un 5. pantā paredzētos pasākumus, kuri attiecas uz makroekonomikas un makrofinansiālo rādītāju kopsavilkumu, brīdināšanas mehānismu un padziļinātu pārskatu
  . Šo apturēšanu piemēro, kamēr ir spēkā makroekonomikas korekciju programma.

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

9. pants

Uzskatāms, ka
  šīs regulas 6. panta 3. punktā paredzētā pārraudzība aizstāj Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada uzraudzību un novērtēšanu atbilstīgi 2.a pantam Regulā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu.

Šīs regulas 6. panta 3. punktā paredzētā pārraudzība aizstāj Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada uzraudzību un novērtēšanu atbilstīgi 2.a pantam Regulā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu.
  Minētā regula netiek piemērota uz makroekonomikas korekciju programmas īstenošanas laiku.

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

10. pants

Regulas (ES) Nr. XXX par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu pārraudzībai un novērtēšanai, un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs īstenošanu aptur attiecībā uz dalībvalstīm, kurām piemēro makroekonomikas korekciju programmu, ko apstiprinājusi Padome saskaņā ar šīs regulas 6. panta 2. punktu. Šo apturēšanu piemēro, kamēr ir spēkā makroekonomikas korekciju programma.

Regulu (ES) Nr. XXX par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu pārraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs uz laiku nepiemēro dalībvalstīm, kurām nākas īstenot makroekonomikas korekciju programmu, ko apstiprinājusi Padome saskaņā ar šīs regulas 6. panta 2. punktu
  , tomēr Regulas (ES) Nr. .../2012 1.-4. pants tiek piemērots
  . Regula (ES) Nr. XXX netiek piemērota uz makroekonomikas korekciju programmas īstenošanas laiku.

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

10.a pants (jauns)

10.a pants

Dalībvalsts tiesiskās aizsardzības noteikšana

1.
     
  Ja, veicot 3. panta 5. punktā paredzētos pasākumus, netiek atjaunots dalībvalsts finansiālais stāvoklis un ja dalībvalstij draud ilgstoša saistību neizpilde vai maksājumu apturēšana, Komisija pēc apspriešanās ar Padomi var pieņemt lēmumu, ar kuru dalībvalstij tiek piemērota tiesiskā aizsardzība. Padome 10 dienu laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas to ar vienkāršu vairākumu var atcelt.

2.
     
  Ar šo pantu ir iecerēts nodrošināt attiecīgajai dalībvalstij iespēju stabilizēt savu ekonomikas stāvokli un pašai nomaksāt savu parādu.

Kad ir pieņemts lēmums par dalībvalsts tiesisko aizsardzību:

| (a) | vairs nav spēkā „slēguma ieskaita” vai „kredītnotikumu” noteikumi; |
| --- | --- |

(a)

vairs nav spēkā „slēguma ieskaita” vai „kredītnotikumu” noteikumi;

| (b) | tiek saglabātas spēkā esošās aizdevuma procentu likmes un tiek noteikts, ka vispirms ir atmaksājami jaunie attiecīgajai dalībvalstij izsniegtie aizdevumi, šo nosacījumu neattiecinot uz 1. panta 1. punktā minēto finansiālo palīdzību; |
| --- | --- |

(b)

tiek saglabātas spēkā esošās aizdevuma procentu likmes un tiek noteikts, ka vispirms ir atmaksājami jaunie attiecīgajai dalībvalstij izsniegtie aizdevumi, šo nosacījumu neattiecinot uz 1. panta 1. punktā minēto finansiālo palīdzību;

| (c) | attiecīgās dalībvalsts kreditori divu mēnešu laikā pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēts lēmums par dalībvalsts tiesiskās aizsardzības noteikšanu, paziņo Komisijai par savām kreditoru tiesībām. Ja tas netiek izdarīts, attiecīgo aizdevumu rezultātā radies parāds tiek dzēsts; |
| --- | --- |

(c)

attiecīgās dalībvalsts kreditori divu mēnešu laikā pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēts lēmums par dalībvalsts tiesiskās aizsardzības noteikšanu, paziņo Komisijai par savām kreditoru tiesībām. Ja tas netiek izdarīts, attiecīgo aizdevumu rezultātā radies parāds tiek dzēsts;

| (d) | attiecīgās dalībvalsts iestādes veic pasākumus, kas ieteikti saistībā ar 6. panta 6. punktā paredzēto tehnisko palīdzību, un iesniedz Komisijai apstiprināšanai valsts ekonomikas atveseļošanas un parādu atmaksāšanas plānu. |
| --- | --- |

(d)

attiecīgās dalībvalsts iestādes veic pasākumus, kas ieteikti saistībā ar 6. panta 6. punktā paredzēto tehnisko palīdzību, un iesniedz Komisijai apstiprināšanai valsts ekonomikas atveseļošanas un parādu atmaksāšanas plānu.

3.
     
  Šis pants ir spēkā no 2017. gada.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts

1.   Dalībvalstij piemēro uzraudzību pēc programmas darbības beigām, kamēr nav atmaksāti vismaz 75 % no finansiālās palīdzības, ko tā saņēmusi no vienas vai vairākām citām dalībvalstīm, EFSM, EFSI vai ESM.
  Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma, drīkst
  pagarināt pēc programmas darbības beigām veicamās uzraudzības ilgumu.

1.   Dalībvalstij piemēro uzraudzību pēc programmas darbības beigām, kamēr nav atmaksāti vismaz 75 % no finansiālās palīdzības, ko tā saņēmusi no vienas vai vairākām citām dalībvalstīm, EFSM, EFSI vai ESM.
  Komisija var nolemt
  pagarināt pēc programmas darbības beigām veicamās uzraudzības ilgumu.
  Padome 10 dienu laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas to ar kvalificētu vairākumu var atcelt.

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts

3.   Komisija saziņā ar ECB regulāri pārskata misijas dalībvalstī, kurai piemēro uzraudzību pēc programmas darbības beigām, lai novērtētu tās ekonomisko, fiskālo un finansiālo stāvokli. Katru pusgadu tā paziņo savus secinājumus Ekonomikas un Finanšu komitejai vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi, un jo īpaši novērtē, vai ir vajadzīgi korektīvi pasākumi.

3.   Komisija saziņā ar ECB regulāri veic pārskata misijas dalībvalstī, kurai piemēro uzraudzību pēc programmas darbības beigām, lai novērtētu tās ekonomisko, fiskālo un finansiālo stāvokli. Katru pusgadu tā paziņo savus secinājumus
  Eiropas Parlamenta kompetentajai komitejai,
  Ekonomikas un finanšu komitejai vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi,
  un attiecīgās dalībvalsts parlamentam
  un jo īpaši novērtē to, vai ir vajadzīgi korektīvi pasākumi.

Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var dot iespēju attiecīgajai dalībvalstij piedalīties viedokļu apmaiņā par to, kā tiek īstenota uzraudzība pēc programmas darbības beigām.

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

11. pants – 4. punkts

4.   
  Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma,
  var
  ieteikt
  dalībvalstij, kurai piemēro uzraudzību pēc programmas darbības beigām,
  pieņemt korektīvus pasākumus
  .

4.   
  Komisija
  var
  pieņemt ieteikumu, nosakot, ka
  dalībvalstij, kurai piemēro uzraudzību pēc programmas darbības beigām,
  ir jāveic korektīvi pasākumi
  .
  Padome 10 dienu laikā pēc šāda ieteikuma pieņemšanas to ar kvalificētu vairākumu var atcelt.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

11. pants – 4.a punkts (jauns)

4a.
     
  Attiecīgās dalībvalsts parlaments var aicināt Komisiju piedalīties viedokļu apmaiņā par to, kā tiek īstenota uzraudzība pēc programmas darbības beigām.

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. daļa

Par
  2. panta 1. punktā, 3. pantā, 6. panta 2. un 4. punktā un 11. panta 4. punktā
  minētajiem pasākumiem balso tikai tie Padomes locekļi, kas pārstāv dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro, un Padome rīkojas, neņemot vērā tā Padomes locekļa balsi, kurš pārstāv attiecīgo dalībvalsti.

Par
  šajā regulā
  minētajiem pasākumiem balso tikai tie Padomes locekļi, kas pārstāv dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro, un Padome rīkojas, neņemot vērā tā Padomes locekļa balsi, kurš pārstāv attiecīgo dalībvalsti.

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

13. pants

13. pants

Palīdzības un aizdevumu veidi, kuriem nepiemēro 5. un 6. pantu

5. un 6. panta noteikumus nepiemēro finansiālajai palīdzībai, kas piešķirta piesardzības pasākumu veidā, un aizdevumiem, kas piešķirti finanšu iestāžu rekapitalizācijai.

svītrots

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

13.a pants (jauns)

13.a pants

Informācija Eiropas Parlamentam

Padome un Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu par šīs regulas piemērošanu.

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

13.b pants (jauns)

13.b pants

Pārejas posma noteikumi

Šī regula tiek piemērota dalībvalstīm, kurām [šīs regulas spēkā stāšanās diena] jau tiek sniegta palīdzība, īstenojot attiecīgu programmu.

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

13.c pants (jauns)

13.c pants

Ziņojums

1. Komisija līdz 2014. gada 1. janvārim un pēc tam reizi piecos gados publicē ziņojumu par šīs regulas piemērošanu.

Šajā ziņojumā cita starpā novērtē:

| (a) | šīs regulas efektivitāti; |
| --- | --- |

(a)

šīs regulas efektivitāti;

| (b) | to, kas ir paveikts, saskaņā ar LESD nodrošinot dalībvalstu ekonomikas politikas nostādņu ciešāku koordinēšanu un stabilu ekonomiskās darbības konverģenci; |
| --- | --- |

(b)

to, kas ir paveikts, saskaņā ar LESD nodrošinot dalībvalstu ekonomikas politikas nostādņu ciešāku koordinēšanu un stabilu ekonomiskās darbības konverģenci;

| (c) | to, kā šī regula ir veicinājusi Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas īstenošanu; |
| --- | --- |

(c)

to, kā šī regula ir veicinājusi Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas īstenošanu;

| (d) | to, vai ir lietderīgi paplašināt šīs regulas darbības jomu, iekļaujot dalībvalstis, kuras nav pievienojušās eurozonai un kurās ir vai kuras apdraud nopietnas ar šo valstu finansiālo stabilitāti eurozonā saistītas grūtības. |
| --- | --- |

(d)

to, vai ir lietderīgi paplašināt šīs regulas darbības jomu, iekļaujot dalībvalstis, kuras nav pievienojušās eurozonai un kurās ir vai kuras apdraud nopietnas ar šo valstu finansiālo stabilitāti eurozonā saistītas grūtības.

2.
     
  Attiecīgā gadījumā 1. punktā minētajam ziņojumam tiek pievienots priekšlikums grozīt šo regulu.

3.
     
  Šā panta 1. punktā minētais ziņojums tiek nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei.

---

(1)  Pēc tam jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 57. panta otrā punkta otro daļu (A7- 0172/2012).

(2)  
  Skatīt lietas C-463/00 un C-174/04.

(3)  

  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

(4)  

  OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.

(5)  

  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/150 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/150

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijsBudžeta plānu projektu pārraudzība un novērtēšana un pārmērīga budžeta deficīta novēršana eurozonas dalībvalstīs ***I

P7_TA(2012)0243

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu pārraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD)) (1)

2013/C 332 E/32

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Regulas priekšlikums


  1.a apsvērums (jauns) |
| | (1a) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pants paredz, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta līmeņa nodarbinātības veicināšanu, ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

(1a)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pants paredz, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta līmeņa nodarbinātības veicināšanu, ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| (2) | Stabilitātes un izaugsmes pakts, jo īpaši Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu un Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu,
  kas paredzētas
  budžeta disciplīnas
  nodrošināšanai
  visā Savienībā, nosaka sistēmu pārmērīga valdības budžeta deficīta nepieļaušanai un novēršanai. To vēl vairāk pastiprina Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. .../2011, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu, un Regula (ES) Nr. .../2011, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā ir izveidota efektīvu, preventīvu un pakāpenisku īstenošanas mehānismu sistēma finansiālo sankciju formā tām dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitātes un izaugsmes pakts, jo īpaši Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu un Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu,
  kas paredzētas
  budžeta disciplīnas
  nodrošināšanai
  visā Savienībā, nosaka sistēmu pārmērīga valdības budžeta deficīta nepieļaušanai un novēršanai. To vēl vairāk pastiprina Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. .../2011, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu, un Regula (ES) Nr. .../2011, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā ir izveidota efektīvu, preventīvu un pakāpenisku īstenošanas mehānismu sistēma finansiālo sankciju formā tām dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro.

| (2) | Stabilitātes un izaugsmes pakts, jo īpaši 1997. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu un Padomes 1997. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu,
  kuru mērķis
  ir budžeta disciplīnas
  nodrošināšana
  visā Savienībā, nosaka sistēmu pārmērīga valdības budžeta deficīta nepieļaušanai un novēršanai. Ir izdarīti grozījumi Regulā (EK) Nr. 1466/97 un Regulā (EK) Nr. 1467/97, un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1175/2011 (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1177/2011 (3) ir nostiprināts Stabilitātes un izaugsmes pants. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (4) ir izveidota efektīvu, preventīvu un pakāpenisku īstenošanas mehānismu sistēma finansiālo sankciju formā tām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro.
  Turklāt Regulas (EK) Nr. 1466/97 2.a pantā ir noteikti Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada elementi. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitātes un izaugsmes pakts, jo īpaši 1997. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu un Padomes 1997. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu,
  kuru mērķis
  ir budžeta disciplīnas
  nodrošināšana
  visā Savienībā, nosaka sistēmu pārmērīga valdības budžeta deficīta nepieļaušanai un novēršanai. Ir izdarīti grozījumi Regulā (EK) Nr. 1466/97 un Regulā (EK) Nr. 1467/97, un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1175/2011 (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1177/2011 (3) ir nostiprināts Stabilitātes un izaugsmes pants. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (4) ir izveidota efektīvu, preventīvu un pakāpenisku īstenošanas mehānismu sistēma finansiālo sankciju formā tām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro.
  Turklāt Regulas (EK) Nr. 1466/97 2.a pantā ir noteikti Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada elementi.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| (2a) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 2.a pantu Eiropas pusgads ietver dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu (ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes) noteikšanu un īstenošanas uzraudzību saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu; nodarbinātības pamatnostādņu noteikšanu un īstenošanas pārbaudi, kuras dalībvalstīm jāņem vērā saskaņā ar LESD 148. panta 2. punktu (nodarbinātības pamatnostādnes); dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu iesniegšanu un izvērtēšanu saskaņā ar minēto regulu; dalībvalstu reformu programmu iesniegšanu un izvērtēšanu, ar kurām atbalsta Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju un kuras izstrādātās saskaņā ar ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, nodarbinātības politikas pamatnostādnēm un ar vispārējām pamatnostādnēm, ko dalībvalstīm gada uzraudzības cikla sākumā sniegusi Komisija un Eiropadome; uzraudzību, lai novērstu un koriģētu makroekonomisko nelīdzsvarotību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (5). |
| --- | --- |

(2a)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 2.a pantu Eiropas pusgads ietver dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu (ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes) noteikšanu un īstenošanas uzraudzību saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu; nodarbinātības pamatnostādņu noteikšanu un īstenošanas pārbaudi, kuras dalībvalstīm jāņem vērā saskaņā ar LESD 148. panta 2. punktu (nodarbinātības pamatnostādnes); dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu iesniegšanu un izvērtēšanu saskaņā ar minēto regulu; dalībvalstu reformu programmu iesniegšanu un izvērtēšanu, ar kurām atbalsta Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju un kuras izstrādātās saskaņā ar ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, nodarbinātības politikas pamatnostādnēm un ar vispārējām pamatnostādnēm, ko dalībvalstīm gada uzraudzības cikla sākumā sniegusi Komisija un Eiropadome; uzraudzību, lai novērstu un koriģētu makroekonomisko nelīdzsvarotību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (5).

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| (3) | Grozījumi Stabilitātes un izaugsmes paktā paredz papildu norādījumus un — dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, —
  papildu stimulus piesardzīgas
  budžeta
  politikas noteikšanai un īstenošanai
  , vienlaikus nepieļaujot pārmērīgu valsts budžeta deficītu. Ar šiem noteikumiem ir izveidota stabilāka Savienības līmeņa sistēma valstu ekonomikas politikas uzraudzībai. |
| --- | --- |

(3)

Grozījumi Stabilitātes un izaugsmes paktā paredz papildu norādījumus un — dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, —
  papildu stimulus piesardzīgas
  budžeta
  politikas noteikšanai un īstenošanai
  , vienlaikus nepieļaujot pārmērīgu valsts budžeta deficītu. Ar šiem noteikumiem ir izveidota stabilāka Savienības līmeņa sistēma valstu ekonomikas politikas uzraudzībai.

| (3) | Grozījumi Stabilitātes un izaugsmes paktā paredz papildu norādījumus un —dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, —
  stingrākas un automātiski piemērojamas sankcijas gadījumos, kad nav nodrošināta atbilstība piesardzīgai
  budžeta
  politikai
  , vienlaikus nepieļaujot pārmērīgu valsts budžeta deficītu. Ar šiem noteikumiem ir izveidota stabilāka Savienības līmeņa sistēma valstu ekonomikas politikas uzraudzībai
  , tomēr ekonomikas politika un atbilstības nodrošināšanai paredzētie stimuli ir ciešāk jākoordinē
  . |
| --- | --- |

(3)

Grozījumi Stabilitātes un izaugsmes paktā paredz papildu norādījumus un —dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, —
  stingrākas un automātiski piemērojamas sankcijas gadījumos, kad nav nodrošināta atbilstība piesardzīgai
  budžeta
  politikai
  , vienlaikus nepieļaujot pārmērīgu valsts budžeta deficītu. Ar šiem noteikumiem ir izveidota stabilāka Savienības līmeņa sistēma valstu ekonomikas politikas uzraudzībai
  , tomēr ekonomikas politika un atbilstības nodrošināšanai paredzētie stimuli ir ciešāk jākoordinē
  .

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| (3a) | Pārskatītā Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir stabila valsts finanšu sistēma kā līdzeklis, lai stiprinātu priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kuras pamatā ir finanšu stabilitāte, tādējādi sekmējot Savienības ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(3a)

Pārskatītā Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir stabila valsts finanšu sistēma kā līdzeklis, lai stiprinātu priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kuras pamatā ir finanšu stabilitāte, tādējādi sekmējot Savienības ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības mērķu sasniegšanu.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

3.b apsvērums (jauns)

| (3b) | Eiropadome 2010. gada 17. jūnija sanāksmē pieņēma jaunu Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, kuras mērķis ir palīdzēt Savienībai no krīzes izkļūt spēcīgākai un virzīt savu ekonomiku uz gudru, noturīgu un integrējošu izaugsmi, vienlaikus nodrošinot augstas kvalitātes nodarbinātību, darba ražīgumu un sociālo kohēziju. Savienības stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai ir izvirzīti arī ar nabadzības apkarošanu, izglītību, inovāciju un vides aizsardzību saistīti mērķi. |
| --- | --- |

(3b)

Eiropadome 2010. gada 17. jūnija sanāksmē pieņēma jaunu Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, kuras mērķis ir palīdzēt Savienībai no krīzes izkļūt spēcīgākai un virzīt savu ekonomiku uz gudru, noturīgu un integrējošu izaugsmi, vienlaikus nodrošinot augstas kvalitātes nodarbinātību, darba ražīgumu un sociālo kohēziju. Savienības stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai ir izvirzīti arī ar nabadzības apkarošanu, izglītību, inovāciju un vides aizsardzību saistīti mērķi.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

3.c apsvērums (jauns)

| (3c) | Pienācīga uzmanība būtu jāpievērš Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģijai un tās īstenošanai dalībvalstīs ar valstu reformu programmu palīdzību. |
| --- | --- |

(3c)

Pienācīga uzmanība būtu jāpievērš Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģijai un tās īstenošanai dalībvalstīs ar valstu reformu programmu palīdzību.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| (4) | Saskaņā ar Līgumu eurozonā ir iespējams īstenot īpašus pasākumus, kas pārsniedz noteikumus, kuri attiecināmi uz visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu pienācīgu ekonomiskās un monetārās savienības darbību. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Līgumu eurozonā ir iespējams īstenot īpašus pasākumus, kas pārsniedz noteikumus, kuri attiecināmi uz visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu pienācīgu ekonomiskās un monetārās savienības darbību.

| (4) | Saskaņā ar LESD eurozonā ir iespējams īstenot īpašus pasākumus, kas pārsniedz noteikumus, kuri attiecināmi uz visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu ekonomikas un monetārās savienības pienācīgu darbību
  un izvairītos no tādas politikas dalībvalstīs, kas apdraud šādu darbību
  .
  Vajadzības gadījumā ir aktīvāk jāizmanto LESD 136. pantā paredzētie īpašie pasākumi, lai radītu nepieciešamos apstākļus padziļinātai un elastīgākai integrācijai, kurai jābūt cieši saistītai ar uzlabotu ekonomikas un monetārās savienības demokrātisko leģitimitāti. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar LESD eurozonā ir iespējams īstenot īpašus pasākumus, kas pārsniedz noteikumus, kuri attiecināmi uz visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu ekonomikas un monetārās savienības pienācīgu darbību
  un izvairītos no tādas politikas dalībvalstīs, kas apdraud šādu darbību
  .
  Vajadzības gadījumā ir aktīvāk jāizmanto LESD 136. pantā paredzētie īpašie pasākumi, lai radītu nepieciešamos apstākļus padziļinātai un elastīgākai integrācijai, kurai jābūt cieši saistītai ar uzlabotu ekonomikas un monetārās savienības demokrātisko leģitimitāti.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| (4a) | Stabils valsts finanšu stāvoklis un līdzsvarots budžets ir priekšnosacījums ekonomikas un finanšu stabilitātei, kā to skaidri atspoguļo valsts parāda krīze, uzsverot, ka ir nepieciešami stingri un stabili fiskālie režīmi. Turklāt pašreizējais budžeta deficīts, kas saistīts ar stagnācijā nonākušajām tautsaimniecībām, skaidri norāda uz nepieciešamību īstenot reformas, nevis palielināt izdevumus. |
| --- | --- |

(4a)

Stabils valsts finanšu stāvoklis un līdzsvarots budžets ir priekšnosacījums ekonomikas un finanšu stabilitātei, kā to skaidri atspoguļo valsts parāda krīze, uzsverot, ka ir nepieciešami stingri un stabili fiskālie režīmi. Turklāt pašreizējais budžeta deficīts, kas saistīts ar stagnācijā nonākušajām tautsaimniecībām, skaidri norāda uz nepieciešamību īstenot reformas, nevis palielināt izdevumus.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

4.b apsvērums (jauns)

| (4b) | Dalībvalstīm būtu jāatturas no tādu pasākumu pieņemšanas, kas varētu apdraudēt Savienības mērķu sasniegšanu saistībā ar ekonomikas un monetāro savienību, jo īpaši no parādu uzkrāšanas ārpus valsts pārskatiem. |
| --- | --- |

(4b)

Dalībvalstīm būtu jāatturas no tādu pasākumu pieņemšanas, kas varētu apdraudēt Savienības mērķu sasniegšanu saistībā ar ekonomikas un monetāro savienību, jo īpaši no parādu uzkrāšanas ārpus valsts pārskatiem.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| (5) | Stabils publiskā sektora finanšu stāvoklis vislabāk
  nodrošināms
  plānošanas fāzē, un kļūdas būtu jākonstatē iespējami ātrāk. Dalībvalstīm būtu jāizmanto priekšrocības, ko sniedz ne tikai noteiktie pamatprincipi un budžeta mērķi, bet arī budžeta politikas sinhronizēta pārraudzība. |
| --- | --- |

(5)

Stabils publiskā sektora finanšu stāvoklis vislabāk
  nodrošināms
  plānošanas fāzē, un kļūdas būtu jākonstatē iespējami ātrāk. Dalībvalstīm būtu jāizmanto priekšrocības, ko sniedz ne tikai noteiktie pamatprincipi un budžeta mērķi, bet arī budžeta politikas sinhronizēta pārraudzība.

| (5) | Stabils publiskā sektora finanšu stāvoklis
  un saskaņota ekonomikas politika
  vislabāk
  nodrošināmi
  plānošanas fāzē, un kļūdas būtu jākonstatē iespējami ātrāk. Dalībvalstīm būtu jāizmanto priekšrocības, ko sniedz ne tikai noteiktie pamatprincipi un budžeta mērķi, bet arī budžeta
  un makroekonomikas
  politikas
  un valsts parāda vērtspapīru emisijas
  sinhronizēta pārraudzība.
  Lai labāk koordinētu valsts parāda vērtspapīru emisijas plānošanu, dalībvalstīm jāsniedz ex ante novērtējuma ziņojums par saviem valsts parāda vērtspapīru emisijas plāniem. |
| --- | --- |

(5)

Stabils publiskā sektora finanšu stāvoklis
  un saskaņota ekonomikas politika
  vislabāk
  nodrošināmi
  plānošanas fāzē, un kļūdas būtu jākonstatē iespējami ātrāk. Dalībvalstīm būtu jāizmanto priekšrocības, ko sniedz ne tikai noteiktie pamatprincipi un budžeta mērķi, bet arī budžeta
  un makroekonomikas
  politikas
  un valsts parāda vērtspapīru emisijas
  sinhronizēta pārraudzība.
  Lai labāk koordinētu valsts parāda vērtspapīru emisijas plānošanu, dalībvalstīm jāsniedz ex ante novērtējuma ziņojums par saviem valsts parāda vērtspapīru emisijas plāniem.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| (5a) | Šīs regulas mērķis ir ieviest jaunus Savienības mehānismus dalībvalstu budžeta un ekonomikas politikas koordinēšanai un uzraudzībai. Tomēr visos šā procesa posmos ir jāsaglabā piesardzība, tāpēc informāciju attiecībā uz dalībvalstu parāda vērtspapīru emisijas plāniem, nedzēsta parāda termiņa pagarināšanu vai citām saistītām darbībām nedrīkst darīt zināmu atklātībai, un tā jāizmanto tikai iekšējās koordinācijas vajadzībām. Šī nepieciešamība ir saistīta ar risku, kam dalībvalsts var būt pakļauta, ja savas finanšu vajadzības priekšlaikus dara zināmas finanšu tirgiem. |
| --- | --- |

(5a)

Šīs regulas mērķis ir ieviest jaunus Savienības mehānismus dalībvalstu budžeta un ekonomikas politikas koordinēšanai un uzraudzībai. Tomēr visos šā procesa posmos ir jāsaglabā piesardzība, tāpēc informāciju attiecībā uz dalībvalstu parāda vērtspapīru emisijas plāniem, nedzēsta parāda termiņa pagarināšanu vai citām saistītām darbībām nedrīkst darīt zināmu atklātībai, un tā jāizmanto tikai iekšējās koordinācijas vajadzībām. Šī nepieciešamība ir saistīta ar risku, kam dalībvalsts var būt pakļauta, ja savas finanšu vajadzības priekšlaikus dara zināmas finanšu tirgiem.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| (6) | Kopīgu budžeta termiņu noteikšanai dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, vajadzētu labāk sinhronizēt galvenās darbības valstu budžetu sagatavošanā, tādējādi palielinot Eiropas pusgada efektivitāti budžeta politikas koordinēšanā. Kopīgu budžeta termiņu noteikšanai vajadzētu radīt spēcīgāku sinerģiju, sekmējot politikas koordinēšanu starp tām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, un nodrošināt, ka
  Padomes un Komisijas
  ieteikumi ir pienācīgi integrēti valstu budžeta pieņemšanas procedūrā. |
| --- | --- |

(6)

Kopīgu budžeta termiņu noteikšanai dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, vajadzētu labāk sinhronizēt galvenās darbības valstu budžetu sagatavošanā, tādējādi palielinot Eiropas pusgada efektivitāti budžeta politikas koordinēšanā. Kopīgu budžeta termiņu noteikšanai vajadzētu radīt spēcīgāku sinerģiju, sekmējot politikas koordinēšanu starp tām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, un nodrošināt, ka
  Padomes un Komisijas
  ieteikumi ir pienācīgi integrēti valstu budžeta pieņemšanas procedūrā.

| (6) | Kopīgu budžeta termiņu noteikšanai dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, vajadzētu labāk sinhronizēt galvenās darbības valstu budžetu sagatavošanā, tādējādi palielinot Eiropas pusgada efektivitāti
  ekonomikas un
  budžeta politikas koordinēšanā. Kopīgu budžeta termiņu noteikšanai vajadzētu radīt spēcīgāku sinerģiju, sekmējot politikas koordinēšanu starp tām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, un nodrošinot, ka
  katrai dalībvalstij sniegtie ieteikumi par politikas izstrādi un valstu reformu programmas un stabilitātes un konverģences programmas, kā arī ieteikumi, kuru pamatā ir makroekonomiskās nelīdzsvarotības analīze,
  ir pienācīgi integrēti valstu budžeta pieņemšanas procedūrā. |
| --- | --- |

(6)

Kopīgu budžeta termiņu noteikšanai dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, vajadzētu labāk sinhronizēt galvenās darbības valstu budžetu sagatavošanā, tādējādi palielinot Eiropas pusgada efektivitāti
  ekonomikas un
  budžeta politikas koordinēšanā. Kopīgu budžeta termiņu noteikšanai vajadzētu radīt spēcīgāku sinerģiju, sekmējot politikas koordinēšanu starp tām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, un nodrošinot, ka
  katrai dalībvalstij sniegtie ieteikumi par politikas izstrādi un valstu reformu programmas un stabilitātes un konverģences programmas, kā arī ieteikumi, kuru pamatā ir makroekonomiskās nelīdzsvarotības analīze,
  ir pienācīgi integrēti valstu budžeta pieņemšanas procedūrā.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| (6a) | Ir būtiski kopīgā budžeta plāna termiņu saskaņot ar dalībvalstu budžeta termiņiem. Pretējā gadījumā pastāv risks, ka Komisijas atzinumā par dalībvalsts budžeta plāna projektu trūkst valsts parlamenta demokrātiskās leģitimitātes. |
| --- | --- |

(6a)

Ir būtiski kopīgā budžeta plāna termiņu saskaņot ar dalībvalstu budžeta termiņiem. Pretējā gadījumā pastāv risks, ka Komisijas atzinumā par dalībvalsts budžeta plāna projektu trūkst valsts parlamenta demokrātiskās leģitimitātes.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

6.b apsvērums (jauns)

| (6b) | Ja budžets netiek pieņemts līdz 31. decembrim, kā paredzēts šajā regulā, ir jāveic apgrieztās budžeta procedūras, lai nodrošinātu, ka valdība joprojām spēj pildīt savus galvenos pienākumus. |
| --- | --- |

(6b)

Ja budžets netiek pieņemts līdz 31. decembrim, kā paredzēts šajā regulā, ir jāveic apgrieztās budžeta procedūras, lai nodrošinātu, ka valdība joprojām spēj pildīt savus galvenos pienākumus.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| (7) | Eksistē pārliecinoši pierādījumi, kas liecina, ka
  uz noteikumiem balstīti fiskālie režīmi
  ir efektīvs instruments
  stabilas un ilgtspējīgas fiskālās politikas atbalstam. Valstu fiskālo noteikumu ieviešanai, kas atbilst Savienības līmenī noteiktajiem budžeta mērķiem, vajadzētu būt svarīgam elementam, lai nodrošinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumu ievērošanu. Konkrētāk, dalībvalstīm vajadzētu paredzēt
  strukturālus līdzsvarota budžeta noteikumus, ar kuriem valstu tiesību aktos transponētu Savienības fiskālā režīma galvenos principus. Šādai transponēšanai vajadzētu tikt īstenotai ar saistošu noteikumu palīdzību, kuriem vēlams konstitucionāls raksturs, lai parādītu valstu iestāžu stingro apņemšanos ievērot Stabilitātes un izaugsmes paktu. |
| --- | --- |

(7)

Eksistē pārliecinoši pierādījumi, kas liecina, ka
  uz noteikumiem balstīti fiskālie režīmi
  ir efektīvs instruments
  stabilas un ilgtspējīgas fiskālās politikas atbalstam. Valstu fiskālo noteikumu ieviešanai, kas atbilst Savienības līmenī noteiktajiem budžeta mērķiem, vajadzētu būt svarīgam elementam, lai nodrošinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumu ievērošanu. Konkrētāk, dalībvalstīm vajadzētu paredzēt
  strukturālus līdzsvarota budžeta noteikumus, ar kuriem valstu tiesību aktos transponētu Savienības fiskālā režīma galvenos principus. Šādai transponēšanai vajadzētu tikt īstenotai ar saistošu noteikumu palīdzību, kuriem vēlams konstitucionāls raksturs, lai parādītu valstu iestāžu stingro apņemšanos ievērot Stabilitātes un izaugsmes paktu.

| (7) | Uz noteikumiem balstīti
  efektīvi
  fiskālie režīmi
  var būt svarīgi
  stabilas un ilgtspējīgas fiskālās politikas atbalstam. Valstu fiskālo noteikumu ieviešanai, kas atbilst Savienības līmenī noteiktajiem
  ekonomiskajiem un
  budžeta mērķiem
  un kuros ietverta ārkārtas apstākļu un nopietnas ekonomiskās lejupslīdes definīcija,
  vajadzētu būt svarīgam elementam, lai nodrošinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumu
  ilgtspējīgu
  ievērošanu. Konkrētāk, dalībvalstīm vajadzētu paredzēt
  korekcijas mehānismu, kas sāk darboties, ja tiek konstatētas ievērojamas novirzes no vidēja termiņa mērķa vai no korekcijām šā mērķa sasniegšanai, un kas nodrošina savlaicīgu atgriešanos pie vidējā termiņa mērķa īstenošanas. Ir būtiski, ka šie noteikumi attiecas uz vispārējās valdības sektoru kopumā un tiem ir saistošs spēks vai arī kā citādi ir garantēts, ka tie tiek pilnībā izpildīti visās valsts budžeta procedūrās. |
| --- | --- |

(7)

Uz noteikumiem balstīti
  efektīvi
  fiskālie režīmi
  var būt svarīgi
  stabilas un ilgtspējīgas fiskālās politikas atbalstam. Valstu fiskālo noteikumu ieviešanai, kas atbilst Savienības līmenī noteiktajiem
  ekonomiskajiem un
  budžeta mērķiem
  un kuros ietverta ārkārtas apstākļu un nopietnas ekonomiskās lejupslīdes definīcija,
  vajadzētu būt svarīgam elementam, lai nodrošinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumu
  ilgtspējīgu
  ievērošanu. Konkrētāk, dalībvalstīm vajadzētu paredzēt
  korekcijas mehānismu, kas sāk darboties, ja tiek konstatētas ievērojamas novirzes no vidēja termiņa mērķa vai no korekcijām šā mērķa sasniegšanai, un kas nodrošina savlaicīgu atgriešanos pie vidējā termiņa mērķa īstenošanas. Ir būtiski, ka šie noteikumi attiecas uz vispārējās valdības sektoru kopumā un tiem ir saistošs spēks vai arī kā citādi ir garantēts, ka tie tiek pilnībā izpildīti visās valsts budžeta procedūrās.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| (7a) | Valsts parāda apmērs Savienībā ir būtiska problēma, kas ir jārisina, lai ekonomika varētu atgriezties uz stabilas un noturīgas izaugsmes ceļa gan īstermiņā, gan ilgtermiņā. Paies ievērojami ilgs laika posms, pirms dalībvalstu parāda vidējais līmenis atkal atradīsies 60 % līknē, ko paredz Stabilitātes un izaugsmes pakts. Šajā sakarā būtisks priekšnoteikums ir vidējā termiņa budžeta mērķu izpilde, savukārt novirze no tiem varētu palielināt procentu likmi un tādējādi apdraudēt izaugsmi un atveseļošanos. |
| --- | --- |

(7a)

Valsts parāda apmērs Savienībā ir būtiska problēma, kas ir jārisina, lai ekonomika varētu atgriezties uz stabilas un noturīgas izaugsmes ceļa gan īstermiņā, gan ilgtermiņā. Paies ievērojami ilgs laika posms, pirms dalībvalstu parāda vidējais līmenis atkal atradīsies 60 % līknē, ko paredz Stabilitātes un izaugsmes pakts. Šajā sakarā būtisks priekšnoteikums ir vidējā termiņa budžeta mērķu izpilde, savukārt novirze no tiem varētu palielināt procentu likmi un tādējādi apdraudēt izaugsmi un atveseļošanos.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| (8) | Neobjektīvas un nereālistiskas makroekonomiskās un budžeta prognozes var ievērojami apgrūtināt budžeta plānošanas efektivitāti un tādējādi kavēt budžeta disciplīnas ievērošanu.
  Neatkarīgu struktūru prognozes
  var nodrošināt objektīvas un reālistiskas makroekonomiskās prognozes. |
| --- | --- |

(8)

Neobjektīvas un nereālistiskas makroekonomiskās un budžeta prognozes var ievērojami apgrūtināt budžeta plānošanas efektivitāti un tādējādi kavēt budžeta disciplīnas ievērošanu.
  Neatkarīgu struktūru prognozes
  var nodrošināt objektīvas un reālistiskas makroekonomiskās prognozes.

| (8) | Neobjektīvas un nereālistiskas makroekonomiskās un budžeta prognozes var ievērojami apgrūtināt budžeta plānošanas efektivitāti un tādējādi kavēt budžeta disciplīnas ievērošanu.
  Neatkarīgas un tehniskā ziņā kompetentas struktūras, kurām piešķirta funkcionāla autonomija no dalībvalsts fiskālajām iestādēm un kuras atbilst I pielikumā noteiktajām obligātajām prasībām, tiklīdz ir atzīta to salīdzināmība un konsekvence,
  var nodrošināt objektīvas un reālistiskas makroekonomiskās prognozes. |
| --- | --- |

(8)

Neobjektīvas un nereālistiskas makroekonomiskās un budžeta prognozes var ievērojami apgrūtināt budžeta plānošanas efektivitāti un tādējādi kavēt budžeta disciplīnas ievērošanu.
  Neatkarīgas un tehniskā ziņā kompetentas struktūras, kurām piešķirta funkcionāla autonomija no dalībvalsts fiskālajām iestādēm un kuras atbilst I pielikumā noteiktajām obligātajām prasībām, tiklīdz ir atzīta to salīdzināmība un konsekvence,
  var nodrošināt objektīvas un reālistiskas makroekonomiskās prognozes.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| (9) | Šāda pakāpeniski pastiprināta uzraudzība turpmāk papildinās esošos Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus un stiprinās budžeta
  disciplīnas
  uzraudzību dalībvalstīs, kuru naudas vienība ir euro. Pakāpeniski uzlabotai pārraudzības procedūrai vajadzētu palīdzēt sasniegt labākus budžeta rezultātus, kas nodrošinātu ieguvumus visās dalībvalstīs, kuru naudas vienība ir euro. Ciešāka pārraudzība, kas ir pakāpeniski pastiprinātas procedūras daļa, ir jo sevišķi noderīga dalībvalstīs, kurās tiek īstenota pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra. |
| --- | --- |

(9)

Šāda pakāpeniski pastiprināta uzraudzība turpmāk papildinās esošos Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus un stiprinās budžeta
  disciplīnas
  uzraudzību dalībvalstīs, kuru naudas vienība ir euro. Pakāpeniski uzlabotai pārraudzības procedūrai vajadzētu palīdzēt sasniegt labākus budžeta rezultātus, kas nodrošinātu ieguvumus visās dalībvalstīs, kuru naudas vienība ir euro. Ciešāka pārraudzība, kas ir pakāpeniski pastiprinātas procedūras daļa, ir jo sevišķi noderīga dalībvalstīs, kurās tiek īstenota pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra.

| (9) | Šāda pakāpeniski pastiprināta uzraudzība
  un koordinācija
  turpmāk
  pilnveidos Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu,
  papildinās esošos Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus un stiprinās budžeta
  un makrofinansiālās stabilitātes un ekonomiskās konverģences
  uzraudzību dalībvalstīs, kuru valūta ir euro. Pakāpeniski uzlabotai pārraudzības procedūrai vajadzētu palīdzēt sasniegt labākus budžeta
  un ekonomiskos
  rezultātus, kas nodrošinātu ieguvumus visās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro
  , vienlaikus neradot nevajadzīgu birokrātisko slogu
  . Ciešāka pārraudzība, kas ir pakāpeniski pastiprinātas procedūras daļa, ir jo sevišķi noderīga dalībvalstīs, kurās tiek īstenota pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra. |
| --- | --- |

(9)

Šāda pakāpeniski pastiprināta uzraudzība
  un koordinācija
  turpmāk
  pilnveidos Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu,
  papildinās esošos Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus un stiprinās budžeta
  un makrofinansiālās stabilitātes un ekonomiskās konverģences
  uzraudzību dalībvalstīs, kuru valūta ir euro. Pakāpeniski uzlabotai pārraudzības procedūrai vajadzētu palīdzēt sasniegt labākus budžeta
  un ekonomiskos
  rezultātus, kas nodrošinātu ieguvumus visās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro
  , vienlaikus neradot nevajadzīgu birokrātisko slogu
  . Ciešāka pārraudzība, kas ir pakāpeniski pastiprinātas procedūras daļa, ir jo sevišķi noderīga dalībvalstīs, kurās tiek īstenota pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| (10) | Kā to norāda valsts parāda krīze un jo īpaši nepieciešamība īstenot kopējus finansiālā atbalsta mehānismus,
  dalībvalstīs, kuru valūta ir euro,
  vērojami
  to budžeta politikas
  izraisīti
  blakusefekti. Visām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, vajadzētu apspriesties ar Komisiju un pārējām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, pirms pieņemt jebkādus nozīmīgus fiskālās politikas reformu plānus ar iespējamiem blakusefektiem, lai būtu iespējams novērtēt to potenciālo ietekmi uz eurozonu kopumā. Tām savi budžeta plāni būtu jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu un, pirms tie kļūst saistoši, tie būtu pārraudzības nolūkā jāiesniedz Komisijai. Komisijai būtu jāspēj attiecībā uz budžeta plāna priekšlikumu
  vajadzības gadījumā
  pieņemt nostāju, ko dalībvalstis
  un jo īpaši budžeta lēmējiestādes
  būtu jāaicina ņemt vērā budžeta likuma pieņemšanas procesā. Šādai nostājai būtu jānodrošina, ka Savienības politikas norādījumi budžeta jomā ir pienācīgi integrēti valstu budžeta sagatavošanas darbos. Konkrētāk, šai nostājai būtu jāietver novērtējums par to, vai budžeta plānos pienācīgi ņemti vērā budžeta jomā Eiropas pusgada kontekstā izdotie ieteikumi. Komisijai vajadzētu būt gatavai pēc attiecīgās dalībvalsts parlamenta pieprasījuma iesniegt nostāju šajā parlamentā. Tas, cik lielā mērā šī nostāja ir ņemta vērā, būtu jāiekļauj novērtējumā par to, vai un kad ir izpildīti nosacījumi, kuru rezultātā ir pieņemts lēmums attiecīgajā valstī īstenot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kur Komisijas agrīno norādījumu neievērošana būtu uzskatāma par vainu pastiprinošu faktoru. Turklāt, balstoties uz Komisijas kopējo novērtējumu šiem plāniem, Eurogrupai vajadzētu apspriest eurozonas budžeta situāciju un perspektīvas. |
| --- | --- |

(10)

Kā to norāda valsts parāda krīze un jo īpaši nepieciešamība īstenot kopējus finansiālā atbalsta mehānismus,
  dalībvalstīs, kuru valūta ir euro,
  vērojami
  to budžeta politikas
  izraisīti
  blakusefekti. Visām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, vajadzētu apspriesties ar Komisiju un pārējām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, pirms pieņemt jebkādus nozīmīgus fiskālās politikas reformu plānus ar iespējamiem blakusefektiem, lai būtu iespējams novērtēt to potenciālo ietekmi uz eurozonu kopumā. Tām savi budžeta plāni būtu jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu un, pirms tie kļūst saistoši, tie būtu pārraudzības nolūkā jāiesniedz Komisijai. Komisijai būtu jāspēj attiecībā uz budžeta plāna priekšlikumu
  vajadzības gadījumā
  pieņemt nostāju, ko dalībvalstis
  un jo īpaši budžeta lēmējiestādes
  būtu jāaicina ņemt vērā budžeta likuma pieņemšanas procesā. Šādai nostājai būtu jānodrošina, ka Savienības politikas norādījumi budžeta jomā ir pienācīgi integrēti valstu budžeta sagatavošanas darbos. Konkrētāk, šai nostājai būtu jāietver novērtējums par to, vai budžeta plānos pienācīgi ņemti vērā budžeta jomā Eiropas pusgada kontekstā izdotie ieteikumi. Komisijai vajadzētu būt gatavai pēc attiecīgās dalībvalsts parlamenta pieprasījuma iesniegt nostāju šajā parlamentā. Tas, cik lielā mērā šī nostāja ir ņemta vērā, būtu jāiekļauj novērtējumā par to, vai un kad ir izpildīti nosacījumi, kuru rezultātā ir pieņemts lēmums attiecīgajā valstī īstenot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kur Komisijas agrīno norādījumu neievērošana būtu uzskatāma par vainu pastiprinošu faktoru. Turklāt, balstoties uz Komisijas kopējo novērtējumu šiem plāniem, Eurogrupai vajadzētu apspriest eurozonas budžeta situāciju un perspektīvas.

| (10) | Dalībvalstīs, kuru valūta ir euro, to budžeta
  un makroekonomikas
  politikas
  ietekmē rodas
  blakusefekti
  vai arī tie ietekmē dalībvalstis
  .
  Tāpēc blakusefekti būtu jāidentificē un jānovērš katrai valstij atsevišķā uzraudzības procedūrā, kā arī vispārējā budžeta situācijas un kopējo eurozonas perspektīvu novērtējumā. Katras valsts atsevišķajā novērtējumā būtu jāidentificē iespējamie negatīvie blakusefekti, kas ietekmē dalībvalstu publisko finanšu ilgtspējīgumu un ko rada attiecīgās dalībvalsts privātais sektors vai citas dalībvalstis. Valsts parāda krīze ir arī apliecinājusi valsts parāda, finanšu stabilitātes un banku maksātspējas savstarpējo saistību.
  Visām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, vajadzētu apspriesties ar Komisiju un pārējām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, pirms pieņemt jebkādus nozīmīgus
  ekonomikas un
  fiskālās politikas reformu plānus ar iespējamiem blakusefektiem, lai būtu iespējams novērtēt to potenciālo ietekmi uz eurozonu kopumā. Tām savi budžeta
  un ekonomikas
  plāni būtu jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu un, pirms tie kļūst saistoši, tie būtu pārraudzības nolūkā jāiesniedz Komisijai. Komisijai būtu jāspēj attiecībā uz budžeta plāna priekšlikumu
  pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā 15. novembrī,
  pieņemt nostāju, ko dalībvalstis būtu jāaicina ņemt vērā budžeta likuma pieņemšanas procesā. Šādai nostājai būtu jānodrošina, ka Savienības politikas norādījumi
  ekonomikas un
  budžeta jomā ir pienācīgi integrēti valstu budžeta sagatavošanas darbos. Konkrētāk, šai nostājai būtu jāietver novērtējums par to, vai budžeta plānos pienācīgi ņemti vērā
  ekonomikas un
  budžeta jomā Eiropas pusgada kontekstā izdotie ieteikumi
  (katrai dalībvalstij sniegtie ieteikumi par politikas izstrādi)
  .
  Šajā pašā kontekstā Komisijai būtu jānodrošina, lai valstu budžeta projektos būtu atbilstoši atspoguļotas valstu reformu programmās noteiktās dalībvalstu saistības, kā arī citas saistības, ko tās uzņēmušās saskaņā ar ekonomiskās partnerības programmām, kā arī ieteikumi, kurus Padome sniegusi saistībā ar makroekonomiskās nelīdzsvarotības procedūru.
  Komisijai vajadzētu būt gatavai pēc attiecīgās dalībvalsts parlamenta pieprasījuma iesniegt nostāju šajā parlamentā. Tas, cik lielā mērā šī nostāja ir ņemta vērā, būtu jāiekļauj novērtējumā par to, vai un kad ir izpildīti nosacījumi, kuru rezultātā ir pieņemts lēmums attiecīgajā valstī īstenot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kur Komisijas agrīno norādījumu neievērošana būtu uzskatāma par vainu pastiprinošu faktoru. Turklāt, balstoties uz Komisijas kopējo novērtējumu šiem plāniem, Eurogrupai
  un Eiropas Parlamentam
  vajadzētu apspriest eurozonas budžeta situāciju un perspektīvas. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīs, kuru valūta ir euro, to budžeta
  un makroekonomikas
  politikas
  ietekmē rodas
  blakusefekti
  vai arī tie ietekmē dalībvalstis
  .
  Tāpēc blakusefekti būtu jāidentificē un jānovērš katrai valstij atsevišķā uzraudzības procedūrā, kā arī vispārējā budžeta situācijas un kopējo eurozonas perspektīvu novērtējumā. Katras valsts atsevišķajā novērtējumā būtu jāidentificē iespējamie negatīvie blakusefekti, kas ietekmē dalībvalstu publisko finanšu ilgtspējīgumu un ko rada attiecīgās dalībvalsts privātais sektors vai citas dalībvalstis. Valsts parāda krīze ir arī apliecinājusi valsts parāda, finanšu stabilitātes un banku maksātspējas savstarpējo saistību.
  Visām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, vajadzētu apspriesties ar Komisiju un pārējām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, pirms pieņemt jebkādus nozīmīgus
  ekonomikas un
  fiskālās politikas reformu plānus ar iespējamiem blakusefektiem, lai būtu iespējams novērtēt to potenciālo ietekmi uz eurozonu kopumā. Tām savi budžeta
  un ekonomikas
  plāni būtu jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu un, pirms tie kļūst saistoši, tie būtu pārraudzības nolūkā jāiesniedz Komisijai. Komisijai būtu jāspēj attiecībā uz budžeta plāna priekšlikumu
  pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā 15. novembrī,
  pieņemt nostāju, ko dalībvalstis būtu jāaicina ņemt vērā budžeta likuma pieņemšanas procesā. Šādai nostājai būtu jānodrošina, ka Savienības politikas norādījumi
  ekonomikas un
  budžeta jomā ir pienācīgi integrēti valstu budžeta sagatavošanas darbos. Konkrētāk, šai nostājai būtu jāietver novērtējums par to, vai budžeta plānos pienācīgi ņemti vērā
  ekonomikas un
  budžeta jomā Eiropas pusgada kontekstā izdotie ieteikumi
  (katrai dalībvalstij sniegtie ieteikumi par politikas izstrādi)
  .
  Šajā pašā kontekstā Komisijai būtu jānodrošina, lai valstu budžeta projektos būtu atbilstoši atspoguļotas valstu reformu programmās noteiktās dalībvalstu saistības, kā arī citas saistības, ko tās uzņēmušās saskaņā ar ekonomiskās partnerības programmām, kā arī ieteikumi, kurus Padome sniegusi saistībā ar makroekonomiskās nelīdzsvarotības procedūru.
  Komisijai vajadzētu būt gatavai pēc attiecīgās dalībvalsts parlamenta pieprasījuma iesniegt nostāju šajā parlamentā. Tas, cik lielā mērā šī nostāja ir ņemta vērā, būtu jāiekļauj novērtējumā par to, vai un kad ir izpildīti nosacījumi, kuru rezultātā ir pieņemts lēmums attiecīgajā valstī īstenot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kur Komisijas agrīno norādījumu neievērošana būtu uzskatāma par vainu pastiprinošu faktoru. Turklāt, balstoties uz Komisijas kopējo novērtējumu šiem plāniem, Eurogrupai
  un Eiropas Parlamentam
  vajadzētu apspriest eurozonas budžeta situāciju un perspektīvas.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| (10a) | Ja tiek konstatēta īpaši nozīmīga neatbilstība saistībā ar korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, Komisija pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti savā atzinumā par budžeta plāna projektu lūgs izstrādāt pārskatītu budžeta plāna projektu atbilstoši šās regulas noteikumiem. Tas jo īpaši tiks darīts tad, ja sākotnējā budžeta plāna ieviešana apdraudētu attiecīgās dalībvalsts finanšu stabilitāti vai varētu apdraudēt pareizu ekonomiskās un monetārās savienības darbību vai ja sākotnējā budžeta plāna ieviešana būtu saistīta ar acīmredzamu būtisku Padomes ieteikumu neievērošanu, kas pausti saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. |
| --- | --- |

(10a)

Ja tiek konstatēta īpaši nozīmīga neatbilstība saistībā ar korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, Komisija pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti savā atzinumā par budžeta plāna projektu lūgs izstrādāt pārskatītu budžeta plāna projektu atbilstoši šās regulas noteikumiem. Tas jo īpaši tiks darīts tad, ja sākotnējā budžeta plāna ieviešana apdraudētu attiecīgās dalībvalsts finanšu stabilitāti vai varētu apdraudēt pareizu ekonomiskās un monetārās savienības darbību vai ja sākotnējā budžeta plāna ieviešana būtu saistīta ar acīmredzamu būtisku Padomes ieteikumu neievērošanu, kas pausti saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

10.b apsvērums (jauns)

| (10b) | Lai panāktu ciešāku koordinēšanu un saistībā ar ex ante diskusijām dalībvalstu starpā par visiem būtiskiem ekonomikas un fiskālās politikas reformu plāniem ar iespējamiem blakusefektiem, Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums un vajadzības gadījumā priekšlikums, ietverot tajā sīki izstrādātu plānu attiecībā uz to, kā šāda koordinēšana un ex ante diskusijas notiks, kādā formā īstenos šādu koordinēšanu un diskusijas, kuras politikas jomas tiks izvērtētas un kādas iespējamās politiskās sekas dalībvalstīm un jo īpaši valstu parlamentiem radīs lēmumi, kas varētu tikt pieņemti šajā koordinēšanas procesā un ex ante diskusijās. Šādā Komisijas atzinumā vismaz būtu jānodrošina, lai koordinēšanu integrētu Eiropas pusgada shēmā. |
| --- | --- |

(10b)

Lai panāktu ciešāku koordinēšanu un saistībā ar ex ante diskusijām dalībvalstu starpā par visiem būtiskiem ekonomikas un fiskālās politikas reformu plāniem ar iespējamiem blakusefektiem, Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums un vajadzības gadījumā priekšlikums, ietverot tajā sīki izstrādātu plānu attiecībā uz to, kā šāda koordinēšana un ex ante diskusijas notiks, kādā formā īstenos šādu koordinēšanu un diskusijas, kuras politikas jomas tiks izvērtētas un kādas iespējamās politiskās sekas dalībvalstīm un jo īpaši valstu parlamentiem radīs lēmumi, kas varētu tikt pieņemti šajā koordinēšanas procesā un ex ante diskusijās. Šādā Komisijas atzinumā vismaz būtu jānodrošina, lai koordinēšanu integrētu Eiropas pusgada shēmā.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

10.c apsvērums (jauns)

| (10c) | Turklāt ekonomikas pārvaldības stiprināšanas nolūkos ir nepieciešama ciešāka un savlaicīgāka Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu iesaistīšanās. Atzīstot, ka dialogā Eiropas Parlamenta partneri ir attiecīgās Savienības iestādes un to pārstāvji, Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var piedāvāt iespēju piedalīties viedokļu apmaiņā dalībvalstij, uz kuru attiecas Padomes lēmums, ar ko uzliek procentus nesošu depozītu vai piemēro ikgadēju sodanaudu saskaņā ar šo regulu. Dalībvalsts piedalīšanās šādā viedokļu apmaiņā ir brīvprātīga. |
| --- | --- |

(10c)

Turklāt ekonomikas pārvaldības stiprināšanas nolūkos ir nepieciešama ciešāka un savlaicīgāka Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu iesaistīšanās. Atzīstot, ka dialogā Eiropas Parlamenta partneri ir attiecīgās Savienības iestādes un to pārstāvji, Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var piedāvāt iespēju piedalīties viedokļu apmaiņā dalībvalstij, uz kuru attiecas Padomes lēmums, ar ko uzliek procentus nesošu depozītu vai piemēro ikgadēju sodanaudu saskaņā ar šo regulu. Dalībvalsts piedalīšanās šādā viedokļu apmaiņā ir brīvprātīga.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| (11) | Dalībvalstis, kuru valūta ir euro un kurās īsteno pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, būtu jāpārrauga ciešāk, lai nodrošinātu
  pilnīgu
  un savlaicīgu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu. Ciešākai pārraudzībai būtu jānodrošina savlaicīga korekcija novirzēm no Padomes ieteikumiem pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. Šāda pārraudzība varētu papildināt Regulā (EK) Nr. 1467/97 iekļautos noteikumus. Šādas ciešākas pārraudzības kārtību vajadzētu variēt atkarībā no tā, kura procedūras fāze attiecas uz dalībvalsti, kā noteikts Līguma 126. pantā. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstis, kuru valūta ir euro un kurās īsteno pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, būtu jāpārrauga ciešāk, lai nodrošinātu
  pilnīgu
  un savlaicīgu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu. Ciešākai pārraudzībai būtu jānodrošina savlaicīga korekcija novirzēm no Padomes ieteikumiem pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. Šāda pārraudzība varētu papildināt Regulā (EK) Nr. 1467/97 iekļautos noteikumus. Šādas ciešākas pārraudzības kārtību vajadzētu variēt atkarībā no tā, kura procedūras fāze attiecas uz dalībvalsti, kā noteikts Līguma 126. pantā.

| (11) | Dalībvalstis, kuru valūta ir euro un kurās īsteno pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, būtu jāpārrauga ciešāk, lai nodrošinātu
  saskaņotu, noturīgu
  un savlaicīgu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu. Ciešākai pārraudzībai būtu jānodrošina savlaicīga
  profilakse un
  korekcija novirzēm no Padomes ieteikumiem pārmērīga budžeta deficīta novēršanai
  vai novirzēm no katrai dalībvalstij sniegtajiem ieteikumiem
  . Šāda pārraudzība varētu papildināt Regulā (EK) Nr. 1467/97 iekļautos noteikumus. Šādas ciešākas pārraudzības kārtību vajadzētu variēt atkarībā no tā, kura procedūras fāze attiecas uz dalībvalsti, kā noteikts LESD 126. pantā.
  Dalībvalstīm, kurās tiek īstenota pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, būtu jāiesniedz ekonomiskās partnerības programma, tostarp sīki izstrādāts to strukturālo reformu apraksts. Ir būtiski ieviest un īstenot šādas strukturālas reformas, lai nodrošinātu efektīvu un noturīgu pārmērīga budžeta deficīta korekciju. Attiecīgā gadījumā būtu jāiesaista sociālie partneri atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstis, kuru valūta ir euro un kurās īsteno pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, būtu jāpārrauga ciešāk, lai nodrošinātu
  saskaņotu, noturīgu
  un savlaicīgu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu. Ciešākai pārraudzībai būtu jānodrošina savlaicīga
  profilakse un
  korekcija novirzēm no Padomes ieteikumiem pārmērīga budžeta deficīta novēršanai
  vai novirzēm no katrai dalībvalstij sniegtajiem ieteikumiem
  . Šāda pārraudzība varētu papildināt Regulā (EK) Nr. 1467/97 iekļautos noteikumus. Šādas ciešākas pārraudzības kārtību vajadzētu variēt atkarībā no tā, kura procedūras fāze attiecas uz dalībvalsti, kā noteikts LESD 126. pantā.
  Dalībvalstīm, kurās tiek īstenota pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, būtu jāiesniedz ekonomiskās partnerības programma, tostarp sīki izstrādāts to strukturālo reformu apraksts. Ir būtiski ieviest un īstenot šādas strukturālas reformas, lai nodrošinātu efektīvu un noturīgu pārmērīga budžeta deficīta korekciju. Attiecīgā gadījumā būtu jāiesaista sociālie partneri atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| (12) | Ciešākai
  to dalībvalstu
  pārraudzībai
  , kurās īsteno pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru,
  vajadzētu ļaut konstatēt riskus attiecībā uz dalībvalstij noteikto termiņu ievērošanu pārmērīga budžeta deficīta novēršanai
  .
  Ja konstatē šādus riskus,
  Komisijai būtu
  jāizdod ieteikumi dalībvalstij par pasākumiem, kas jāveic noteiktā laikposmā, un šie ieteikumi pēc attiecīgās dalībvalsts parlamenta pieprasījuma būtu jāiesniedz šajā parlamentā
  .
  Šādam novērtējumam būtu jāļauj ātri koriģēt jebkādus pavērsienus, kas apdraud pārmērīga budžeta deficīta novēršanu noteiktajā termiņā. Novērtējumam par šī Komisijas ieteikuma ievērošanu vajadzētu būt daļai no Komisijas veiktā pastāvīgā novērtējuma par efektīvu rīcību pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. Lemjot par to, vai ir īstenota efektīva rīcība pārmērīga budžeta deficīta novēršanai, Padomei savu lēmumu vajadzētu balstīt arī uz faktu, vai dalībvalsts ir ievērojusi Komisijas ieteikumu. |
| --- | --- |

(12)

Ciešākai
  to dalībvalstu
  pārraudzībai
  , kurās īsteno pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru,
  vajadzētu ļaut konstatēt riskus attiecībā uz dalībvalstij noteikto termiņu ievērošanu pārmērīga budžeta deficīta novēršanai
  .
  Ja konstatē šādus riskus,
  Komisijai būtu
  jāizdod ieteikumi dalībvalstij par pasākumiem, kas jāveic noteiktā laikposmā, un šie ieteikumi pēc attiecīgās dalībvalsts parlamenta pieprasījuma būtu jāiesniedz šajā parlamentā
  .
  Šādam novērtējumam būtu jāļauj ātri koriģēt jebkādus pavērsienus, kas apdraud pārmērīga budžeta deficīta novēršanu noteiktajā termiņā. Novērtējumam par šī Komisijas ieteikuma ievērošanu vajadzētu būt daļai no Komisijas veiktā pastāvīgā novērtējuma par efektīvu rīcību pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. Lemjot par to, vai ir īstenota efektīva rīcība pārmērīga budžeta deficīta novēršanai, Padomei savu lēmumu vajadzētu balstīt arī uz faktu, vai dalībvalsts ir ievērojusi Komisijas ieteikumu.

| (12) | Ir būtiski, lai
  to dalībvalstu
  ciešāka pārraudzība
  , kurās īsteno pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru,
  tiktu veikta saistībā ar ekonomiskās partnerības programmas īstenošanu. Šajā sakarībā
  Komisijai būtu
  jāaicina dalībvalsts visaptveroši novērtēt vispārējās valdības un tās apakšnozaru budžeta izpildi gada laikā un attiecībā uz vispārējo valdību un tās apakšnozarēm regulāri ziņot Komisijai un Ekonomikas un finanšu komitejai par budžeta izpildi gada laikā, par ieņēmumu un izdevumu daļā veikto diskrecionāro pasākumu ietekmi uz budžetu, par valdības izdevumu un ieņēmumu mērķlielumiem, kā arī sniegt informāciju par pasākumiem, kas apstiprināti mērķu sasniegšanai, un šo pasākumu veidu. |
| --- | --- |

(12)

Ir būtiski, lai
  to dalībvalstu
  ciešāka pārraudzība
  , kurās īsteno pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru,
  tiktu veikta saistībā ar ekonomiskās partnerības programmas īstenošanu. Šajā sakarībā
  Komisijai būtu
  jāaicina dalībvalsts visaptveroši novērtēt vispārējās valdības un tās apakšnozaru budžeta izpildi gada laikā un attiecībā uz vispārējo valdību un tās apakšnozarēm regulāri ziņot Komisijai un Ekonomikas un finanšu komitejai par budžeta izpildi gada laikā, par ieņēmumu un izdevumu daļā veikto diskrecionāro pasākumu ietekmi uz budžetu, par valdības izdevumu un ieņēmumu mērķlielumiem, kā arī sniegt informāciju par pasākumiem, kas apstiprināti mērķu sasniegšanai, un šo pasākumu veidu.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| (12a) | Lai nodrošinātu pareizu ekonomiskās un monetārās savienības darbību un budžeta disciplīnas ievērošanu, ir jāaizsargā eurozonas stabilitāte kopumā un tāpēc ir jāstiprina eurozonas finanšu sistēmas efektivitāte un noturība, lai novērstu triecienus, risinātu likviditātes ierobežojumus un kaitīgās papildu sekas, kas saistītas ar valstu obligāciju tirgu fragmentāciju, kā arī lai samazinātu marginālas finansēšanas izmaksas dalībvalstīm, kuras cieš no finansējuma spiediena. Šā vispārējā mērķa labad ir jāpieņem ceļvedis virzībai uz kopējiem eurozonas valsts parāda instrumentiem, tostarp būtu jāizstrādā ciešāka ekonomikas politikas koordinēšanas programma. Lai veiktu koordinētu un kopīgu eurozonas valsts parāda instrumentu emisiju, ir būtiski pirmām kārtām izveidot Eiropas izpirkšanas fondu aptuveni 25 gadu laikposmam, vienlaikus koordinējot eurozonas dalībvalstu parāda vērtspapīru emisiju. Šis pirmais uzdevums neskar turpmāko ceļvedī paredzēto pasākumu īstenošanu pirms attiecīgā perioda beigām. |
| --- | --- |

(12a)

Lai nodrošinātu pareizu ekonomiskās un monetārās savienības darbību un budžeta disciplīnas ievērošanu, ir jāaizsargā eurozonas stabilitāte kopumā un tāpēc ir jāstiprina eurozonas finanšu sistēmas efektivitāte un noturība, lai novērstu triecienus, risinātu likviditātes ierobežojumus un kaitīgās papildu sekas, kas saistītas ar valstu obligāciju tirgu fragmentāciju, kā arī lai samazinātu marginālas finansēšanas izmaksas dalībvalstīm, kuras cieš no finansējuma spiediena. Šā vispārējā mērķa labad ir jāpieņem ceļvedis virzībai uz kopējiem eurozonas valsts parāda instrumentiem, tostarp būtu jāizstrādā ciešāka ekonomikas politikas koordinēšanas programma. Lai veiktu koordinētu un kopīgu eurozonas valsts parāda instrumentu emisiju, ir būtiski pirmām kārtām izveidot Eiropas izpirkšanas fondu aptuveni 25 gadu laikposmam, vienlaikus koordinējot eurozonas dalībvalstu parāda vērtspapīru emisiju. Šis pirmais uzdevums neskar turpmāko ceļvedī paredzēto pasākumu īstenošanu pirms attiecīgā perioda beigām.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

12.b apsvērums (jauns)

| (12b) | Piemērojot šo regulu, Padomei un Komisijai vajadzētu pilnībā ņemt vērā sociālo partneru nozīmi, kā arī atšķirības valstu sistēmās, piemēram, algu noteikšanas sistēmās. |
| --- | --- |

(12b)

Piemērojot šo regulu, Padomei un Komisijai vajadzētu pilnībā ņemt vērā sociālo partneru nozīmi, kā arī atšķirības valstu sistēmās, piemēram, algu noteikšanas sistēmās.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| (13) | Lai pastiprinātu dialogu starp Savienības institūcijām, konkrētāk, starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, un lai nodrošinātu labāku pārskatāmību un pārskatatbildību, kompetentā Eiropas Parlamenta komiteja var dalībvalstij, uz kuru attiecas Komisijas ieteikums, piedāvāt iespēju piedalīties viedokļu apmaiņā. |
| --- | --- |

(13)

Lai pastiprinātu dialogu starp Savienības institūcijām, konkrētāk, starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, un lai nodrošinātu labāku pārskatāmību un pārskatatbildību, kompetentā Eiropas Parlamenta komiteja var dalībvalstij, uz kuru attiecas Komisijas ieteikums, piedāvāt iespēju piedalīties viedokļu apmaiņā.

| (13) | Lai pastiprinātu dialogu starp Savienības iestādēm, jo īpaši starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, kā arī lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un atbildību, kompetentā Eiropas Parlamenta komiteja var dalībvalstij, uz kuru attiecas Komisijas ieteikums, piedāvāt iespēju piedalīties viedokļu apmaiņā,
  Tāpat būtu jāparedz noteikumi, lai stiprinātu budžeta un plašākā mērogā eurozonas ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas pārskatatbildību, pārredzamību un pārbaudi saskaņā ar demokrātijas principiem. Tāpēc būtu jāparedz īpaši noteikumi saskaņā ar valstu praksi attiecībā uz valstu parlamentu, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšanu. |
| --- | --- |

(13)

Lai pastiprinātu dialogu starp Savienības iestādēm, jo īpaši starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, kā arī lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un atbildību, kompetentā Eiropas Parlamenta komiteja var dalībvalstij, uz kuru attiecas Komisijas ieteikums, piedāvāt iespēju piedalīties viedokļu apmaiņā,
  Tāpat būtu jāparedz noteikumi, lai stiprinātu budžeta un plašākā mērogā eurozonas ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas pārskatatbildību, pārredzamību un pārbaudi saskaņā ar demokrātijas principiem. Tāpēc būtu jāparedz īpaši noteikumi saskaņā ar valstu praksi attiecībā uz valstu parlamentu, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšanu.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| (13a) | Budžeta plāniem un strukturālajām reformām ir jābūt saskaņā ar sociālo tiesību aizsardzību un tiem jānovērš nevienlīdzības palielināšanās. Tāpēc budžeta disciplīnu nevajadzētu ieviest, kaitējot vidēja termiņa un ilgtermiņa līdzekļiem, kas nepieciešami ilgtspējīgai un videi nekaitīgai ekonomikas pārveidei saskaņā ar Savienības nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju un mērķiem klimata pārmaiņu mazināšanas jomā līdz 2050. gadam. |
| --- | --- |

(13a)

Budžeta plāniem un strukturālajām reformām ir jābūt saskaņā ar sociālo tiesību aizsardzību un tiem jānovērš nevienlīdzības palielināšanās. Tāpēc budžeta disciplīnu nevajadzētu ieviest, kaitējot vidēja termiņa un ilgtermiņa līdzekļiem, kas nepieciešami ilgtspējīgai un videi nekaitīgai ekonomikas pārveidei saskaņā ar Savienības nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju un mērķiem klimata pārmaiņu mazināšanas jomā līdz 2050. gadam.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

13.b apsvērums (jauns)

| (13b) | Nodokļu politikai ir būtiska nozīme budžeta plānu efektivitātes un patiesuma uzlabošanā, vienlaikus veicinot ilgtspējīgu izaugsmi. Savienības un dalībvalstu līmenī vajadzētu ātri pieņemt visaptverošu pasākumu klāstu un ieviest likumdošanas iniciatīvas, piemēram, Eiropas finanšu darījumu nodokli un kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākumu nodokļa bāzi, lai izskaustu nepamatotus izņēmumus, paplašinātu nodokļu bāzi, uzlabotu nodokļu iekasēšanas efektivitāti, risinātu jautājumu par nodokļu nemaksāšanu un visaptveroši piemērotu principu „piesārņotājs maksā”. |
| --- | --- |

(13b)

Nodokļu politikai ir būtiska nozīme budžeta plānu efektivitātes un patiesuma uzlabošanā, vienlaikus veicinot ilgtspējīgu izaugsmi. Savienības un dalībvalstu līmenī vajadzētu ātri pieņemt visaptverošu pasākumu klāstu un ieviest likumdošanas iniciatīvas, piemēram, Eiropas finanšu darījumu nodokli un kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākumu nodokļa bāzi, lai izskaustu nepamatotus izņēmumus, paplašinātu nodokļu bāzi, uzlabotu nodokļu iekasēšanas efektivitāti, risinātu jautājumu par nodokļu nemaksāšanu un visaptveroši piemērotu principu „piesārņotājs maksā”.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – ievaddaļa

1.   Šajā regulā ir izklāstīti noteikumi pastiprinātai budžeta politikas pārraudzībai eurozonā:

1.   Šajā regulā ir izklāstīti noteikumi pastiprinātai budžeta
  un ekonomikas
  politikas
  un ciešākas ekonomikas politikas koordinēšanas sistēmas
  pārraudzībai eurozonā:

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| (aa) | tiek papildināta Regulā (ES) Nr. 1174/2011 noteiktā kārtība, kādā tiek novērsta un koriģēta pārmērīga makroekonomiskā nelīdzsvarotība; |
| --- | --- |

(aa)

tiek papildināta Regulā (ES) Nr. 1174/2011 noteiktā kārtība, kādā tiek novērsta un koriģēta pārmērīga makroekonomiskā nelīdzsvarotība;

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| (ca) | tiek nodrošināta budžeta politikas atbilstība Regulā (ES) Nr. 1174/2011 noteiktajai kārtībai, kādā tiek novērsta un koriģēta pārmērīga makroekonomiskā nelīdzsvarotība, stingrāk pārraugot dalībvalstu valsts reformu programmas un dalībvalstu ekonomiskās partnerības programmas, lai panāktu ilgtspējīgu atbilstību un konverģenci eurozonā. |
| --- | --- |

(ca)

tiek nodrošināta budžeta politikas atbilstība Regulā (ES) Nr. 1174/2011 noteiktajai kārtībai, kādā tiek novērsta un koriģēta pārmērīga makroekonomiskā nelīdzsvarotība, stingrāk pārraugot dalībvalstu valsts reformu programmas un dalībvalstu ekonomiskās partnerības programmas, lai panāktu ilgtspējīgu atbilstību un konverģenci eurozonā.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 1.a pants (jauns)

1.a
     
  Šo regulu piemēro, pilnībā ņemot vērā LESD 152. pantu, un ieteikumos, ko pieņem saskaņā ar šo regulu, pilnībā ņem vērā valstu praksi un atalgojuma noteikšanas sistēmas. Šīs regulas un šo ieteikumu piemērošanā ņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 28. pantu, tādējādi tā neskar tiesības apspriest, slēgt un īstenot koplīgumus un kolektīvi rīkoties atbilstīgi valstu tiesību aktiem un praksei.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 1. apakšpunkts

| (1) | "
  neatkarīga
  fiskālo jautājumu padome" ir struktūra, kurai piešķirta funkcionālā autonomija no dalībvalsts
  fiskālajām
  iestādēm un kura ir atbildīga par valsts fiskālo noteikumu īstenošanu; |
| --- | --- |

(1)

"
  neatkarīga
  fiskālo jautājumu padome" ir struktūra, kurai piešķirta funkcionālā autonomija no dalībvalsts
  fiskālajām
  iestādēm un kura ir atbildīga par valsts fiskālo noteikumu īstenošanu;

| (1) | „fiskālo jautājumu padome” ir
  neatkarīga un tehniskā ziņā kompetenta
  struktūra, kurai piešķirta funkcionāla autonomija no dalībvalsts
  budžeta
  iestādēm un kura ir atbildīga par valsts fiskālo noteikumu īstenošanas uzraudzību; |
| --- | --- |

(1)

„fiskālo jautājumu padome” ir
  neatkarīga un tehniskā ziņā kompetenta
  struktūra, kurai piešķirta funkcionāla autonomija no dalībvalsts
  budžeta
  iestādēm un kura ir atbildīga par valsts fiskālo noteikumu īstenošanas uzraudzību;

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 2. apakšpunkts

| (2) | "neatkarīgas makroekonomiskās prognozes" ir makroekonomiskās
  un/ vai budžeta
  prognozes, kuras sniegusi neatkarīga struktūra
  vai struktūra
  , kurai piešķirta funkcionālā autonomija no dalībvalsts
  fiskālajām
  iestādēm; |
| --- | --- |

(2)

"neatkarīgas makroekonomiskās prognozes" ir makroekonomiskās
  un/ vai budžeta
  prognozes, kuras sniegusi neatkarīga struktūra
  vai struktūra
  , kurai piešķirta funkcionālā autonomija no dalībvalsts
  fiskālajām
  iestādēm;

| (2) | „neatkarīgas makroekonomiskās prognozes” ir makroekonomiskās prognozes, kuras sniegusi
  vai apstiprinājusi
  neatkarīga
  un tehniskā ziņā kompetenta
  struktūra, kurai piešķirta funkcionāla autonomija no dalībvalsts
  budžeta
  iestādēm
  un kura izpilda I pielikumā noteiktās obligātās prasības. Komisija nodrošina, lai neatkarīgās prognozes būtu salīdzināmas un konsekventas visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

(2)

„neatkarīgas makroekonomiskās prognozes” ir makroekonomiskās prognozes, kuras sniegusi
  vai apstiprinājusi
  neatkarīga
  un tehniskā ziņā kompetenta
  struktūra, kurai piešķirta funkcionāla autonomija no dalībvalsts
  budžeta
  iestādēm
  un kura izpilda I pielikumā noteiktās obligātās prasības. Komisija nodrošina, lai neatkarīgās prognozes būtu salīdzināmas un konsekventas visām dalībvalstīm;

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 5. apakšpunkts

| (5) | "valdība"
  un
  "deficīts" lieto Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotā protokola (Nr. 12) 2. panta izpratnē. |
| --- | --- |

(5)

"valdība"
  un
  "deficīts" lieto Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotā protokola (Nr. 12) 2. panta izpratnē.

| (5) | „valdība”
  ,
  „deficīts”
  un „parāds” ir attiecīgi „valdība”, „deficīts” un „parāds”, kā definēts Līgumam par Eiropas Savienību un LESD pievienotā protokola (Nr. 12) par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru 2. pantā. |
| --- | --- |

(5)

„valdība”
  ,
  „deficīts”
  un „parāds” ir attiecīgi „valdība”, „deficīts” un „parāds”, kā definēts Līgumam par Eiropas Savienību un LESD pievienotā protokola (Nr. 12) par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru 2. pantā.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 5.a apakšpunkts (jauns)

| (5a) | „Stabilitātes un izaugsmes pakts” ir daudzpusējā uzraudzības sistēma, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 1466/97, un procedūra dalībvalstu pārmērīga budžeta deficīta nepieļaušanai, kas paredzēta LESD 126. pantā un Regulā (EK) Nr. 1467/97; |
| --- | --- |

(5a)

„Stabilitātes un izaugsmes pakts” ir daudzpusējā uzraudzības sistēma, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 1466/97, un procedūra dalībvalstu pārmērīga budžeta deficīta nepieļaušanai, kas paredzēta LESD 126. pantā un Regulā (EK) Nr. 1467/97;

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 5.b apakšpunkts (jauns)

| (5b) | „īpaši nozīmīga neatbilstība saistībā ar korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai” ir novirze no budžeta projektā norādītajiem skaitļiem kas nav mazāka par 1 % no IKP viena gada laikā vai vidēji 0,5 % no IKP gadā 2 gadus pēc kārtas un ko nevar attaisnot ar ārkārtējiem apstākļiem vai nopietnu ekonomikas lejupslīdi, ņemot vērā pārkāpumus mīkstinošos pasākumus un blakusefektus, kā definēts Regulā (EK) Nr. 1467/97 un Regulā (ES) Nr. 1176/2011. |
| --- | --- |

(5b)

„īpaši nozīmīga neatbilstība saistībā ar korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai” ir novirze no budžeta projektā norādītajiem skaitļiem kas nav mazāka par 1 % no IKP viena gada laikā vai vidēji 0,5 % no IKP gadā 2 gadus pēc kārtas un ko nevar attaisnot ar ārkārtējiem apstākļiem vai nopietnu ekonomikas lejupslīdi, ņemot vērā pārkāpumus mīkstinošos pasākumus un blakusefektus, kā definēts Regulā (EK) Nr. 1467/97 un Regulā (ES) Nr. 1176/2011.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

2. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a
     
  Šīs regulas piemērošana neskar LESD 9. panta nosacījumus.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Ia nodaļa (jauna)

Ia
     
  nodaļa

Ekonomikas politikas koordinēšana

2.a pants

Termiņš Eiropas pusgadam Regulas(EK) Nr. 1466/97 2.a pantā minētās ekonomikas un budžeta politikas koordinēšanai

1.
     
  Dalībvalstu budžeta procedūra ir saskaņota ar Eiropas pusgada sistēmu atbilstoši gada ciklam, kas ietver:

| (a) | Eiropadomes pavasara sanāksmē atsevišķām dalībvalstīm sniegtās politiskās vadlīnijas, kuru pamatā ir gada izaugsmes pētījums, ņemot vērā arī Komisijas Vienotā nodarbinātības ziņojuma projektu, un gada ziņojumi, kas tiek sagatavoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 3. pantu; šīs politiskās vadlīnijas nodrošinās dalībvalstīm pamatnostādnes valsts reformu programmu, kā arī to stabilitātes vai konverģences programmu izstrādāšanai, kuras dalībvalstīm jāiesniedz aprīļa mēnesī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu un 8. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

(a)

Eiropadomes pavasara sanāksmē atsevišķām dalībvalstīm sniegtās politiskās vadlīnijas, kuru pamatā ir gada izaugsmes pētījums, ņemot vērā arī Komisijas Vienotā nodarbinātības ziņojuma projektu, un gada ziņojumi, kas tiek sagatavoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 3. pantu; šīs politiskās vadlīnijas nodrošinās dalībvalstīm pamatnostādnes valsts reformu programmu, kā arī to stabilitātes vai konverģences programmu izstrādāšanai, kuras dalībvalstīm jāiesniedz aprīļa mēnesī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. panta 1. punktu un 8. panta 1. punktu;

| (b) | ieteikumus, kas katrai dalībvalstij apstiprināti Eiropadomes vasaras sanāksmē saskaņā ar Komisijas atzinumiem par to, cik atbilstīgas ir LESD 121. un 148. panta kārtībā iesniegtās dalībvalstu valsts reformu programmas, kā arī stabilitātes vai konverģences programmas. |
| --- | --- |

(b)

ieteikumus, kas katrai dalībvalstij apstiprināti Eiropadomes vasaras sanāksmē saskaņā ar Komisijas atzinumiem par to, cik atbilstīgas ir LESD 121. un 148. panta kārtībā iesniegtās dalībvalstu valsts reformu programmas, kā arī stabilitātes vai konverģences programmas.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

II nodaļa – virsraksts

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

3. pants - 1. punkts

1.   Dalībvalstis
  katru gadu
  ne vēlāk kā
  15. aprīlī kopā ar savām stabilitātes programmām
  atbilstīgi vidēja termiņa budžeta programmai publisko savus vidēja termiņa fiskālos plānus, kas balstīti uz
  neatkarīgu makroekonomisko prognozi
  .

1.   
  Eiropas pusgada kontekstā
  dalībvalstis
  (vēlams līdz 15. aprīlim, bet
  ne vēlāk kā katru gadu
  30
  .
  aprīlī)
  atbilstīgi vidēja termiņa budžeta programmai publisko savus
  valsts
  vidēja termiņa fiskālos plānus, kas balstīti uz
  ticamām un neatkarīgām makroekonomiskajām prognozēm
  .
  Šādus plānus dalībvalstis iesniedz kopā ar valsts reformu programmām un stabilitātes vai konverģences programmām, un tās pilnībā saskan ar politiskajām vadlīnijām, kuru pamatā ir gada izaugsmes pētījums, un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 3. pantā paredzētajiem gada ziņojumiem.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

3. pants - 3. punkts

3.   Vispārējās valdības sektora budžeta likumprojektus pieņem un publisko katru gadu ne vēlāk kā 31. decembrī.

3.   Vispārējās valdības sektora budžeta likumprojektus pieņem un publisko katru gadu ne vēlāk kā 31. decembrī.
  Dalībvalstis paredz alternatīvas budžeta procedūras, kas piemērojamas, ja objektīvi tiek pamatoti iemesli, ko dalībvalstu valdība nevar ietekmēt, budžets līdz 31. decembrim nav pieņemts vai par to nav panākta vienošanās, un tas nav publiskots.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

4. pants - 1. punkts

1.   Dalībvalstīs nosaka skaitliskus fiskālos noteikumus
  attiecībā uz budžeta bilanci
  , ar kuriem valsts budžeta procedūrā īsteno valstu vidēja termiņa budžeta mērķi, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1466/97 2.a pantā. Šie noteikumi attiecas uz vispārējo valdību kopumā,
  un tiem ir saistošs, vēlams, konstitucionāls raksturs
  .

1.   Dalībvalstīs nosaka skaitliskus fiskālos noteikumus, ar kuriem valsts budžeta procedūrā īsteno valstu vidēja termiņa budžeta mērķi, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1466/97 2.a pantā
  , un šajos noteikumos ir iekļauta ārkārtas apstākļu un nopietnas ekonomiskās lejupslīdes definīcija, kuri varētu izraisīt īslaicīgu novirzi no vidēja termiņa budžeta mērķa vai no korekcijām šā mērķa sasniegšanai, ja šāda novirzīšanās neapdraud fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. un 6. pantā
  .
  Šajos noteikumos būtu jāiekļauj mehānisms, kas sāk darboties ievērojamu noviržu gadījumā no vidēja termiņa mērķa vai korekcijām nolūkā nodrošināt savlaicīgu atgriešanos pie vidēja termiņa mērķiem.
  Šie noteikumi attiecas uz vispārējās valdības sektoru kopumā
  , un tiem ir saistošs spēks vai arī kā citādi ir garantēts, ka tie tiek pilnībā ievēroti un izpildīti, īstenojot visas valsts budžeta procedūras
  .

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

4. pants - 2. punkts

2.   Dalībvalstis izveido
  neatkarīgu
  fiskālo jautājumu padomi, lai pārraudzītu valsts fiskālo noteikumu īstenošanu,
  kā noteikts 1. punktā
  .

2.   Dalībvalstis izveido fiskālo jautājumu padomi, lai gan
  ex ante, gan ex post
  pārraudzītu valsts fiskālo noteikumu īstenošanu,
  kuri atbilst ar I pielikumu noteiktām minimālajām prasībām
  .

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

5. pants - 1. punkts

1.   Dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā
  15. oktobrī
  Komisijai un Eurogrupai iesniedz budžeta plāna projektu nākamajam gadam.

1.   Dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā
  1. oktobrī
  Komisijai un Eurogrupai iesniedz budžeta plāna projektu nākamajam gadam
  , ņemot vērā Eiropadomes vasaras sanāksmē katrai dalībvalstij sniegtos ieteikumus un citus ieteikumus, kas dalībvalstīm sniegti saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu vai makroekonomiskās nelīdzsvarotības procedūru, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1174/2011 un Regulā (ES) Nr. 1176/2011
  .

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

5. pants - 2. punkts

2.   Budžeta plāna
  projektu tajā pašā laikā arī
  dara pieejamu publiski.

2.   
  Kad šajā pantā noteiktais
  budžeta plāna
  projekts ir iesniegts Komisijai, to
  dara pieejamu publiski.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

5. pants - 3. punkts – b apakšpunkts

| (b) | prognozes ienākumiem un izdevumiem nemainīgas politikas gadījumā un to galvenos komponentus, prognozes attiecībā uz vispārējās valdības sektoru izsakot procentos no IKP; |
| --- | --- |

(b)

prognozes ienākumiem un izdevumiem nemainīgas politikas gadījumā un to galvenos komponentus, prognozes attiecībā uz vispārējās valdības sektoru izsakot procentos no IKP;

| (b) | prognozes ienākumiem un izdevumiem nemainīgas politikas gadījumā un to galvenos komponentus, prognozes attiecībā uz vispārējās valdības sektoru izsakot procentos no IKP;
  šīs prognozes attiecas gan uz pašreizējiem izdevumiem, gan ieguldījumu izdevumiem, un tālab tiek publiskoti skaidri budžeta mērķi attiecībā uz kārtējiem un ieguldījumu izdevumiem un ieguldījumu izdevumu gadījumā to ekonomiskās atdeves novērtējums; |
| --- | --- |

(b)

prognozes ienākumiem un izdevumiem nemainīgas politikas gadījumā un to galvenos komponentus, prognozes attiecībā uz vispārējās valdības sektoru izsakot procentos no IKP;
  šīs prognozes attiecas gan uz pašreizējiem izdevumiem, gan ieguldījumu izdevumiem, un tālab tiek publiskoti skaidri budžeta mērķi attiecībā uz kārtējiem un ieguldījumu izdevumiem un ieguldījumu izdevumu gadījumā to ekonomiskās atdeves novērtējums;

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

5. pants - 3. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| (ca) | sīku informāciju par izdevumiem, kas ir tieši saistīti ar Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas (tostarp valsts ieguldījumu) sasniegumiem un sīku informāciju par saistību ar budžeta mērķu sasniegšanu ilgtermiņā, kā arī budžeta plānā paredzēto pasākumu sociālās ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

(ca)

sīku informāciju par izdevumiem, kas ir tieši saistīti ar Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas (tostarp valsts ieguldījumu) sasniegumiem un sīku informāciju par saistību ar budžeta mērķu sasniegšanu ilgtermiņā, kā arī budžeta plānā paredzēto pasākumu sociālās ietekmes novērtējumu;

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

5. pants - 3. punkts – d apakšpunkts

| (d) | sīku aprakstu un skaitlisku argumentāciju tiem pasākumiem, kas iekļaujami nākamā gada budžetā, lai mazinātu atšķirības starp
  c) apakšpunktā
  minētajiem mērķa apjomiem un b) apakšpunktā minētajām prognozēm nemainīgas politikas gadījumā. Apraksti var nebūt tik sīki attiecībā uz tiem pasākumiem, kuru budžeta ietekme ir mazāka nekā 0,1 % no IKP. Īpašu uzmanību pievērš galvenajiem fiskālās politikas reformu plāniem, kuriem ir iespējami blakus efekti citās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro; |
| --- | --- |

(d)

sīku aprakstu un skaitlisku argumentāciju tiem pasākumiem, kas iekļaujami nākamā gada budžetā, lai mazinātu atšķirības starp
  c) apakšpunktā
  minētajiem mērķa apjomiem un b) apakšpunktā minētajām prognozēm nemainīgas politikas gadījumā. Apraksti var nebūt tik sīki attiecībā uz tiem pasākumiem, kuru budžeta ietekme ir mazāka nekā 0,1 % no IKP. Īpašu uzmanību pievērš galvenajiem fiskālās politikas reformu plāniem, kuriem ir iespējami blakus efekti citās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro;

| (d) | sīku aprakstu un pamatotu skaitlisku argumentāciju tiem pasākumiem, kas iekļaujami nākamā gada budžetā, lai mazinātu atšķirības starp
  c) un ca) apakšpunktā
  minētajiem mērķa apjomiem un b) apakšpunktā minētajām prognozēm nemainīgas politikas gadījumā. Apraksti var nebūt tik sīki attiecībā uz tiem pasākumiem, kuru budžeta ietekme ir mazāka nekā 0,1 % no IKP. Īpašu
  un konkrētu
  uzmanību pievērš galvenajiem fiskālās politikas reformu plāniem, kuriem ir iespējami blakusefekti citās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro; |
| --- | --- |

(d)

sīku aprakstu un pamatotu skaitlisku argumentāciju tiem pasākumiem, kas iekļaujami nākamā gada budžetā, lai mazinātu atšķirības starp
  c) un ca) apakšpunktā
  minētajiem mērķa apjomiem un b) apakšpunktā minētajām prognozēm nemainīgas politikas gadījumā. Apraksti var nebūt tik sīki attiecībā uz tiem pasākumiem, kuru budžeta ietekme ir mazāka nekā 0,1 % no IKP. Īpašu
  un konkrētu
  uzmanību pievērš galvenajiem fiskālās politikas reformu plāniem, kuriem ir iespējami blakusefekti citās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro;

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

5. pants - 3. punkts – e apakšpunkts

| (e) | galvenos pieņēmumus saistībā ar gaidāmo ekonomikas attīstību un svarīgākajiem ekonomikas rādītājiem, kas ir būtiski, lai sasniegtu budžeta mērķus.
  Šos pieņēmumus balsta uz neatkarīgu makroekonomiskās izaugsmes prognozi; |
| --- | --- |

(e)

galvenos pieņēmumus saistībā ar gaidāmo ekonomikas attīstību un svarīgākajiem ekonomikas rādītājiem, kas ir būtiski, lai sasniegtu budžeta mērķus.
  Šos pieņēmumus balsta uz neatkarīgu makroekonomiskās izaugsmes prognozi;

| (e) | galvenos pieņēmumus saistībā ar gaidāmo ekonomikas attīstību un svarīgākajiem ekonomikas rādītājiem, kas ir būtiski, lai sasniegtu budžeta mērķus
  , kuri noteikti saskaņā ar Direktīvas 2011/85/ES 4. pantu
  .
  Makroekonomiskajās un budžeta prognozēs ietver potenciālās ietekmes uz iznākumu un makroekonomiskā reizinātāja ietekmes novērtējumu. Metodoloģija, izmantotie ekonomiskie un ekonometriskie modeļi un pieņēmumi, kā arī citi būtiski parametri, kas ir neatkarīgās makroekonomiskās prognozes pamatā, tiek pievienoti ikgadējiem vidēja termiņa fiskālajiem plāniem. |
| --- | --- |

(e)

galvenos pieņēmumus saistībā ar gaidāmo ekonomikas attīstību un svarīgākajiem ekonomikas rādītājiem, kas ir būtiski, lai sasniegtu budžeta mērķus
  , kuri noteikti saskaņā ar Direktīvas 2011/85/ES 4. pantu
  .
  Makroekonomiskajās un budžeta prognozēs ietver potenciālās ietekmes uz iznākumu un makroekonomiskā reizinātāja ietekmes novērtējumu. Metodoloģija, izmantotie ekonomiskie un ekonometriskie modeļi un pieņēmumi, kā arī citi būtiski parametri, kas ir neatkarīgās makroekonomiskās prognozes pamatā, tiek pievienoti ikgadējiem vidēja termiņa fiskālajiem plāniem.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

5. pants - 3. punkts – f apakšpunkts

| (f) | vajadzības gadījumā – papildu norādes par to, kā tiks ievēroti pašreizējie ieteikumi
  budžeta jomā
  , kuri saskaņā ar Līguma 121. pantu
  adresēti attiecīgajai dalībvalstij; |
| --- | --- |

(f)

vajadzības gadījumā – papildu norādes par to, kā tiks ievēroti pašreizējie ieteikumi
  budžeta jomā
  , kuri saskaņā ar Līguma 121. pantu
  adresēti attiecīgajai dalībvalstij;

| (f) | vajadzības gadījumā — papildu norādes par to, kā
  atbilstoši a) līdz ca) apakšpunktam
  tiks ievēroti pašreizējie ieteikumi, kuri saskaņā ar LESD 121. un 148
  .
  pantu
  adresēti attiecīgajai dalībvalstij. |
| --- | --- |

(f)

vajadzības gadījumā — papildu norādes par to, kā
  atbilstoši a) līdz ca) apakšpunktam
  tiks ievēroti pašreizējie ieteikumi, kuri saskaņā ar LESD 121. un 148
  .
  pantu
  adresēti attiecīgajai dalībvalstij.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

5. pants - 3. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| (fa) | publisko ieguldījumu vajadzību kvalitatīvu noteikšanu un nepieciešamības gadījumā valsts reformu programmās paredzēto pasākumu ietekmi uz budžetu nākamajā gadā kopā ar ekonomiskās atdeves novērtējumu; |
| --- | --- |

(fa)

publisko ieguldījumu vajadzību kvalitatīvu noteikšanu un nepieciešamības gadījumā valsts reformu programmās paredzēto pasākumu ietekmi uz budžetu nākamajā gadā kopā ar ekonomiskās atdeves novērtējumu;

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

5. pants - 3. punkts – fb apakšpunkts (jauns)

| (fb) | stabilitātes programmu mērķu sasniegšanai valsts reformu programmās ietverto reformu un ieguldījumu ietekmes analīzi, tostarp reformu izmaksu un ieguvumu analīzi no budžeta viedokļa; |
| --- | --- |

(fb)

stabilitātes programmu mērķu sasniegšanai valsts reformu programmās ietverto reformu un ieguldījumu ietekmes analīzi, tostarp reformu izmaksu un ieguvumu analīzi no budžeta viedokļa;

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

5. pants - 4. punkts

4.   Ja budžeta plāna projektā saskaņā ar 3. punkta a) un
  c) apakšpunktu
  iekļautie budžeta mērķi vai prognozes nemainīgas politikas gadījumā atšķiras no datiem stabilitātes programmā, atšķirības pienācīgi izskaidro.

4.   Ja budžeta plāna projektā saskaņā ar 3. punkta a) un
  ca) apakšpunktu
  iekļautie budžeta mērķi vai prognozes nemainīgas politikas gadījumā atšķiras no datiem stabilitātes programmā, atšķirības pienācīgi izskaidro.

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

5. pants - 4.a punkts (jauns)

4.a
     
  Vidēja termiņa fiskālajos plānos ir ietvertas jaunākās vispārējās valdības un tās galveno komponentu daudzgadu izdevumu prognozes procentuāli no IKP, kā arī daudzgadu mērķi un izdevumu saistības, kas paredzētas Savienības nodarbinātības un izaugsmes stratēģijas mērķu sasniegšanai.

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

5. pants - 5. punkts

5.   
  Ja
  Komisija
  konstatē sevišķi nozīmīgu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto budžeta politikas pienākumu neizpildi, tā divu nedēļu laikā no budžeta plāna projekta iesniegšanas attiecīgajai dalībvalstij pieprasa pārskatīta budžeta plāna projekta iesniegšanu
  .
  Minētais prasījums ir publiski pieejams.

Pārskatīta budžeta plāna projekta gadījumā piemēro 2.–4. punktu
  .

5.   Komisija
  tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 11. pantu, precizējot 1. punktā minētā budžeta plāna projekta saturu un dažādu 2. līdz4. punktā minēto nosacījumu saturu
  .

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

6. pants - -1. punkts (jauns)

-1.
     
  Ja Komisija konstatē sevišķi nozīmīgu budžeta plāna projekta neatbilstību korekcijām, kas veicamas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, tā, pienācīgi apspriežoties ar dalībvalsti un uzklausot dalībvalsts paskaidrojumu, var pieprasīt, lai budžeta plāna projekts tiktu pārskatīts. Šis pieprasījums tiek veikts ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc budžeta plāna projekta iesniegšanas.

Pārskatītiem budžeta plāna projektiem tiek piemērots 5. panta 2. un 4. punkts.

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

6. pants - 1. punkts

1.   
  Vajadzības gadījumā
  Komisija
  līdz 30. novembrim
  pieņem atzinumu par budžeta plāna projektu.

1.   Komisija
  ne vēlāk kā 15. novembrī
  pieņem atzinumu par
  katras dalībvalsts
  budžeta plāna projektu.

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

6. pants - 2. punkts

2.   Komisijas nostāju publisko, un pēc attiecīgas valsts parlamenta pieprasījuma Komisija to iesniedz šajā parlamentā.

2.   
  Šā panta 1. punktā minēto
  Komisijas atzinumu publisko un
  iesniedz Eurogrupai
  . Pēc attiecīgās valsts parlamenta
  vai Eiropas Parlamenta
  pieprasījuma Komisija to iesniedz šīs valsts parlamentā.

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

6. pants - 3. punkts

3.   Komisija veic eurozonas budžeta situācijas un prognožu kopējo novērtējumu.
  Šo novērtējumu publisko
  .

3.   Komisija veic eurozonas budžeta situācijas un prognožu kopējo novērtējumu.
  Kopējā novērtējumā iekļauj stresa testus, ar kuriem nosaka iespējamos draudus publisko finanšu ilgtspējai nelabvēlīgas finanšu vai budžeta attīstības gadījumā
  .
  Novērtējumā katrai dalībvalstij atsevišķi identificē iespējamos negatīvos blakusefektus uz dalībvalstu publisko finanšu ilgtspēju, ko radītu valsts privātais sektors vai citas dalībvalstis.

Šis novērtējums ir publiski pieejams un integrēts gaidāmajā gada izaugsmes pētījumā. Komisija novērtējumam pievieno detalizētu pārskatu par pavasara un rudens prognozēm eurozonā kopumā. Izvēlēto novērtējuma pamatscenāriju pamato un izstrādā, balstoties uz līdzsvarotu samazinājuma un palielinājuma risku novērtējumu, lai aptvertu visu iespējamo iznākumu loku. Novērtējumā sniedz ziņas par makroekonomisko prognožu un stresa testu pamatā esošajām metodoloģijām, pieņēmumiem un atbilstīgajiem rādītājiem, kā arī iepriekšējā gada pamatscenārija ex post izvērtējumu.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

6. pants - 4. punkts

4.   Eurogrupa apspriež Komisijas atzinumus par valstu budžeta plāniem, budžeta situāciju un nākotnes perspektīvām eurozonā kopumā, pamatojoties uz kopējo novērtējumu, ko Komisija veikusi saskaņā ar 3. punktu.
  Šo novērtējumu publisko
  .

4.   Eurogrupa
  un Eiropas Parlamenta attiecīgā komiteja
  apspriež Komisijas atzinumus par valstu budžeta plāniem un budžeta situāciju un prognozēm eurozonā kopumā, pamatojoties uz kopējo novērtējumu, ko Komisija veikusi saskaņā ar 3. punktu.
  Šīs apspriešanas rezultāti ir publiski pieejami, un tie tiek ņemti vērā nākamā Eiropas pusgada periodā, sevišķi gada izaugsmes pētījumā
  .

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

6. pants - 4.a punkts (jauns)

4.a
     
  Pēc apspriešanās starp Eurogrupu un Eiropas Parlamenta atbildīgo komiteju Komisija attiecīgā gadījumā gada izaugsmes pētījumā atjaunina īpašos ieteikumus ar mērķi stiprināt eurozonas kopējo makroekonomikas sistēmu, kā arī noteikt atbalsta pasākumus, ko paredzēts izmantot nelabvēlīgas finanšu, ekonomikas vai budžeta attīstības gadījumā.

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

6.a pants (jauns)

6.a pants

Ziņošana par parāda vērtspapīru emisiju

1.
     
  Dalībvalstis laikus un ex ante ziņo Eiropas Komisijai un Eurogrupai par saviem valsts vērtspapīru emisijas plāniem.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minētā ziņojuma paraugu un saturu Komisija saskaņo un nosaka sadarbībā ar dalībvalstīm.

3.
     
  Jautājumus saistībā ar dalībvalstu ikgadējiem parāda vērtspapīru emisijas plāniem, piemēram, finanšu vajadzības, nenomaksātā parāda atjaunošanu un citus, nepublisko.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

IIIa nodaļa (jauna)

IIIa
     
  nodaļa

Uzlabotas ekonomikas politikas, izaugsmes mehānisma un vadlīniju izstrādāšana un valsts parāda vērtspapīru pilnveidotas emisijas sistēmas vadlīniju izstrādāšana

6.b pants

Uzlabotas ekonomikas politikas koordinēšanas sistēmas un izaugsmes mehānisma vadlīnijas

1.
     
  Komisija līdz ... (6) iesniedz ziņojumu, kurā izstrādātas vadlīnijas attiecībā uz eurozonas stabilitātes obligācijām. Tā iesniedz arī priekšlikumu par eurozonas pastāvīgas izaugsmes instrumentu, kura mērķis ir desmit gadu periodā mobilizēt apmēram 1 % no IKP gadā, tostarp EIB kapitāla un projekta obligāciju palielinājumu, kas jāiegulda Eiropas infrastruktūrā, tostarp zinātnē un tehnoloģijās. Instrumenta mērķis ir radīt nepieciešamos nosacījumus pastāvīgai izaugsmei, lai nodrošinātu pareizu ekonomiskās un monetārās savienības darbību un aizsargātu euro valūtas stabilitāti un tādējādi arī dalībvalstu budžeta disciplīnas pastāvīgu koordinēšanu.

2.
     
  Nodaļas 6.c un 6.d pantā noteiktie pasākumi neskar papildu pasākumus, kas ir īstenoti pirms šā perioda beigām.

6.c pants

Eurozonas dalībvalstu parāda vērtspapīru emisijas koordinēšana

1.
     
  Lai labāk koordinētu valsts parāda vērstpapīru emisijas plānošanu un īstenošanu, dalībvalstis iepriekš sniedz Komisijai un Padomei ziņojumu par saviem valsts parāda vērstpapīru emisijas plāniem.

2.
     
  Dalībvalstis, kuru valūta ir euro, mēģina uzlabot savu valsts parādu finansēšanas nosacījumus, pēc Komisijas priekšlikuma vienojoties par gadskārtēju saskaņotiem valsts parāda vērtspapīru emisijas principiem.

3.
     
  Dalībvalstis, kas sadarbojas atbilstīgi 2. punktam, var papildus uzlabot un stabilizēt to finansēšanas noteikumus, balstoties uz dominējošiem ekonomikas pamatiem un tirgus situāciju, kā arī vadoties pēc metodoloģijas, kas izstrādāta Eiropas Parlamenta un Padomes regulā.

6.d pants

Eiropas izpirkšanas fonds

1.
     
  Kā pirmais pasākums 6.a pantā minētajās vadlīnijās Eiropas izpirkšanas fonds (ERF), kas balstīts uz kopējām saistībām un stingru fiskālo disciplīnu, tiek izveidots ar mērķi samazināt pārmērīgo parādu 25 gadu laikposmā, kas jāpielāgo atbilstoši aktuāliem izaugsmi raksturojošiem skaitļiem. Pēc minētā perioda beigām ERF tiek likvidēts.

2.
     
  Dalībvalstis, kuru valūta ir euro un kurām nepiemēro atbalsta vai korekciju programmu:

| (a) | pārsūta parāda summas, kas pārsniedz 60 % no IKP, uz ERF piecu gadu sākotnējā laikposmā; |
| --- | --- |

(a)

pārsūta parāda summas, kas pārsniedz 60 % no IKP, uz ERF piecu gadu sākotnējā laikposmā;

| (b) | nosaka skaitliskus fiskālos noteikumus, ar kuriem valsts budžeta procedūrā īsteno valstu vidēja termiņa budžeta mērķi, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1466/97 2.a pantā; |
| --- | --- |

(b)

nosaka skaitliskus fiskālos noteikumus, ar kuriem valsts budžeta procedūrā īsteno valstu vidēja termiņa budžeta mērķi, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1466/97 2.a pantā;

| (c) | ievieš fiskālās konsolidācijas stratēģiju un strukturālo reformu programmu; |
| --- | --- |

(c)

ievieš fiskālās konsolidācijas stratēģiju un strukturālo reformu programmu;

| (d) | izsniedz galvojumus, lai atbilstoši nodrošinātu no EFR izsniegtos aizdevumus; |
| --- | --- |

(d)

izsniedz galvojumus, lai atbilstoši nodrošinātu no EFR izsniegtos aizdevumus;

| (e) | samazina savu strukturālo deficītu sākotnējā posmā, lai atbilstu b) punktā minētajam budžeta noteikumam. |
| --- | --- |

(e)

samazina savu strukturālo deficītu sākotnējā posmā, lai atbilstu b) punktā minētajam budžeta noteikumam.

3.
     
  Komisija nodrošina ERF izveidošanu un ikdienas pārvaldību, kura sīkāk būtu jānosaka ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu.

4.
     
  Dalība ERF ir atvērta citām dalībvalstīm no Eiropas Savienības Padomes lēmuma stāšanās spēkā, kas pieņemts saskaņā ar LESD 140. panta 2. punktu, lai atceltu to lēmumu ieviest euro valūtu.

5.
     
  Dalībvalstis ievieš noteikumus valstu tiesību aktos, lai nodrošinātu ERF piesaistīšanu un likvidēšanu pēc maksimālā 25 gadu laikposma, pielāgojot aktuāliem izaugsmi raksturojošiem skaitļiem.

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

-7. pants (jauns)

– 7. pants

Ekonomiskās partnerības programmas

1.
     
  Ja Padome, rīkojoties atbilstoši LESD 126. panta 6. punktam nolemj, ka dalībvalstij ir pārmērīgs budžeta deficīts, attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai un Padomei ekonomiskās partnerības programmu, kurā raksturoti politiskie pasākumi un strukturālās reformas, kas jāīsteno, lai nodrošinātu patiesi noturīgu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu, kura sīkāk izvērš valsts reformu programmas un stabilitātes programmas un kurā pilnībā tiek ņemti vērā Padomes ieteikumi par attiecīgās dalībvalsts ekonomikas un nodarbinātības politikas integrēto pamatnostādņu īstenošanu.

2.
     
  Ekonomiskās partnerības programma pilnībā atbilst 1. pantā minētajām politikas nostādnēm.

Šajā ekonomiskās partnerības programmā ir jānosaka un jāizraugās vairākas konkrētas budžeta prioritātes, kas vērstas uz mērķi īstermiņā stabilizēt ekonomiku, bet ilgtermiņā veicināt pastāvīgu izaugsmi un novērst strukturālās nepilnības attiecīgajā dalībvalstī. Prioritātes nosaka nolūkā no jauna līdzsvarot konkurētspēju atbilstīgi Eiropas pievienotās vērtības radīšanai, un tās saskan ar Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju. Attiecīgā dalībvalsts ciešā sadarbībā ar Komisiju sagatavo ziņojumu, kurā raksturotas izraudzītās programmas un projekti, tostarp rīcības plāns, kas attiecas uz finanšu līdzekļu, tostarp EIB kredītlīniju, noteikšanu, iepriekšēju sadali un izmantošanu un attiecīgajiem ES finanšu instrumentiem. Šo sarakstu regulāri atjaunina.

3.
     
  Ja ir vērojama krasa ekonomikas lejupslīde, kā tas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 2. punktā, vai prognozes būtiski izmainās uz slikto pusi, dalībvalsts pieņem ar Komisiju saskaņotas atjauninātas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, pienācīgi ņemot vērā konsolidācijas pasākumu prociklisko ietekmi. Parādsaistību noteikuma piemērošana tiek atbilstoši pielāgota.

4.
     
  Ekonomiskās partnerības programma tiek iesniegta vienlaicīgi ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktā un 5. panta 1.a punktā minētajiem ziņojumiem.

5.
     
  Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem atzinumu par ekonomiskās partnerības programmu.

6.
     
  Ja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 8. panta 1. punktu ir izstrādāts korektīvo pasākumu plāns, šī panta 1. punktā minētos pasākumus iekļauj šādā plānā.

7.
     
  Programmas un ar to saskaņotu gada budžeta plānu īstenošanu pārrauga Komisija un Padome.

8.
     
  Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja attiecīgajai dalībvalstij un Komisijai var piedāvāt iespēju piedalīties viedokļu apmaiņā. Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var aicināt arī citas komitejas pievienoties šai viedokļu apmaiņai.

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

7. pants - 1. punkts

1.   
  Ja Padome saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu nolemj, ka dalībvalstī eksistē pārmērīgs budžeta deficīts
  ,
  uz šo dalībvalsti
  līdz pārmērīga deficīta novēršanas procedūras izbeigšanai
  attiecas
  šā panta
  2.–5. punkts
  .

1.   
  Lai īstenotu – 7. panta 7. punktā minētās partnerības programmas pārraudzību, Komisija attiecīgajai dalībvalstij var pieprasīt, lai tā
  līdz pārmērīga deficīta novēršanas procedūras izbeigšanai pildītu šā panta
  2. līdz 6. punktā aprakstītās prasības
  .

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

7. pants - 2. punkts

2.   Dalībvalsts
  , uz kuru attiecas ciešāka pārraudzība, nekavējoties veic vispusīgu izvērtējumu
  par budžeta izpildi gada laikā vispārējā valdībā un tās apakšsektoros. Finanšu riski, kas saistīti ar valdībai piederošām struktūrām un
  valdības līgumiem
  , arī iekļaujami novērtējumā tiktāl, ciktāl tie var ietekmēt pārmērīgu budžeta deficītu. Šā novērtējuma rezultātus ietver ziņojumā, ko iesniedz saskaņā ar 3. panta 4.a punktu un 5. panta 1.a punktu Regulā (EK) Nr. 1467/97 par darbībām pārmērīga budžeta deficīta novēršanai.

2.   
  Komisija var pieprasīt, lai
  dalībvalsts
  veiktu visaptverošu novērtējumu
  par vispārējās valdības un tās apakšnozaru budžeta izpildi gada laikā. Finanšu riski, kas saistīti ar vispārējai valdībai piederošām struktūrām un
  neparedzēto izdevumu saistībām
  ,
  kas varētu būtiski ietekmēt valsts budžetu, kā aprakstīts Padomes Direktīvā 2011/85/ES,
  arī iekļaujami novērtējumā tiktāl, ciktāl tie var ietekmēt pārmērīgu budžeta deficītu. Šā novērtējuma rezultātus ietver ziņojumā, ko iesniedz saskaņā ar 3. panta 4.a punktu un 5. panta 1.a punktu Regulā (EK) Nr. 1467/97 par darbībām pārmērīga budžeta deficīta novēršanai.

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

7. pants - 3. punkts

3.   Dalībvalsts attiecībā uz vispārējo valdību un tās apakšsektoriem regulāri sniedz ziņojumus Komisijai un Ekonomikas un finanšu komitejai
  vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi,
  par budžeta izpildi gada laikā, ieņēmumu un izdevumu daļā veikto diskrecionāro pasākumu ietekmi uz budžetu, valdības ienākumu un izdevumu mērķa apjomiem, kā arī informāciju par mērķu sasniegšanai pieņemtajiem pasākumiem un to veidu. Šo ziņojumu publisko.

3.   
  Pēc Komisijas pieprasījuma
  dalībvalsts attiecībā uz vispārējo valdību un tās apakšnozarēm regulāri sniedz ziņojumus Komisijai un Ekonomikas un finanšu komitejai par budžeta izpildi gada laikā, ieņēmumu un izdevumu daļā veikto diskrecionāro pasākumu ietekmi uz budžetu, valdības ienākumu un izdevumu mērķa apjomiem, kā arī informāciju par mērķu sasniegšanai pieņemtajiem pasākumiem un to veidu. Šo ziņojumu publisko.

Šajā punktā minētā ziņojuma saturu precizē Komisija.

Šajā punktā minētā ziņojuma saturu precizē Komisija.

Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja attiecīgajai dalībvalstij var piedāvāt iespēju piedalīties viedokļu apmaiņā.

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

7. pants - 6. punkts – a apakšpunkts

| (a) | veic un sniedz pārskatu par visaptverošu neatkarīgu revīziju vispārējās valdības sektora finansēs, to veicot saziņā ar valsts augstākajām revīzijas iestādēm, ar mērķi novērtēt publiska sektora finanšu pārskatu uzticamību, pilnīgumu un precizitāti pārmērīga budžeta deficīta procedūras nolūkiem. Šajā kontekstā Komisija (Eurostat) novērtē kvalitāti datiem, ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 679/2010 iesniegusi attiecīgā dalībvalsts; |
| --- | --- |

(a)

veic un sniedz pārskatu par visaptverošu neatkarīgu revīziju vispārējās valdības sektora finansēs, to veicot saziņā ar valsts augstākajām revīzijas iestādēm, ar mērķi novērtēt publiska sektora finanšu pārskatu uzticamību, pilnīgumu un precizitāti pārmērīga budžeta deficīta procedūras nolūkiem. Šajā kontekstā Komisija (Eurostat) novērtē kvalitāti datiem, ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 679/2010 iesniegusi attiecīgā dalībvalsts;

| (a) | veic un sniedz pārskatu par visaptverošu neatkarīgu revīziju vispārējās valdības sektora finansēs, to veicot saziņā ar valsts augstākajām revīzijas iestādēm, ar mērķi novērtēt publiska sektora finanšu pārskatu uzticamību, pilnīgumu un precizitāti pārmērīga budžeta deficīta procedūras nolūkiem. Šajā kontekstā Komisija (Eurostat) novērtē kvalitāti datiem, ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 479/2009 attiecībā uz statistikas datu kvalitāti saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru
  iesniegusi attiecīgā dalībvalsts; |
| --- | --- |

(a)

veic un sniedz pārskatu par visaptverošu neatkarīgu revīziju vispārējās valdības sektora finansēs, to veicot saziņā ar valsts augstākajām revīzijas iestādēm, ar mērķi novērtēt publiska sektora finanšu pārskatu uzticamību, pilnīgumu un precizitāti pārmērīga budžeta deficīta procedūras nolūkiem. Šajā kontekstā Komisija (Eurostat) novērtē kvalitāti datiem, ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 479/2009 attiecībā uz statistikas datu kvalitāti saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru
  iesniegusi attiecīgā dalībvalsts;

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

8. pants - 2. punkts

2.   Ja ir apdraudēta pārmērīga budžeta deficīta novēršanai paredzētā termiņa ievērošana, Komisija attiecīgajai dalībvalstij sniedz ieteikumu par papildu pasākumu
  pieņemšanu
  laikposmā, kas ir saderīgs ar tās pārmērīga budžeta deficīta novēršanai noteikto termiņu, kas minēts 1. punktā. Komisijas ieteikumu publisko, un pēc attiecīgas valsts parlamenta pieprasījuma Komisija to iesniedz šajā parlamentā.

2.   Ja ir apdraudēta pārmērīga budžeta deficīta novēršanai paredzētā termiņa ievērošana
  un ja šāds apdraudējums nav saistīts ar apstākļiem, kurus attiecīgā dalībvalsts nevar ietekmēt
  , Komisija attiecīgajai dalībvalstij sniedz ieteikumu par
  sākotnējā ieteikumā paredzēto
  papildu pasākumu
  rūpīgu īstenošanu
  laikposmā, kas ir saderīgs ar tās pārmērīga budžeta deficīta novēršanai noteikto termiņu, kas minēts 1. punktā Komisijas ieteikumu publisko, un pēc attiecīgas valsts parlamenta pieprasījuma Komisija to iesniedz šajā parlamentā.

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

8. pants - 3. punkts

3.   Laikposmā, kas noteikts 2. punktā minētajā Komisijas ieteikumā, attiecīgā dalībvalsts
  kopā ar 7. panta 3. punktā paredzētajiem ziņojumiem
  iesniedz Komisijai pārskatu par pasākumiem
  , kas pieņemti
  , sekojot šim ieteikumam.
  Pārskatā iekļauj visu veikto diskrecionāro pasākumu ietekmi uz budžetu, valdības izdevumu un ienākumu mērķa apjomus, informāciju par pieņemtajiem pasākumiem un plānotajiem pasākumiem mērķu sasniegšanai, kā arī informāciju par citām darbībām, kas tiek veiktas, lai ievērotu Komisijas ieteikumu.
  Šo ziņojumu publisko.

3.   Laikposmā, kas noteikts 2. punktā minētajā Komisijas ieteikumā, attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai
  papildu
  pārskatu par pasākumiem, ko tā veikusi
  , sekojot šim ieteikumam. Šo ziņojumu publisko.

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

-11. pants (jauns)

-11. pants

Deleģējuma īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 5. panta 5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz trīs gadu laikposmu no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru delegēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms triju gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments un Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 5. panta 5. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.
     
  Saskaņā ar 5. panta 5. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

-11.a pants (jauns)

– 11.a pants

Ekonomiskais dialogs

Lai veicinātu dialogu starp Savienības iestādēm, īpaši starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, un lai nodrošinātu labāku pārredzamību un atbildīgumu, Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var uzaicināt Padomes priekšsēdētāju, Komisiju un attiecīgā gadījumā Eiropas Padomes priekšsēdētāju vai Eurogrupas priekšsēdētāju uzstāties komitejā, lai apspriestu lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar 5. panta 5. punktu, 6. panta 4. punktu, 7. panta 5. punktu, 8. panta 4. punktu un 9. panta 3. punktu.

Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var dot iespēju viedokļu apmaiņā piedalīties dalībvalstij, uz kuru attiecas šādi lēmumi.

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

11. pants - 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| (ba) | šīs regulas ieguldījumu, veicinot Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas īstenošanu. |
| --- | --- |

(ba)

šīs regulas ieguldījumu, veicinot Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas īstenošanu.

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

11. pants - 3.a punkts (jauns)

3.a
     
  Cik vien drīz iespējams, bet ne vēlāk kā 2012. gada 31. decembrī, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Komisijai ziņojumu, kurā pārbaudīta iespēju īstenojamība un piedāvāti priekšlikumi par iespējamiem risinājumiem valsts parāda instrumentu kopīgai emisijai, ņemot vērā finansiālos, fiskālos un tiesiskos nosacījumus. Komisija īpašu uzmanību pievērš izpirkšanas fonda ieviešanas īstenojamībai, apvienojot parāda vērtspapīru kopīgu pagaidu emisiju un stingrus noteikumus par fiskālo korekciju.

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

11.a pants (jauns)

11.a pants

Komisijas ziņojums

Komisija līdz ... (7) nosūta ziņojumu un vajadzības gadījumā priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei, norādot, kā notiks koordinēšana un ex ante pārrunas starp dalībvalstīm par visiem galvenajiem ekonomikas un fiskālās politikas reformas plāniem ar iespējamiem blakusefektiem, kādā veidā notiks koordinēšana un pārrunas, kādas politikas jomas tiks apskatītas un kāda būs lēmumu, kas var tikt pieņemti šajā koordinēšanā un ex ante pārrunās, politiskā ietekme, it īpaši uz dalībvalstīm un valstu parlamentiem.

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

11.b pants (jauns)

11.b pants

Eiropas parāda pārvaldīšanas iestāde

Komisijai līdz ... (8) sniedz ziņojumu un vajadzības gadījumā arī priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei, izvērtējot iespēju izveidot Eiropas parāda pārvaldes iestādi, kas būtu atbildīga par visu to jautājumu kārtošanu un koordinēšanu, kas ir saistīti ar dalībvalstu ikgadējo parāda vērtspapīru emisijas plānu, nedzēsta parāda termiņa pagarināšanu un valsts parāda atmaksājamības novērtēšanu visās dalībvalstīs. Komisijas ziņojumā būtu arī jānovērtē iespējama ikgadēja to datu publiskošana, kuri saistīti ar dalībvalstu valsts parādu, deficītu un citiem makroekonomikas rādītājiem.

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

I pielikums (jauns)

Kopējie principi attiecībā uz neatkarīgām fiskālām institūcijām

| — | Atbildība: neskarot turpmāk noteiktos principus, neatkarīgo fiskālo institūciju raksturīgajām pazīmēm jāatbilst dalībvalstu tiesiskajam regulējumam un politiskajai un administratīvai iekārtai. Atspoguļojot izvēles iespējas, var ņemt vērā ar kapacitāti saistītās problēmas mazākās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

—

Atbildība: neskarot turpmāk noteiktos principus, neatkarīgo fiskālo institūciju raksturīgajām pazīmēm jāatbilst dalībvalstu tiesiskajam regulējumam un politiskajai un administratīvai iekārtai. Atspoguļojot izvēles iespējas, var ņemt vērā ar kapacitāti saistītās problēmas mazākās dalībvalstīs.

| — | Pilnvaras: neatkarīgu fiskālu institūciju pilnvaras būtu skaidri jādefinē, lai novērstu nepamatotu pārklāšanos ar fiskālajām iestādēm vai pilnvaru nepamatotu paplašināšanu uz fiskālo iestāžu pilnvaru vai valstu parlamentu prerogatīvu rēķina. |
| --- | --- |

—

Pilnvaras: neatkarīgu fiskālu institūciju pilnvaras būtu skaidri jādefinē, lai novērstu nepamatotu pārklāšanos ar fiskālajām iestādēm vai pilnvaru nepamatotu paplašināšanu uz fiskālo iestāžu pilnvaru vai valstu parlamentu prerogatīvu rēķina.

| — | Resursi: neatkarīgām fiskālām institūcijām piešķirtajiem resursiem vajadzētu būt samērīgiem ar to pilnvarām, lai tās uzticami varētu īstenot šīs pilnvaras. |
| --- | --- |

—

Resursi: neatkarīgām fiskālām institūcijām piešķirtajiem resursiem vajadzētu būt samērīgiem ar to pilnvarām, lai tās uzticami varētu īstenot šīs pilnvaras.

| — | Atbildība: būtu jāpieņem ar likumu noteikti mehānismi, lai veicinātu pienācīgu atbildību attiecībā pret likumdošanas varu. Neatkarīgu fiskālu institūciju ziņojumi un analīzes būtu jāpublisko un jāpadara pieejami bez maksas. |
| --- | --- |

—

Atbildība: būtu jāpieņem ar likumu noteikti mehānismi, lai veicinātu pienācīgu atbildību attiecībā pret likumdošanas varu. Neatkarīgu fiskālu institūciju ziņojumi un analīzes būtu jāpublisko un jāpadara pieejami bez maksas.

| — | Vadība: vadošie darbinieki būtu jāizvēlas un jāieceļ, balstoties uz nopelniem, pieredzi un tehnisko kompetenci īpaši attiecībā uz budžeta procesu. Iecelšanas procedūrā var iesaistīt dažādas iestādes, piemēram, izmantojot parlamentāro apstiprinājuma procedūru vai dažādām iestādēm ieceļot katrai savu vai vairākus locekļus. Vadoša amata ieņemšanas ilgums neatkarīgās fiskālās institūcijās būtu skaidri jānosaka tiesību aktos, to nedrīkstētu pagarināt un vēlams, lai tas būtu pārsniegtu parlamenta pilnvaru laiku. Līgumos būtu stingri jāparedz iespēja izbeigt to, ja locekļi ir vainīgi smagos pārkāpumos. |
| --- | --- |

—

Vadība: vadošie darbinieki būtu jāizvēlas un jāieceļ, balstoties uz nopelniem, pieredzi un tehnisko kompetenci īpaši attiecībā uz budžeta procesu. Iecelšanas procedūrā var iesaistīt dažādas iestādes, piemēram, izmantojot parlamentāro apstiprinājuma procedūru vai dažādām iestādēm ieceļot katrai savu vai vairākus locekļus. Vadoša amata ieņemšanas ilgums neatkarīgās fiskālās institūcijās būtu skaidri jānosaka tiesību aktos, to nedrīkstētu pagarināt un vēlams, lai tas būtu pārsniegtu parlamenta pilnvaru laiku. Līgumos būtu stingri jāparedz iespēja izbeigt to, ja locekļi ir vainīgi smagos pārkāpumos.

| — | Personāls: neatkarīgu fiskālu institūciju personāls būtu jāizvēlas atklātā konkursā, balstoties uz nopelniem un tehnisko kompetenci. Nodarbināšanas kārtībai būtu jāatbilst nosacījumiem civildienestā. |
| --- | --- |

—

Personāls: neatkarīgu fiskālu institūciju personāls būtu jāizvēlas atklātā konkursā, balstoties uz nopelniem un tehnisko kompetenci. Nodarbināšanas kārtībai būtu jāatbilst nosacījumiem civildienestā.

| — | Pieeja informācijai, pārredzamība un saziņas politika: parasti neatkarīgām fiskālām institūcijām ar likumu būtu jāgarantē pieeja jebkurai informācijai, kas vajadzīga, lai efektīvi un laikus īstenotu tās pilnvaras. Jebkādi ierobežojumi attiecībā uz šo noteikumu būtu arī skaidri jānosaka. Neskarot šos tiesību aktus, nevajadzētu kavēt neatkarīgu fiskālu institūciju iespējas laikus sniegt paziņojumus pieejamu plašsaziņas līdzekļu kanālos. Ja neatkarīgas fiskālas institūcijas ir izvietotas citās struktūrās, būtu jāpaskaidro, ka viedokļus paudušas vienīgi šīs institūcijas un nevis uzņēmēja iestāde. |
| --- | --- |

—

Pieeja informācijai, pārredzamība un saziņas politika: parasti neatkarīgām fiskālām institūcijām ar likumu būtu jāgarantē pieeja jebkurai informācijai, kas vajadzīga, lai efektīvi un laikus īstenotu tās pilnvaras. Jebkādi ierobežojumi attiecībā uz šo noteikumu būtu arī skaidri jānosaka. Neskarot šos tiesību aktus, nevajadzētu kavēt neatkarīgu fiskālu institūciju iespējas laikus sniegt paziņojumus pieejamu plašsaziņas līdzekļu kanālos. Ja neatkarīgas fiskālas institūcijas ir izvietotas citās struktūrās, būtu jāpaskaidro, ka viedokļus paudušas vienīgi šīs institūcijas un nevis uzņēmēja iestāde.

---

(1)  Pēc tam jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 57. panta otrā punkta otro daļu (A7- 0173/2012).

(2)  

  OV L 306, 23.11.2011., 12. lpp.

(3)  

  OV L 306, 23.11.2011., 33. lpp.

(4)  

  OV L 306, 23.11.2011., 1. lpp.

(5)  

  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

(6)  
  OV: lūgums, ievietot datumu: viens mēnesis pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

(7)  
  OV: lūguma ievietot datumu: trīs mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

(8)  
  OV, lūdzu, ievietot datumu: trīs mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/177 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/177

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijsERAB darbības ģeogrāfisko apgabalu paplašināšana, aptverot Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionu ***I

P7_TA(2012)0244

Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) dibināšanas nolīguma grozījumiem, ar ko paplašina ERAB darbības ģeogrāfisko apgabalu, aptverot Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionu (COM(2011)0905 – C7-0523/2011 – 2011/0442(COD))

2013/C 332 E/33

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0905), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0905),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0523/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0523/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 3. maija vēstulē pausto apņemšanos atbalstīt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 3. maija vēstulē pausto apņemšanos atbalstīt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu (A7-0142/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu (A7-0142/2012),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

Trešdiena, 2012. gada 13. jūnijsP7_TC1-COD(2011)0442

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) Nr. .../2012/ES par grozījumiem Nolīgumā par Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) dibināšanu, ar ko paplašina ERAB darbības ģeogrāfisko apgabalu, aptverot Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 602/2012/ES.)

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijs

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/178 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/178

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsSiļķu krājums uz rietumiem no Skotijas ***I

P7_TA(2012)0253

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (COM(2011)0760 – C7-0432/2011 – 2011/0345(COD))

2013/C 332 E/34

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0760), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0760),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, kā arī 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0432/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, kā arī 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0432/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 18. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 18. janvāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7-0145/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7-0145/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 68, 6.3.2012., 74. lpp.

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsP7_TC1-COD(2011)0345

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012, ar ko groza Padomes Regula (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (3), Padomei ir piešķirtas pilnvaras veikt turpmākus pasākumus un pārskatīt regulas 3. panta 2. punktā

  šajā regulā
  paredzētos un 4. panta 2. punktā, 4. panta 5. punktā un 9. pantā minētos maksimālos zvejas izraisītās mirstības rādītājus un ar tiem saistīto krājuma nārstojošo zivju biomasas apjomu. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (3), Padomei ir piešķirtas pilnvaras veikt turpmākus pasākumus un pārskatīt regulas 3. panta 2. punktā

  šajā regulā
  paredzētos un 4. panta 2. punktā, 4. panta 5. punktā un 9. pantā minētos maksimālos zvejas izraisītās mirstības rādītājus un ar tiem saistīto krājuma nārstojošo zivju biomasas apjomu. [Gr. 1]

| (2) | Saskaņā ar Līguma 290. pantu Komisijai var piešķirt pilnvaras papildināt vai grozīt nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus, pieņemot deleģētus aktus.
  [Gr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma 290. pantu Komisijai var piešķirt pilnvaras papildināt vai grozīt nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus, pieņemot deleģētus aktus.
  [Gr. 2]

| (3) | Lai varētu

  nodrošinātu, ka tiek
  efektīvi sasniegt

  sasniegti
  daudzgadu plānā paredzētos mērķus

  paredzētie mērķi
  un
  tiek
  strauji reaģēt

  reaģēts
  uz krājuma stāvokļa izmaiņām, saskaņā ar Līguma 290. pantu Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras
  pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu ar mērķi
  pārskatīt maksimālos zvejas izraisītās mirstības rādītājus un ar tiem saistīto krājuma nārstojošo zivju biomasas apjomu, ja zinātniski dati liecina par šo vērtību turpmāku neatbilstību plānā paredzētā mērķa sasniegšanai.
  Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(3)

Lai varētu

  nodrošinātu, ka tiek
  efektīvi sasniegt

  sasniegti
  daudzgadu plānā paredzētos mērķus

  paredzētie mērķi
  un
  tiek
  strauji reaģēt

  reaģēts
  uz krājuma stāvokļa izmaiņām, saskaņā ar Līguma 290. pantu Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras
  pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu ar mērķi
  pārskatīt maksimālos zvejas izraisītās mirstības rādītājus un ar tiem saistīto krājuma nārstojošo zivju biomasas apjomu, ja zinātniski dati liecina par šo vērtību turpmāku neatbilstību plānā paredzētā mērķa sasniegšanai.
  Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 3]

| (4) | Tā kā siļķes ūdeņos uz rietumiem no Skotijas ir migrējoša suga, tā apgabala specifikāciju, kur patlaban dzīvo šīs zivis

  krājums, kura atrašanās vieta ir ūdeņos uz rietumiem no Skotijas
  , būtu jāizmanto, lai atšķirtu to no citiem krājumiem, tomēr tam nevajadzētu būt par šķērsli šī plāna piemērošanai tad, ja sugas

  šis krājums
  maina savus mobilitātes ieradumus. Attiecīgi būtu jāgroza 1. un 2. pants.
  [Gr. 4] |
| --- | --- |

(4)

Tā kā siļķes ūdeņos uz rietumiem no Skotijas ir migrējoša suga, tā apgabala specifikāciju, kur patlaban dzīvo šīs zivis

  krājums, kura atrašanās vieta ir ūdeņos uz rietumiem no Skotijas
  , būtu jāizmanto, lai atšķirtu to no citiem krājumiem, tomēr tam nevajadzētu būt par šķērsli šī plāna piemērošanai tad, ja sugas

  šis krājums
  maina savus mobilitātes ieradumus. Attiecīgi būtu jāgroza 1. un 2. pants.
  [Gr. 4]

| (5) | Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī.
  [Gr. 5] |
| --- | --- |

(5)

Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī.
  [Gr. 5]

| (6) | Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
  [Gr. 6] |
| --- | --- |

(6)

Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
  [Gr. 6]

| (7) | Veicot šo grozījumu, būtu jāizlabo kļūda 7. panta virsrakstā.
  [Gr. 7] |
| --- | --- |

(7)

Veicot šo grozījumu, būtu jāizlabo kļūda 7. panta virsrakstā.
  [Gr. 7]

| (8) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1300/2008, |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1300/2008,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1300/2008 groza šādi:

| (1) | regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:
  "1. pants


  Priekšmets

  Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu zvejniecībām, kas izmanto siļķu krājumu ūdeņos

  apgabalā
  uz rietumiem no Skotijas."; [Gr. 8] |
| --- | --- |

(1)

regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

"1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu zvejniecībām, kas izmanto siļķu krājumu ūdeņos

  apgabalā
  uz rietumiem no Skotijas."; [Gr. 8]

| (2) | regulas 2. pantu papildina ar šādu e) punktu:






  "e) | "siļķu krājums ūdeņos

  apgabalā
  uz rietumiem no Skotijas" ir siļķu krājums (Clupea harengus)
  ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, kas patlaban dzīvo
  Savienības vai starptautiskajos ūdeņos ICES Vb, VIa un VIb rajonos

  zonās, kā arī ICES VIa zonas daļā, kura atrodas uz austrumiem no 7o R garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 55o Z platuma paralēles vai uz rietumiem no 7o R garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 56o Z ... paralēles, izņemot Klaidu
  ."; [Gr. 9] |
| --- | --- | --- |

(2)

regulas 2. pantu papildina ar šādu e) punktu:

"e)

"siļķu krājums ūdeņos

  apgabalā
  uz rietumiem no Skotijas" ir siļķu krājums (Clupea harengus)
  ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, kas patlaban dzīvo
  Savienības vai starptautiskajos ūdeņos ICES Vb, VIa un VIb rajonos

  zonās, kā arī ICES VIa zonas daļā, kura atrodas uz austrumiem no 7o R garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 55o Z platuma paralēles vai uz rietumiem no 7o R garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 56o Z ... paralēles, izņemot Klaidu
  ."; [Gr. 9]

| (3) | regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:
  "7. pants


  Maksimālo zvejas izraisītās mirstības rādītāju un ar tiem saistītā krājuma nārstojošo zivju biomasas apjoma pārskatīšana

  Ja zinātniski dati liecina,

  Komisija, pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu un citiem iespējamiem zinātniskiem datiem un pēc pilnīgas apspriešanās ar Pelaģisko zivju krājumu reģionālās konsultatīvās padomi, konstatē
  , ka 3. panta 2. punktā, no 4. panta 2. punkta līdz 4. panta 5. punktam un 9. pantā minēto

  minētie
  zvejas izraisītās mirstības rādītāju un ar tiem saistītā krājuma nārstojošo zivju biomasas apjoma vērtība vairs nav piemērota, lai sasniegtu 3. panta 1. punktā paredzēto mērķi, attiecībā uz šiem rādītājiem un apjomiem Komisija nosaka jaunas vērtības, pieņemot deleģētus aktus saskaņā ar 9.a pantu."; [Gr. 10] |
| --- | --- |

(3)

regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:

"7. pants

Maksimālo zvejas izraisītās mirstības rādītāju un ar tiem saistītā krājuma nārstojošo zivju biomasas apjoma pārskatīšana

Ja zinātniski dati liecina,

  Komisija, pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu un citiem iespējamiem zinātniskiem datiem un pēc pilnīgas apspriešanās ar Pelaģisko zivju krājumu reģionālās konsultatīvās padomi, konstatē
  , ka 3. panta 2. punktā, no 4. panta 2. punkta līdz 4. panta 5. punktam un 9. pantā minēto

  minētie
  zvejas izraisītās mirstības rādītāju un ar tiem saistītā krājuma nārstojošo zivju biomasas apjoma vērtība vairs nav piemērota, lai sasniegtu 3. panta 1. punktā paredzēto mērķi, attiecībā uz šiem rādītājiem un apjomiem Komisija nosaka jaunas vērtības, pieņemot deleģētus aktus saskaņā ar 9.a pantu."; [Gr. 10]

| (4) | regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:
  "8. pants


  Daudzgadu plāna izvērtēšana un pārskatīšana



  1.
     
  Vismaz r
  eizi četros gados, sākot no 2008. gada 18. decembra, Komisija izvērtē daudzgadu plāna efektivitāti un darbību.
  Šīs izvērtēšanas nolūkos Komisija konsultējas ar ZZTEK un Pelaģisko zivju krājumu reģionālās konsultatīvās padomi.
  Vajadzības gadījumā Komisija var ierosināt veikt

  iesniedz attiecīgus priekšlikumus, lai saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņemtu
  daudzgadu plāna
  grozījumus
  . vai pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 7. pantu.";


  2.
     
  Šā panta 1. punkts neskar 7. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu."[Gr. 11] |
| --- | --- |

(4)

regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:

"8. pants

Daudzgadu plāna izvērtēšana un pārskatīšana

1.
     
  Vismaz r
  eizi četros gados, sākot no 2008. gada 18. decembra, Komisija izvērtē daudzgadu plāna efektivitāti un darbību.
  Šīs izvērtēšanas nolūkos Komisija konsultējas ar ZZTEK un Pelaģisko zivju krājumu reģionālās konsultatīvās padomi.
  Vajadzības gadījumā Komisija var ierosināt veikt

  iesniedz attiecīgus priekšlikumus, lai saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņemtu
  daudzgadu plāna
  grozījumus
  . vai pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 7. pantu.";

2.
     
  Šā panta 1. punkts neskar 7. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu."[Gr. 11]

| (5) | iekļauj šādu 9.a pantu:
  "9.a pants


  Deleģēšanas īstenošana

  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
  2.   Regulas 7. un 8. pantā minētās Pilnvaras pieņemt
  7. pantā
  minētos deleģētos aktus
  Komisijai
  piešķir uz nenoteiktu laiku

  trim gadiem
  no [dd/mm/gggg] ... (4).
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms triju gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tādu paša ilguma laikposmu, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Gr. 12]

  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. un 8. pantā

  7. pantā
  minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
  4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
  5.   Saskaņā ar 7. un 8. pantu

  7. pantu
  pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem."

  [Gr. 14] |
| --- | --- |

(5)

iekļauj šādu 9.a pantu:

"9.a pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Regulas 7. un 8. pantā minētās Pilnvaras pieņemt
  7. pantā
  minētos deleģētos aktus
  Komisijai
  piešķir uz nenoteiktu laiku

  trim gadiem
  no [dd/mm/gggg] ... (4).
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms triju gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tādu paša ilguma laikposmu, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Gr. 12]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. un 8. pantā

  7. pantā
  minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 7. un 8. pantu

  7. pantu
  pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem."

[Gr. 14]

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 68, 6.3.2012., 74. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija nostāja.

2

(3)  OV L 344, 20.12.2008., 6. lpp.

3

(4)  Šīs regulas spēkā stāšanās diena.

4

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/182 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/182

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsLielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju riski ***I

P7_TA(2012)0254

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju risku pārvaldību (COM(2010)0781 – C7-0011/2011 – 2010/0377(COD))

2013/C 332 E/35

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0781), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0781),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0011/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0011/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 15. jūnija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 15. jūnija atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 25. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 25. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A7-0339/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A7-0339/2011),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | pieņem zināšanai šīs rezolūcijas pielikumā pievienoto Komisijas paziņojumu; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai šīs rezolūcijas pielikumā pievienoto Komisijas paziņojumu;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 248, 25.8.2011., 138. lpp.

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsP7_TC1-COD(2010)0377

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. jūnijā lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/.../ES par lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju risku pārvaldību, ar kuru groza un vēlāk atceļ Padomes Direktīvu 96/82/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2012/18/ES.)

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsPielikums normatīvajai rezolūcijai

Komisijas paziņojums

Paziņojums par akūta toksiskuma 3. Kategorijas bīstamu vielu (iedarbības ceļš caur ādu) neiekļaušanu (Seveso direktīvas I pielikuma 1. Daļa)

Komisija atzīst — kompromiss, kas panākts saistībā ar tās priekšlikumu, nozīmē, ka tiek uzlabots cilvēku veselības un drošības un vides aizsardzības līmenis salīdzinājumā ar līmeni, kas noteikts pašreiz spēkā esošajā Seveso II direktīvā 96/82/EK.

Komisija plāno turpmāk izanalizēt tādu lielu avāriju iespējamību, riskus un iespējamās sekas, kuras ir saistītas ar bīstamām vielām, kas iekļautas akūta toksiskuma 3. kategorijā (iedarbības ceļš caur ādu). Atkarībā no šīs analīzes rezultātiem Komisija var iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai iekļautu direktīvas piemērošanas jomā arī šo kategoriju.

---

| 15.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 332/183 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 332/183

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsZīdaiņiem un maziem bērniem paredzēta pārtika un īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta diētiskā pārtika ***I

P7_TA(2012)0255

Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku un īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu diētisko pārtiku (COM(2011)0353 – C7-0169/2011 – 2011/0156(COD))

2013/C 332 E/36

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0353), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0353),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0169/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0169/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedzis Itālijas Senāts un kurā apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedzis Itālijas Senāts un kurā apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 26. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 26. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A7-0059/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A7-0059/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 24, 28.1.2012., 119. lpp.

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsP7_TC1-COD(2011)0156

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 14. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011 par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku un īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu diētisko pārtiku, kā arī pārtiku, kas piemērota cilvēkiem, kuri nepanes lipekli, un pārtiku diētām ar zemu un ļoti zemu kaloriju daudzumu [Gr. 1]

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pantā noteikts, ka pasākumos, kuru mērķis ir iekšējā tirgus izveide un darbības nodrošināšana un kuri cita starpā attiecas uz veselību, drošību un patērētāju tiesību aizsardzību, par galveno jāuzskata augstais aizsardzības līmenis, īpašu uzmanību pievēršot visiem atklājumiem, kas pamatojas uz zinātnes faktiem. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pantā noteikts, ka pasākumos, kuru mērķis ir iekšējā tirgus izveide un darbības nodrošināšana un kuri cita starpā attiecas uz veselību, drošību un patērētāju tiesību aizsardzību, par galveno jāuzskata augstais aizsardzības līmenis, īpašu uzmanību pievēršot visiem atklājumiem, kas pamatojas uz zinātnes faktiem.

| (2) | Nekaitīgas un pilnvērtīgas Pārtikas brīva aprite

  nekaitīgums, jo īpaši, ja tā ir neaizsargātu iedzīvotāju grupām, piemēram, zīdaiņiem, maziem bērniem un personām ar noteiktām slimībām paredzēta pārtika, ir sevišķi
  būtisks iekšējā tirgus aspekts un ievērojami veicina iedzīvotāju veselības aizsardzību un labklājību, kā arī viņu sociālo un ekonomisko interešu ievērošanu

  priekšnoteikums šādu personu pārvietošanās brīvībai un iekšējā tirgus pareizai darbībai. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Nekaitīgas un pilnvērtīgas Pārtikas brīva aprite

  nekaitīgums, jo īpaši, ja tā ir neaizsargātu iedzīvotāju grupām, piemēram, zīdaiņiem, maziem bērniem un personām ar noteiktām slimībām paredzēta pārtika, ir sevišķi
  būtisks iekšējā tirgus aspekts un ievērojami veicina iedzīvotāju veselības aizsardzību un labklājību, kā arī viņu sociālo un ekonomisko interešu ievērošanu

  priekšnoteikums šādu personu pārvietošanās brīvībai un iekšējā tirgus pareizai darbībai. [Gr. 2]

| (2a) | Šajā kontekstā un ņemot vērā, ka Savienības tiesību akti pārtikas jomā tika izstrādāti tā, lai tirgū nenonāktu bīstami pārtikas produkti, no pārtikas produktu kategorijām, uz kurām attiecas šī regula, būtu jāizslēdz vielas, kas var negatīvi ietekmēt attiecīgo iedzīvotāju grupu veselību. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(2a)

Šajā kontekstā un ņemot vērā, ka Savienības tiesību akti pārtikas jomā tika izstrādāti tā, lai tirgū nenonāktu bīstami pārtikas produkti, no pārtikas produktu kategorijām, uz kurām attiecas šī regula, būtu jāizslēdz vielas, kas var negatīvi ietekmēt attiecīgo iedzīvotāju grupu veselību. [Gr. 3]

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/39/EK par īpašas diētas pārtikas produktiem (3) paredz vispārīgus noteikumus par tādu pārtiku, kuras sastāvs un pagatavošana ir īpaši jāizstrādā, lai apmierinātu prasības pēc īpašas diētas personām, kam tā paredzēta. Vairākums minētajā direktīvā paredzēto noteikumu ir datējami ar 1977. gadu un tādēļ ir jāpārskata

  nepalīdz patērētājiem izdarīt uz informāciju balstītu izvēli starp diētisku pārtiku, bagātinātu pārtiku, pārtiku ar norādēm un plaša patēriņa pārtiku
  .
  Šā tiesību akta saikne ar nesenāk pieņemtajiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīvu 2002/46/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (4), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (5), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1925/2006 par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem (7) ir papildus faktors, kā dēļ nepieciešams padziļināti pārskatīt Direktīvu 2009/39/EK
  . [Gr. 4] |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/39/EK par īpašas diētas pārtikas produktiem (3) paredz vispārīgus noteikumus par tādu pārtiku, kuras sastāvs un pagatavošana ir īpaši jāizstrādā, lai apmierinātu prasības pēc īpašas diētas personām, kam tā paredzēta. Vairākums minētajā direktīvā paredzēto noteikumu ir datējami ar 1977. gadu un tādēļ ir jāpārskata

  nepalīdz patērētājiem izdarīt uz informāciju balstītu izvēli starp diētisku pārtiku, bagātinātu pārtiku, pārtiku ar norādēm un plaša patēriņa pārtiku
  .
  Šā tiesību akta saikne ar nesenāk pieņemtajiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīvu 2002/46/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (4), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (5), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1925/2006 par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem (7) ir papildus faktors, kā dēļ nepieciešams padziļināti pārskatīt Direktīvu 2009/39/EK
  . [Gr. 4]

| (4) | Direktīvā 2009/39/EK ir sniegta vienota “īpašas diētas pārtikas produktu” definīcija un vispārīgas marķēšanas prasības, tostarp tādas, kas paredz, ka uz šādas pārtikas ir jābūt norādei par tās piemērotību paredzētajiem uztura nolūkiem. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvā 2009/39/EK ir sniegta vienota “īpašas diētas pārtikas produktu” definīcija un vispārīgas marķēšanas prasības, tostarp tādas, kas paredz, ka uz šādas pārtikas ir jābūt norādei par tās piemērotību paredzētajiem uztura nolūkiem.

| (5) | Direktīvā 2009/39/EK noteiktās vispārējās sastāva un marķēšanas prasības ir papildinātas ar vairākiem neleģislatīviem Savienības aktiem, kas piemērojami īpašām pārtikas kategorijām. Šajā saistībā Komisijas Direktīva 2006/141/EK (8) paredz saskaņotus noteikumus attiecībā uz mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem, savukārt Komisijas Direktīva 2006/125/EK (9) paredz konkrētus saskaņotus noteikumus par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem. Līdzīgā veidā saskaņoti noteikumi ir paredzēti arī Komisijas 1996. gada 26. februāra Direktīvā 96/8/EK par pārtikas produktiem, ko paredzēts izmantot svara samazināšanas diētām ar samazinātu enerģētisko vērtību (10), Komisijas 1999. gada 25. marta Direktīvā 1999/21/EK par diētisko pārtiku cilvēkiem ar veselības traucējumiem (11) un Komisijas 2009. gada 20. janvāra Regulā (EK) Nr. 41/2009 par tādu pārtikas produktu sastāvu un marķēšanu, kas piemēroti cilvēkiem, kuri nepanes lipekli (12). |
| --- | --- |

(5)

Direktīvā 2009/39/EK noteiktās vispārējās sastāva un marķēšanas prasības ir papildinātas ar vairākiem neleģislatīviem Savienības aktiem, kas piemērojami īpašām pārtikas kategorijām. Šajā saistībā Komisijas Direktīva 2006/141/EK (8) paredz saskaņotus noteikumus attiecībā uz mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem, savukārt Komisijas Direktīva 2006/125/EK (9) paredz konkrētus saskaņotus noteikumus par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem. Līdzīgā veidā saskaņoti noteikumi ir paredzēti arī Komisijas 1996. gada 26. februāra Direktīvā 96/8/EK par pārtikas produktiem, ko paredzēts izmantot svara samazināšanas diētām ar samazinātu enerģētisko vērtību (10), Komisijas 1999. gada 25. marta Direktīvā 1999/21/EK par diētisko pārtiku cilvēkiem ar veselības traucējumiem (11) un Komisijas 2009. gada 20. janvāra Regulā (EK) Nr. 41/2009 par tādu pārtikas produktu sastāvu un marķēšanu, kas piemēroti cilvēkiem, kuri nepanes lipekli (12).

| (6) | Turklāt Padomes Direktīva 92/52/EEK (13) paredz saskaņotus noteikumus attiecībā uz mākslīgā piena maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgā piena maisījumiem maziem bērniem, kas paredzēti eksportam uz trešajām valstīm. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt Padomes Direktīva 92/52/EEK (13) paredz saskaņotus noteikumus attiecībā uz mākslīgā piena maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgā piena maisījumiem maziem bērniem, kas paredzēti eksportam uz trešajām valstīm.

| (6a) | Saskaņā ar Padomes 1992. gada 18. jūnija Rezolūciju (14) Savienībai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi attiecībā uz mātes piena aizstājēju tirdzniecību trešās valstīs, ko īsteno Kopienā dibināti ražošanas uzņēmumi. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(6a)

Saskaņā ar Padomes 1992. gada 18. jūnija Rezolūciju (14) Savienībai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi attiecībā uz mātes piena aizstājēju tirdzniecību trešās valstīs, ko īsteno Kopienā dibināti ražošanas uzņēmumi. [Gr. 5]

| (7) | Direktīva 2009/39/EK paredz, ka var pieņemt īpašus noteikumus par šīm divām īpašajām pārtikas kategorijām, uz kurām attiecas īpašas diētas pārtikas definīcija: “pārtikas produkti, kas paredzēti intensīvas muskuļu piepūles gadījumos, īpaši sportistiem”, un “pārtikas produkti personām, kas slimo ar ogļhidrātu vielmaiņas traucējumiem (diabētu)”. Attiecībā uz pārtiku, kas paredzēta intensīvas muskuļu piepūles gadījumos, nebija iespējams izdarīt apmierinošu secinājumu par īpašu noteikumu izstrādi, jo dalībvalstīm un ieinteresētajām personām bija ļoti atšķirīgi viedokļi par īpašo tiesību aktu darbības jomu, iekļaujamajām pārtikas apakškategorijām, sastāva prasību noteikšanas kritērijiem un iespējamo ietekmi uz jauninājumiem produktu izstrādē. Attiecībā uz īpašiem noteikumiem par pārtiku personām, kas slimo ar ogļhidrātu vielmaiņas traucējumiem (diabētu), Komisijas ziņojumā (15) ir secināts, ka nav zinātniska pamatojuma īpašu sastāva prasību noteikšanai.
  Tomēr būtu joprojām jāīsteno saistības atzīt sportistu uztura prasības, ko Komisija uzņēmās ar direktīvu 2009/39/EK un ko apliecina Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes ("Iestāde") zinātniskie atzinumi par aktīvu indivīdu pārtikas vajadzībām un Pārtikas zinātniskās komitejas 2001. gada 28. februāra ziņojums par intensīvas muskuļu piepūles gadījumos, jo īpaši sportistiem, paredzētas pārtikas sastāvu un specifikāciju. Tādēļ Komisijai būtu ne vēlāk kā līdz 2015. gada 1. jūlijam jāizvērtē nepieciešamība šajā sakarā pārskatīt vispārējos tiesību aktus pārtikas jomā. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(7)

Direktīva 2009/39/EK paredz, ka var pieņemt īpašus noteikumus par šīm divām īpašajām pārtikas kategorijām, uz kurām attiecas īpašas diētas pārtikas definīcija: “pārtikas produkti, kas paredzēti intensīvas muskuļu piepūles gadījumos, īpaši sportistiem”, un “pārtikas produkti personām, kas slimo ar ogļhidrātu vielmaiņas traucējumiem (diabētu)”. Attiecībā uz pārtiku, kas paredzēta intensīvas muskuļu piepūles gadījumos, nebija iespējams izdarīt apmierinošu secinājumu par īpašu noteikumu izstrādi, jo dalībvalstīm un ieinteresētajām personām bija ļoti atšķirīgi viedokļi par īpašo tiesību aktu darbības jomu, iekļaujamajām pārtikas apakškategorijām, sastāva prasību noteikšanas kritērijiem un iespējamo ietekmi uz jauninājumiem produktu izstrādē. Attiecībā uz īpašiem noteikumiem par pārtiku personām, kas slimo ar ogļhidrātu vielmaiņas traucējumiem (diabētu), Komisijas ziņojumā (15) ir secināts, ka nav zinātniska pamatojuma īpašu sastāva prasību noteikšanai.
  Tomēr būtu joprojām jāīsteno saistības atzīt sportistu uztura prasības, ko Komisija uzņēmās ar direktīvu 2009/39/EK un ko apliecina Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes ("Iestāde") zinātniskie atzinumi par aktīvu indivīdu pārtikas vajadzībām un Pārtikas zinātniskās komitejas 2001. gada 28. februāra ziņojums par intensīvas muskuļu piepūles gadījumos, jo īpaši sportistiem, paredzētas pārtikas sastāvu un specifikāciju. Tādēļ Komisijai būtu ne vēlāk kā līdz 2015. gada 1. jūlijam jāizvērtē nepieciešamība šajā sakarā pārskatīt vispārējos tiesību aktus pārtikas jomā. [Gr. 6]

| (7a) | Attiecībā uz īpašiem noteikumiem par pārtiku personām, kas slimo ar ogļhidrātu vielmaiņas traucējumiem (diabētu) (16), Komisijas 2008. gada 26. jūnija ziņojumā ir secināts, ka nav zinātniska pamatojuma īpašu sastāva prasību noteikšanai. Līdz ar to šī regula nav šai pārtikas kategorijai atbilstīgs tiesiskais regulējums. Kā uzskata Komisija, attiecībā uz personām ar diabētu ir būtiskāk spriest par uzņemtās pārtikas daudzumu un veidu. Šis secinājums nekādi nav pretrunā ar tādas Savienības līmeņa stratēģijas īstenošanu, kura vispusīgi risinātu problēmas saistībā ar diabētu (1. un 2. tips), kas skar vairāk nekā 32 miljonus Savienības iedzīvotāju. Šie skaitļi, kuriem līdz 2030. gadam ir prognozēts pieaugums par 16 % īpaši Eiropas iedzīvotāju aptaukošanās epidēmijas un novecošanās dēļ, apliecina, ka šai jomai jāpievērš uzmanība Savienības līmenī, tostarp attiecībā uz pētniecību un attīstību. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(7a)

Attiecībā uz īpašiem noteikumiem par pārtiku personām, kas slimo ar ogļhidrātu vielmaiņas traucējumiem (diabētu) (16), Komisijas 2008. gada 26. jūnija ziņojumā ir secināts, ka nav zinātniska pamatojuma īpašu sastāva prasību noteikšanai. Līdz ar to šī regula nav šai pārtikas kategorijai atbilstīgs tiesiskais regulējums. Kā uzskata Komisija, attiecībā uz personām ar diabētu ir būtiskāk spriest par uzņemtās pārtikas daudzumu un veidu. Šis secinājums nekādi nav pretrunā ar tādas Savienības līmeņa stratēģijas īstenošanu, kura vispusīgi risinātu problēmas saistībā ar diabētu (1. un 2. tips), kas skar vairāk nekā 32 miljonus Savienības iedzīvotāju. Šie skaitļi, kuriem līdz 2030. gadam ir prognozēts pieaugums par 16 % īpaši Eiropas iedzīvotāju aptaukošanās epidēmijas un novecošanās dēļ, apliecina, ka šai jomai jāpievērš uzmanība Savienības līmenī, tostarp attiecībā uz pētniecību un attīstību. [Gr. 7]

| (8) | Direktīva 2009/39/EK arī paredz vispārēju valsts līmeņa paziņošanas procedūru attiecībā uz pārtiku, ko pārtikas uzņēmumi uzrādījuši kā tādu, uz ko attiecas “īpašas diētas pārtikas produktu” definīcija un attiecībā uz ko Savienības tiesību aktos nav paredzēti citi īpaši noteikumi, lai veicinātu šādas pārtikas efektīvu uzraudzību, ko veic dalībvalstis, pirms tā tiek laista Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(8)

Direktīva 2009/39/EK arī paredz vispārēju valsts līmeņa paziņošanas procedūru attiecībā uz pārtiku, ko pārtikas uzņēmumi uzrādījuši kā tādu, uz ko attiecas “īpašas diētas pārtikas produktu” definīcija un attiecībā uz ko Savienības tiesību aktos nav paredzēti citi īpaši noteikumi, lai veicinātu šādas pārtikas efektīvu uzraudzību, ko veic dalībvalstis, pirms tā tiek laista Savienības tirgū.

| (9) | Komisijas ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par minētās paziņošanas procedūras īstenošanu (17) tika norādīts, ka “īpašas diētas pārtikas produktu” definīcijas atšķirīgā interpretācija var radīt sarežģījumus, jo, kā izrādījās, valstu iestādes šo definīciju var interpretēt atšķirīgi. Tāpēc ziņojumā ir secināts, ka vajadzīgs pārskatīt Direktīvas 2009/39/EK darbības jomu, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu efektīvāku un saskaņotāku īstenošanu. |
| --- | --- |

(9)

Komisijas ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par minētās paziņošanas procedūras īstenošanu (17) tika norādīts, ka “īpašas diētas pārtikas produktu” definīcijas atšķirīgā interpretācija var radīt sarežģījumus, jo, kā izrādījās, valstu iestādes šo definīciju var interpretēt atšķirīgi. Tāpēc ziņojumā ir secināts, ka vajadzīgs pārskatīt Direktīvas 2009/39/EK darbības jomu, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu efektīvāku un saskaņotāku īstenošanu.

| (10) | Pētījuma ziņojumā (18) par īpašas diētas pārtikas produktu aprites tiesību aktu pārskatīšanu ir apstiprināti secinājumi, ko Komisija paudusi iepriekš minētajā ziņojumā par paziņošanas procedūras īstenošanu, un norādīts, ka Direktīvā 2009/39/EK noteiktās plašās definīcijas dēļ arvien lielāks daudzums pārtikas mūsdienās tiek pārdots un marķēts kā īpašas diētas pārtika. Pētījuma ziņojumā ir arī norādīts, ka pārtikas veids, ko reglamentē minētie tiesību akti, starp dalībvalstīm būtiski atšķiras; līdzīga pārtika dažādās dalībvalstīs var tikt vienlaicīgi pārdota kā īpašas diētas pārtikas un/vai kā parasta patēriņa pārtika, kas paredzēta visiem vai atsevišķām sabiedrības grupām, piemēram, grūtniecēm, sievietēm pēcmenopauzes periodā, gados veciem cilvēkiem, augošiem bērniem, pusaudžiem, mainīgi aktīvām personām un citiem. Šāda situācija grauj iekšējā tirgus darbību, rada tiesisko nenoteiktību kompetentajām iestādēm, pārtikas uzņēmumiem un patērētājiem, turklāt nevar izslēgt ļaunprātīgas tirdzniecības un konkurences kropļošanas risku. |
| --- | --- |

(10)

Pētījuma ziņojumā (18) par īpašas diētas pārtikas produktu aprites tiesību aktu pārskatīšanu ir apstiprināti secinājumi, ko Komisija paudusi iepriekš minētajā ziņojumā par paziņošanas procedūras īstenošanu, un norādīts, ka Direktīvā 2009/39/EK noteiktās plašās definīcijas dēļ arvien lielāks daudzums pārtikas mūsdienās tiek pārdots un marķēts kā īpašas diētas pārtika. Pētījuma ziņojumā ir arī norādīts, ka pārtikas veids, ko reglamentē minētie tiesību akti, starp dalībvalstīm būtiski atšķiras; līdzīga pārtika dažādās dalībvalstīs var tikt vienlaicīgi pārdota kā īpašas diētas pārtikas un/vai kā parasta patēriņa pārtika, kas paredzēta visiem vai atsevišķām sabiedrības grupām, piemēram, grūtniecēm, sievietēm pēcmenopauzes periodā, gados veciem cilvēkiem, augošiem bērniem, pusaudžiem, mainīgi aktīvām personām un citiem. Šāda situācija grauj iekšējā tirgus darbību, rada tiesisko nenoteiktību kompetentajām iestādēm, pārtikas uzņēmumiem un patērētājiem, turklāt nevar izslēgt ļaunprātīgas tirdzniecības un konkurences kropļošanas risku.

| (11) | Šķiet, nesen pieņemtie Savienības tiesību akti ir vairāk pielāgoti augošam un inovatīvam pārtikas tirgum, nekā Direktīva 2009/39/EK. Šajā ziņā īpaša nozīme ir šādiem tiesību aktiem: Direktīvai 2002/46/EK, Regulai (EK) Nr. 1924/2006 un Regulai (EK) Nr. 1925/2006. Turklāt minēto Savienības tiesību aktu noteikumi pienācīgi reglamentētu vairākas pārtikas kategorijas, uz kurām attiecas Direktīva 2009/39/EK, radot mazāku administratīvo slogu un lielāku skaidrību par darbības jomu un mērķiem. |
| --- | --- |

(11)

Šķiet, nesen pieņemtie Savienības tiesību akti ir vairāk pielāgoti augošam un inovatīvam pārtikas tirgum, nekā Direktīva 2009/39/EK. Šajā ziņā īpaša nozīme ir šādiem tiesību aktiem: Direktīvai 2002/46/EK, Regulai (EK) Nr. 1924/2006 un Regulai (EK) Nr. 1925/2006. Turklāt minēto Savienības tiesību aktu noteikumi pienācīgi reglamentētu vairākas pārtikas kategorijas, uz kurām attiecas Direktīva 2009/39/EK, radot mazāku administratīvo slogu un lielāku skaidrību par darbības jomu un mērķiem.

| (11a) | Tāpēc ir jānovērš atšķirības interpretēšanā un grūtības dalībvalstīm un pārtikas nozares uzņēmumiem atsevišķu pārtikas aprites tiesību aktu apvienošanā, vienkāršojot normatīvo vidi. Tas nodrošinātu, ka Savienībā pret līdzīgiem produktiem izturas vienādi, un radītu līdzvērtīgus konkurences nosacījumus visiem iekšējā tirgus dalībniekiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(11a)

Tāpēc ir jānovērš atšķirības interpretēšanā un grūtības dalībvalstīm un pārtikas nozares uzņēmumiem atsevišķu pārtikas aprites tiesību aktu apvienošanā, vienkāršojot normatīvo vidi. Tas nodrošinātu, ka Savienībā pret līdzīgiem produktiem izturas vienādi, un radītu līdzvērtīgus konkurences nosacījumus visiem iekšējā tirgus dalībniekiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. [Gr. 8]

| (12) | Turklāt pieredze liecina, ka atsevišķi noteikumi, kas iekļauti Direktīvā 2009/39/EK vai pieņemti saskaņā ar to, vairs efektīvi nenodrošina iekšējā tirgus darbību. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt pieredze liecina, ka atsevišķi noteikumi, kas iekļauti Direktīvā 2009/39/EK vai pieņemti saskaņā ar to, vairs efektīvi nenodrošina iekšējā tirgus darbību.

| (13) | Tāpēc termins “īpašas diētas pārtikas produkti” ir jāatceļ un Direktīva 2009/39/EK ir jāaizstāj ar šo tiesību aktu. Lai vienkāršotu tā piemērošanu un nodrošinātu konsekvenci visās dalībvalstīs, šis tiesību akts ir jāpieņem kā regula. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc termins “īpašas diētas pārtikas produkti” ir jāatceļ un Direktīva 2009/39/EK ir jāaizstāj ar šo tiesību aktu. Lai vienkāršotu tā piemērošanu un nodrošinātu konsekvenci visās dalībvalstīs, šis tiesību akts ir jāpieņem kā regula.

| (14) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (19), paredz vienotus principus un definīcijas Savienības pārtikas aprites tiesību aktiem, lai nodrošinātu augstu sabiedrības veselības un patērētāju interešu aizsardzības līmeni
  , tajā pašā laikā garantējot efektīvu
  iekšējā tirgus darbību. Tā nosaka riska analīzes principus saistībā ar pārtiku,
  nosaka, ka saskaņā ar piesardzības piesardzības principu var pieņemt riska pārvaldības pagaidu pasākumus,
  un nosaka struktūru un mehānismus zinātniskajiem un tehniskajiem novērtējumiem, ko veic Iestāde. Tāpēc atsevišķas minētajā regulā noteiktās definīcijas jāpiemēro arī šīs regulas kontekstā. Turklāt šīs regulas nolūkos ar Iestādi ir jāapspriežas visos jautājumos, kas varētu ietekmēt sabiedrības veselību. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(14)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (19), paredz vienotus principus un definīcijas Savienības pārtikas aprites tiesību aktiem, lai nodrošinātu augstu sabiedrības veselības un patērētāju interešu aizsardzības līmeni
  , tajā pašā laikā garantējot efektīvu
  iekšējā tirgus darbību. Tā nosaka riska analīzes principus saistībā ar pārtiku,
  nosaka, ka saskaņā ar piesardzības piesardzības principu var pieņemt riska pārvaldības pagaidu pasākumus,
  un nosaka struktūru un mehānismus zinātniskajiem un tehniskajiem novērtējumiem, ko veic Iestāde. Tāpēc atsevišķas minētajā regulā noteiktās definīcijas jāpiemēro arī šīs regulas kontekstā. Turklāt šīs regulas nolūkos ar Iestādi ir jāapspriežas visos jautājumos, kas varētu ietekmēt sabiedrības veselību. [Gr. 9]

| (14a) | Ja pastāv tūlītējs vai ilgtermiņa risks veselībai un dzīvībai, bet nav zinātniski pamatotu pierādījumu, būtu jāpiemēro piesardzības princips, lai nodrošinātu augsta līmeņa veselības aizsardzību, ņemot vērā kumulatīvu toksisko iedarbību un šajā regulā ietverto konkrēto iedzīvotāju grupu noteikto veselības jutīgumu. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(14a)

Ja pastāv tūlītējs vai ilgtermiņa risks veselībai un dzīvībai, bet nav zinātniski pamatotu pierādījumu, būtu jāpiemēro piesardzības princips, lai nodrošinātu augsta līmeņa veselības aizsardzību, ņemot vērā kumulatīvu toksisko iedarbību un šajā regulā ietverto konkrēto iedzīvotāju grupu noteikto veselības jutīgumu. [Gr. 10]

| (15) | Tikai ierobežots pārtikas kategoriju skaits veido vienīgo uztura avotu atsevišķām sabiedrības grupām vai papildu uztura avotu; šīs pārtikas kategorijas ir būtiskas, lai risinātu konkrētas veselības stāvokļa problēmas un/vai nodrošinātu paredzēto uzturvērtības pietiekamību dažām vispārzināmām neaizsargātām sabiedrības grupām. Minētās pārtikas kategorijas ietver mākslīgos maisījumus zīdaiņiem, mākslīgos papildu ēdināšanas maisījumus zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku, kā arī īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu diētisko pārtiku
  , pārtiku, kas piemērota cilvēkiem, kuri nepanes lipekli, un pārtiku, kas paredzēta diētām ar mazu vai ļoti mazu kaloriju daudzumu
  . Pieredze liecina, ka noteikumi, kas paredzēti Direktīvā 2006/141/EK, Direktīvā 2006/125/EK, kā arī Direktīvā 1999/21/EK, pietiekami nodrošina šādas pārtikas brīvu apriti, vienlaikus garantējot augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni.
  Uz pārtiku, kas paredzēta diētām ar ļoti mazu kaloriju daudzumu, pagaidām neattiecas Direktīva 96/8/EK, bet vienīgi Direktīva 2009/39/EK
  Tāpēc ir lietderīgi, ka šī regula pievērstu uzmanību vispārējām sastāva un informācijas prasībām, kas piemērojamas mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem, mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtikai, bērnu pārtikai zīdaiņiem un maziem bērniem un īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētai diētiskajai pārtikai,
  pārtikai, kas piemērota cilvēkiem, kuri nepanes lipekli, kā arī pārtikai, kas paredzēta diētām ar mazu vai ļoti mazu kaloriju daudzumu, vienlaikus
  ņemot vērā Direktīvu 2006/141/EK, Direktīvu 2006/125/EK un Direktīvu 1999/21/EK. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(15)

Tikai ierobežots pārtikas kategoriju skaits veido vienīgo uztura avotu atsevišķām sabiedrības grupām vai papildu uztura avotu; šīs pārtikas kategorijas ir būtiskas, lai risinātu konkrētas veselības stāvokļa problēmas un/vai nodrošinātu paredzēto uzturvērtības pietiekamību dažām vispārzināmām neaizsargātām sabiedrības grupām. Minētās pārtikas kategorijas ietver mākslīgos maisījumus zīdaiņiem, mākslīgos papildu ēdināšanas maisījumus zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku, kā arī īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu diētisko pārtiku
  , pārtiku, kas piemērota cilvēkiem, kuri nepanes lipekli, un pārtiku, kas paredzēta diētām ar mazu vai ļoti mazu kaloriju daudzumu
  . Pieredze liecina, ka noteikumi, kas paredzēti Direktīvā 2006/141/EK, Direktīvā 2006/125/EK, kā arī Direktīvā 1999/21/EK, pietiekami nodrošina šādas pārtikas brīvu apriti, vienlaikus garantējot augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni.
  Uz pārtiku, kas paredzēta diētām ar ļoti mazu kaloriju daudzumu, pagaidām neattiecas Direktīva 96/8/EK, bet vienīgi Direktīva 2009/39/EK
  Tāpēc ir lietderīgi, ka šī regula pievērstu uzmanību vispārējām sastāva un informācijas prasībām, kas piemērojamas mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem, mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtikai, bērnu pārtikai zīdaiņiem un maziem bērniem un īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētai diētiskajai pārtikai,
  pārtikai, kas piemērota cilvēkiem, kuri nepanes lipekli, kā arī pārtikai, kas paredzēta diētām ar mazu vai ļoti mazu kaloriju daudzumu, vienlaikus
  ņemot vērā Direktīvu 2006/141/EK, Direktīvu 2006/125/EK un Direktīvu 1999/21/EK. [Gr. 11]

| (16) | Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, šajā regulā ir jāpārņem Direktīvā 2006/141/EK, Direktīvā 2006/125/EK, Direktīvu 1999/21/EK, un

  Regulā (EK) Nr. 41/2009 un Direktīvā 96/8/EK
  noteiktās definīcijas. Tomēr mākslīgo maisījumu zīdaiņiem, mākslīgo papildu ēdināšanas maisījumu zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtikas, bērnu pārtikas, un īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētas diētiskās pārtikas
  , pārtikas, kas piemērota cilvēkiem, kuri nepanes lipekli, un pārtikas, kas paredzēta diētām ar mazu vai ļoti mazu kaloriju daudzumu,
  definīcijas ir regulāri jāpielāgo, ņemot vērā tehnikas un zinātnes attīstību un attiecīgā gadījumā atbilstošās norises starptautiskā līmenī. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, šajā regulā ir jāpārņem Direktīvā 2006/141/EK, Direktīvā 2006/125/EK, Direktīvu 1999/21/EK, un

  Regulā (EK) Nr. 41/2009 un Direktīvā 96/8/EK
  noteiktās definīcijas. Tomēr mākslīgo maisījumu zīdaiņiem, mākslīgo papildu ēdināšanas maisījumu zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtikas, bērnu pārtikas, un īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētas diētiskās pārtikas
  , pārtikas, kas piemērota cilvēkiem, kuri nepanes lipekli, un pārtikas, kas paredzēta diētām ar mazu vai ļoti mazu kaloriju daudzumu,
  definīcijas ir regulāri jāpielāgo, ņemot vērā tehnikas un zinātnes attīstību un attiecīgā gadījumā atbilstošās norises starptautiskā līmenī. [Gr. 12]

| (16a) | Saskaņā ar Pasaules Veselības Organizācijas ieteikumiem jaundzimušie ar mazu svaru būtu jābaro ar mātes pienu. Tomēr jaundzimušajiem ar mazu svaru un priekšlaicīgi dzimušajiem bieži ir īpašas uztura vajadzības, kuras nevar apmierināt bez mātes piena vai parasta mākslīgā piena maisījumiem zīdaiņiem. Šādiem zīdaiņiem paredzētai pārtikai būtu jāatbilst spēkā esošajiem noteikumiem attiecībā uz īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu diētisko pārtiku, ja šis pārtikas veids ir izvēlēts par vispiemērotāko maisījumu, ņemot vērā zīdaiņa īpašo medicīnisko stāvokli. Mākslīgiem maisījumiem jaundzimušajiem ar mazu svaru un priekšlaicīgi dzimušajiem būtu vienmēr jāatbilst Direktīvas 2006/141/EK prasībām.[Gr. 13] |
| --- | --- |

(16a)

Saskaņā ar Pasaules Veselības Organizācijas ieteikumiem jaundzimušie ar mazu svaru būtu jābaro ar mātes pienu. Tomēr jaundzimušajiem ar mazu svaru un priekšlaicīgi dzimušajiem bieži ir īpašas uztura vajadzības, kuras nevar apmierināt bez mātes piena vai parasta mākslīgā piena maisījumiem zīdaiņiem. Šādiem zīdaiņiem paredzētai pārtikai būtu jāatbilst spēkā esošajiem noteikumiem attiecībā uz īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu diētisko pārtiku, ja šis pārtikas veids ir izvēlēts par vispiemērotāko maisījumu, ņemot vērā zīdaiņa īpašo medicīnisko stāvokli. Mākslīgiem maisījumiem jaundzimušajiem ar mazu svaru un priekšlaicīgi dzimušajiem būtu vienmēr jāatbilst Direktīvas 2006/141/EK prasībām.[Gr. 13]

| (17) | Svarīgi, lai sastāvdaļas, ko izmanto šīs regulas aptverto pārtikas kategoriju ražošanā, būtu piemērotas personām, kurām tās paredzētas, atbilstu šādu personu uzturvērtības prasībām un to uzturvērtības pietiekamība būtu apstiprināta ar vispāratzītiem zinātniskiem datiem. Šāda pietiekamība jāpierāda, sistēmiski
  un neatkarīgi
  pārskatot pieejamos zinātniskos datus. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(17)

Svarīgi, lai sastāvdaļas, ko izmanto šīs regulas aptverto pārtikas kategoriju ražošanā, būtu piemērotas personām, kurām tās paredzētas, atbilstu šādu personu uzturvērtības prasībām un to uzturvērtības pietiekamība būtu apstiprināta ar vispāratzītiem zinātniskiem datiem. Šāda pietiekamība jāpierāda, sistēmiski
  un neatkarīgi
  pārskatot pieejamos zinātniskos datus. [Gr. 14]

| (17a) | Ir svarīgi nodrošināt, ka pesticīdi, kuru maksimāli pieļaujamo pesticīdu atlieku līmeni nosaka Direktīva 2006/141/EK un Direktīva 2006/125/EK un kuri neatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (20) paredzētajiem drošības nosacījumiem, tiek izslēgti no tirgus un ka tie turpmāk netiek izmantoti tādas pārtikas ražošanā, uz kuru attiecas šī regula. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(17a)

Ir svarīgi nodrošināt, ka pesticīdi, kuru maksimāli pieļaujamo pesticīdu atlieku līmeni nosaka Direktīva 2006/141/EK un Direktīva 2006/125/EK un kuri neatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (20) paredzētajiem drošības nosacījumiem, tiek izslēgti no tirgus un ka tie turpmāk netiek izmantoti tādas pārtikas ražošanā, uz kuru attiecas šī regula. [Gr. 15]

| (17b) | Attiecīgajos Eiropas Savienības tiesību aktos, konkrēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā (21), noteiktie maksimālie pestīcīdu atlieku līmeņi būtu jāpiemēro, neskarot šajā regulā un saskaņā ar šo regulu pieņemtajos deleģētajos aktos paredzētos noteikumus. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(17b)

Attiecīgajos Eiropas Savienības tiesību aktos, konkrēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā (21), noteiktie maksimālie pestīcīdu atlieku līmeņi būtu jāpiemēro, neskarot šajā regulā un saskaņā ar šo regulu pieņemtajos deleģētajos aktos paredzētos noteikumus. [Gr. 16]

| (17c) | Tomēr, ņemot vērā zīdaiņu un mazu bērnu neaizsargātību, ir jānosaka stingri ierobežojumi attiecībā uz pesticīdu atlieku daudzumu mākslīgajos maisījumos zīdaiņiem, kā arī apstrādātā graudaugu pārtikā, kas paredzēta zīdaiņiem un maziem bērniem. Konkrēti maksimāli pieļaujamie pesticīdu atlieku līmeņi šādos produktos ir noteikti Direktīvā 2006/141/EK un Direktīvā 2006/125/EK. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš vielām, kuras satur pesticīdus, kas ir klasificēti kā cilvēka veselībai īpaši bīstami. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(17c)

Tomēr, ņemot vērā zīdaiņu un mazu bērnu neaizsargātību, ir jānosaka stingri ierobežojumi attiecībā uz pesticīdu atlieku daudzumu mākslīgajos maisījumos zīdaiņiem, kā arī apstrādātā graudaugu pārtikā, kas paredzēta zīdaiņiem un maziem bērniem. Konkrēti maksimāli pieļaujamie pesticīdu atlieku līmeņi šādos produktos ir noteikti Direktīvā 2006/141/EK un Direktīvā 2006/125/EK. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš vielām, kuras satur pesticīdus, kas ir klasificēti kā cilvēka veselībai īpaši bīstami. [Gr. 17]

| (17d) | Kā noteikts Regulā (EK) Nr. 178/2002, pārtikas nozares uzņēmumiem un uzņēmējiem visos pārtikas ražošanas ķēdes posmos būtu jānodrošina, ka pārtika, uz kuru attiecas šī regula, kopumā atbilst tiesību aktu pārtikas jomā prasībām un jo īpaši šīs regulas prasībām. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(17d)

Kā noteikts Regulā (EK) Nr. 178/2002, pārtikas nozares uzņēmumiem un uzņēmējiem visos pārtikas ražošanas ķēdes posmos būtu jānodrošina, ka pārtika, uz kuru attiecas šī regula, kopumā atbilst tiesību aktu pārtikas jomā prasībām un jo īpaši šīs regulas prasībām. [Gr. 18]

| (18) | Vispārīgās marķēšanas prasības ir noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvā 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (22)


  Regulā (EK) Nr. 1169/2011
  . Minētās vispārīgās marķēšanas prasības parasti jāpiemēro pārtikas kategorijām, uz ko attiecas šī regula. Tomēr, lai sasniegtu šīs regulas īpašos mērķus, šajā regulā vajadzības gadījumā ir jāparedz arī papildu prasības Direktīvas 2000/13/EK

  Regulas (EK) Nr. 1169/2011
  noteikumiem vai atkāpes no šādiem noteikumiem. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(18)

Vispārīgās marķēšanas prasības ir noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvā 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (22)


  Regulā (EK) Nr. 1169/2011
  . Minētās vispārīgās marķēšanas prasības parasti jāpiemēro pārtikas kategorijām, uz ko attiecas šī regula. Tomēr, lai sasniegtu šīs regulas īpašos mērķus, šajā regulā vajadzības gadījumā ir jāparedz arī papildu prasības Direktīvas 2000/13/EK

  Regulas (EK) Nr. 1169/2011
  noteikumiem vai atkāpes no šādiem noteikumiem. [Gr. 19]

| (19) | Šajā regulā ir jāparedz kritēriji īpašo sastāva un informācijas prasību noteikšanai mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem, mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtikai un bērnu pārtikai, kā arī īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētai diētiskajai pārtikai,
  pārtikai, kas piemērota cilvēkiem, kuri nepanes lipekli, un pārtikai, kas paredzēta izmantošanai diētās ar mazu vai ļoti mazu kaloriju daudzumu,
  ņemot vērā Direktīvu 2006/141/EK, Direktīvu 2006/125/EK un Direktīvu 1999/21/EK. Lai pielāgotu šajā regulā noteiktās mākslīgo maisījumu zīdaiņiem, mākslīgo papildu ēdināšanas maisījumu zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtikas un bērnu pārtikas, kā arī pārtikas cilvēkiem ar veselības traucējumiem definīcijas, ņemot vērā tehnikas un zinātnes attīstību un attiecīgās norises starptautiskā līmenī, noteiktu īpašas sastāva un informācijas prasības pārtikas kategorijām, uz kurām attiecas šī regula, tostarp par papildu marķēšanas prasībām papildus Direktīvas 2000/13/EK noteikumiem un atkāpēm no šādiem noteikumiem, un uzturvērtības un veselīguma norāžu atļaušanu, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu jādeleģē Komisijai. Sevišķi svarīgi, lai sagatavošanas darba gaitā Komisija pienācīgi apspriestos, tostarp speciālistu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, savlaicīgi un regulāri nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(19)

Šajā regulā ir jāparedz kritēriji īpašo sastāva un informācijas prasību noteikšanai mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem, mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtikai un bērnu pārtikai, kā arī īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētai diētiskajai pārtikai,
  pārtikai, kas piemērota cilvēkiem, kuri nepanes lipekli, un pārtikai, kas paredzēta izmantošanai diētās ar mazu vai ļoti mazu kaloriju daudzumu,
  ņemot vērā Direktīvu 2006/141/EK, Direktīvu 2006/125/EK un Direktīvu 1999/21/EK. Lai pielāgotu šajā regulā noteiktās mākslīgo maisījumu zīdaiņiem, mākslīgo papildu ēdināšanas maisījumu zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtikas un bērnu pārtikas, kā arī pārtikas cilvēkiem ar veselības traucējumiem definīcijas, ņemot vērā tehnikas un zinātnes attīstību un attiecīgās norises starptautiskā līmenī, noteiktu īpašas sastāva un informācijas prasības pārtikas kategorijām, uz kurām attiecas šī regula, tostarp par papildu marķēšanas prasībām papildus Direktīvas 2000/13/EK noteikumiem un atkāpēm no šādiem noteikumiem, un uzturvērtības un veselīguma norāžu atļaušanu, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu jādeleģē Komisijai. Sevišķi svarīgi, lai sagatavošanas darba gaitā Komisija pienācīgi apspriestos, tostarp speciālistu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, savlaicīgi un regulāri nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 20]

| (19a) | Komisijai pēc apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi būtu jāprecizē bērniem no 12 līdz 36 mēnešu vecumam paredzēta piena statuss, ko pašlaik reglamentē dažādi Savienības tiesību akti, piemēram, Regula (EK) Nr. 178/2002, Regula (EK) Nr. 1925/2006, Direktīva 2009/39/EK un Regula (EK) Nr. 1924/2006, un jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, kurā tiktu novērtēts, vai pašreizējie likumdošanas pasākumi ir vajadzīgi, ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Vajadzības gadījumā ziņojumam būtu jāpievieno likumdošanas priekšlikums. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(19a)

Komisijai pēc apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi būtu jāprecizē bērniem no 12 līdz 36 mēnešu vecumam paredzēta piena statuss, ko pašlaik reglamentē dažādi Savienības tiesību akti, piemēram, Regula (EK) Nr. 178/2002, Regula (EK) Nr. 1925/2006, Direktīva 2009/39/EK un Regula (EK) Nr. 1924/2006, un jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, kurā tiktu novērtēts, vai pašreizējie likumdošanas pasākumi ir vajadzīgi, ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Vajadzības gadījumā ziņojumam būtu jāpievieno likumdošanas priekšlikums. [Gr. 21]

| (20) | Ir lietderīgi izstrādāt un atjaunināt Savienības sarakstu,
  kas pievienots šīs regulas pielikumā un
  kurā iekļauti vitamīni, minerālvielas, aminoskābes un citas vielas, ko var pievienot mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem, mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtikai un bērnu pārtikai, kā arī īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētai diētiskajai pārtikai
  un diētām ar samazinātu enerģētisko vērtību paredzētai pārtikai
  , ievērojot konkrētos šīs regulas kritērijus.
  Pielikumā pievienotais saraksts būtu jāpieņem, ņemot vērā attiecīgo iedzīvotāju grupu pārtikas lietošanas īpatnības un sarakstus, un tajā būtu jāņem vērā un ar to būtu jāaizstāj saraksti, kas izveidoti ar Direktīvu 2006/141/EK, Direktīvu 2006/125/EK un Komisijas 2009. gada 13. oktobra Regulu (EK) Nr. 953/2009 par vielām, ko īpašu uztura apsvērumu dēļ var pievienot īpašas diētas pārtikas produktiem (23), kuri neattiecas ne uz šķidriem, ne cietiem maisījumiem zīdaiņiem un maziem bērniem. Tā kā
  šāda
  pielikuma
  pieņemšana nozīmē, ka tiek piemēroti šīs regulas kritēriji, tādēļ īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (24)


  un atjaunināšana ir vispārpiemērojams pasākums, ar ko papildina vai groza konkrētus nebūtiskus šīs regulas elementus, šajā sakarībā pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jānodod Komisijai
  . Komisijai būu jāpieņem uzreiz piemērojami īstenošanas

  deleģētie
  akti, ar ko atjaunina Savienības sarakstu

  pielikumu
  , ja pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti sabiedrības veselību, tas ir nepieciešams nenovēršamu un neatliekamu iemeslu dēļ. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(20)

Ir lietderīgi izstrādāt un atjaunināt Savienības sarakstu,
  kas pievienots šīs regulas pielikumā un
  kurā iekļauti vitamīni, minerālvielas, aminoskābes un citas vielas, ko var pievienot mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem, mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtikai un bērnu pārtikai, kā arī īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētai diētiskajai pārtikai
  un diētām ar samazinātu enerģētisko vērtību paredzētai pārtikai
  , ievērojot konkrētos šīs regulas kritērijus.
  Pielikumā pievienotais saraksts būtu jāpieņem, ņemot vērā attiecīgo iedzīvotāju grupu pārtikas lietošanas īpatnības un sarakstus, un tajā būtu jāņem vērā un ar to būtu jāaizstāj saraksti, kas izveidoti ar Direktīvu 2006/141/EK, Direktīvu 2006/125/EK un Komisijas 2009. gada 13. oktobra Regulu (EK) Nr. 953/2009 par vielām, ko īpašu uztura apsvērumu dēļ var pievienot īpašas diētas pārtikas produktiem (23), kuri neattiecas ne uz šķidriem, ne cietiem maisījumiem zīdaiņiem un maziem bērniem. Tā kā
  šāda
  pielikuma
  pieņemšana nozīmē, ka tiek piemēroti šīs regulas kritēriji, tādēļ īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (24)


  un atjaunināšana ir vispārpiemērojams pasākums, ar ko papildina vai groza konkrētus nebūtiskus šīs regulas elementus, šajā sakarībā pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jānodod Komisijai
  . Komisijai būu jāpieņem uzreiz piemērojami īstenošanas

  deleģētie
  akti, ar ko atjaunina Savienības sarakstu

  pielikumu
  , ja pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti sabiedrības veselību, tas ir nepieciešams nenovēršamu un neatliekamu iemeslu dēļ. [Gr. 22]

| (21) | Pašlaik saskaņā ar Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskās komitejas (SCENIHR) atzinumu par nanotehnoloģiju produktu 2009. gada 19. janvāra riska novērtējumu nav pietiekamas informācijas par riskiem, kas saistīti ar inženierijas ceļā iegūtiem nanomateriāliem, un pašreizējās testa metodes var būt nepietiekamas, lai atrisinātu visus jautājumus, kas rodas saistībā ar inženierijas ceļā iegūtiem nanomateriāliem. Tie, tādēļ, kamēr Iestāde vēl veikusi novērtējumu, nebūtu iekļaujami Savienības sarakstā par pārtikas kategorijām, uz ko attiecas šī regula

  Ņemot vērā šo zinātnisko atzinumu un to neaizsargāto grupu īpašo jutīgumu, kurām ir paredzēti pārtikas produkti, uz ko attiecas šī regula
  , inženierijas ceļā iegūtie nanomateriāli
  nebūtu iekļaujami šīs regulas pielikumā pievienotajā sarakstā par pārtikas kategorijām, uz ko attiecas šī regula, kamēr Iestāde nav apliecinājusi to drošību, pamatojoties uz atbilstīgām un pietiekamām testa metodēm, kā arī to uzturvērtību un piemērotību personām, kurām produkti paredzēti
  . [Gr. 23] |
| --- | --- |

(21)

Pašlaik saskaņā ar Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskās komitejas (SCENIHR) atzinumu par nanotehnoloģiju produktu 2009. gada 19. janvāra riska novērtējumu nav pietiekamas informācijas par riskiem, kas saistīti ar inženierijas ceļā iegūtiem nanomateriāliem, un pašreizējās testa metodes var būt nepietiekamas, lai atrisinātu visus jautājumus, kas rodas saistībā ar inženierijas ceļā iegūtiem nanomateriāliem. Tie, tādēļ, kamēr Iestāde vēl veikusi novērtējumu, nebūtu iekļaujami Savienības sarakstā par pārtikas kategorijām, uz ko attiecas šī regula

  Ņemot vērā šo zinātnisko atzinumu un to neaizsargāto grupu īpašo jutīgumu, kurām ir paredzēti pārtikas produkti, uz ko attiecas šī regula
  , inženierijas ceļā iegūtie nanomateriāli
  nebūtu iekļaujami šīs regulas pielikumā pievienotajā sarakstā par pārtikas kategorijām, uz ko attiecas šī regula, kamēr Iestāde nav apliecinājusi to drošību, pamatojoties uz atbilstīgām un pietiekamām testa metodēm, kā arī to uzturvērtību un piemērotību personām, kurām produkti paredzēti
  . [Gr. 23]

| (22) | Efektivitātes un Tiesību aktu vienkāršošanas labad
  un ņemot vērā pausto apņemšanos atbalstīt inovācijas
  vidēji ilgā termiņā būtu jāizvērtē jautājums par to, vai Savienības

  šīs regulas pielikumā pievienotais
  saraksts jāpaplašina, tajā iekļaujot citas pārtikas kategorijas, ko reglamentē citi īpaši Savienības tiesību akti.
  Par šādu paplašināšanu būtu jālemj Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, balstoties uz Iestādes veiktu novērtējumu. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(22)

Efektivitātes un Tiesību aktu vienkāršošanas labad
  un ņemot vērā pausto apņemšanos atbalstīt inovācijas
  vidēji ilgā termiņā būtu jāizvērtē jautājums par to, vai Savienības

  šīs regulas pielikumā pievienotais
  saraksts jāpaplašina, tajā iekļaujot citas pārtikas kategorijas, ko reglamentē citi īpaši Savienības tiesību akti.
  Par šādu paplašināšanu būtu jālemj Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, balstoties uz Iestādes veiktu novērtējumu. [Gr. 24]

| (23) | Nepieciešams izstrādāt kārtību ārkārtas pasākumu noteikšanai, kad pārtika, uz ko attiecas šī regula, būtiski apdraud cilvēku veselību. Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus ārkārtas pasākumu īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (25). Komisijai būtu jāpieņem uzreiz piemērojami īstenošanas akti saistībā ar ārkārtas pasākumiem, ja pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar sabiedrības veselību, tas ir nepieciešams nenovēršamu un neatliekamu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(23)

Nepieciešams izstrādāt kārtību ārkārtas pasākumu noteikšanai, kad pārtika, uz ko attiecas šī regula, būtiski apdraud cilvēku veselību. Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus ārkārtas pasākumu īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (25). Komisijai būtu jāpieņem uzreiz piemērojami īstenošanas akti saistībā ar ārkārtas pasākumiem, ja pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar sabiedrības veselību, tas ir nepieciešams nenovēršamu un neatliekamu iemeslu dēļ.

| (24) | Direktīvā 92/52/EEK noteikts, ka tiem mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem, ko eksportē vai reeksportē no Eiropas Savienības, ir jāatbilst Savienības tiesību aktiem, ja vien importētāja valsts nenosaka citādi. Šis princips attiecībā uz pārtiku jau ir noteikts Regulā (EK) Nr. 178/2002. Tāpēc vienkāršošanas un tiesiskās noteiktības labad Direktīva 92/52/EEK būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(24)

Direktīvā 92/52/EEK noteikts, ka tiem mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem, ko eksportē vai reeksportē no Eiropas Savienības, ir jāatbilst Savienības tiesību aktiem, ja vien importētāja valsts nenosaka citādi. Šis princips attiecībā uz pārtiku jau ir noteikts Regulā (EK) Nr. 178/2002. Tāpēc vienkāršošanas un tiesiskās noteiktības labad Direktīva 92/52/EEK būtu jāatceļ.

| (25) | Regula (EK) Nr. 1924/2006 paredz noteikumus un nosacījumus pārtikas uzturvērtības un veselīguma norāžu lietošanai. Minētie noteikumi parasti būtu jāpiemēro pārtikas kategorijām, uz kurām attiecas šī regula, ja vien šajā regulā vai atbilstoši šai regulai pieņemtajos neleģislatīvajos aktos nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

(25)

Regula (EK) Nr. 1924/2006 paredz noteikumus un nosacījumus pārtikas uzturvērtības un veselīguma norāžu lietošanai. Minētie noteikumi parasti būtu jāpiemēro pārtikas kategorijām, uz kurām attiecas šī regula, ja vien šajā regulā vai atbilstoši šai regulai pieņemtajos neleģislatīvajos aktos nav noteikts citādi.

| (26) | Pašlaik apzīmējumus “nesatur lipekli” un “ļoti zems lipekļa saturs” drīkst izmantot īpašas diētas pārtikai un parasta patēriņa pārtikai saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 41/2009 par tādu pārtikas produktu sastāvu un marķēšanu, kas piemēroti cilvēkiem, kuri nepanes lipekli. Šādus apzīmējumus varētu saprast kā uzturvērtības norādes, kas definētas Regulā (EK) Nr. 1924/2006. Vienkāršošanas labad

  Minētie
  apzīmējumi būtu jāreglamentē tikai ar
  šo regulu

  (EK) Nr. 1924/2006, un tiem būtu jāatbilst minētās

  šīs
  regulas prasībām. Nepieciešams, lai, pirms sāk piemērot šo regulu, tiktu pabeigti tehniskie pielāgojumi atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1924/2006, iekļaujot uzturvērtības norādes “nesatur lipekli” un “ļoti zems lipekļa saturs” un ar tiem saistītos lietošanas nosacījumus, ko reglamentē.

  Tāpēc būtu jāatceļ
  Regula (EK) Nr. 41/2009. [Gr. 90] |
| --- | --- |

(26)

Pašlaik apzīmējumus “nesatur lipekli” un “ļoti zems lipekļa saturs” drīkst izmantot īpašas diētas pārtikai un parasta patēriņa pārtikai saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 41/2009 par tādu pārtikas produktu sastāvu un marķēšanu, kas piemēroti cilvēkiem, kuri nepanes lipekli. Šādus apzīmējumus varētu saprast kā uzturvērtības norādes, kas definētas Regulā (EK) Nr. 1924/2006. Vienkāršošanas labad

  Minētie
  apzīmējumi būtu jāreglamentē tikai ar
  šo regulu

  (EK) Nr. 1924/2006, un tiem būtu jāatbilst minētās

  šīs
  regulas prasībām. Nepieciešams, lai, pirms sāk piemērot šo regulu, tiktu pabeigti tehniskie pielāgojumi atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1924/2006, iekļaujot uzturvērtības norādes “nesatur lipekli” un “ļoti zems lipekļa saturs” un ar tiem saistītos lietošanas nosacījumus, ko reglamentē.

  Tāpēc būtu jāatceļ
  Regula (EK) Nr. 41/2009. [Gr. 90]

| (26a) | Uz marķējumu ar norādi „nesatur laktozi” un „ļoti zems laktozes saturs” pašlaik neattiecas Savienības tiesību akti. Tomēr šīs norādes ir ļoti svarīgas personām, kas nepanes laktozi. Tādēļ Komisijai būtu jāprecizē to statuss saskaņā ar vispārējiem tiesību aktiem pārtikas jomā. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(26a)

Uz marķējumu ar norādi „nesatur laktozi” un „ļoti zems laktozes saturs” pašlaik neattiecas Savienības tiesību akti. Tomēr šīs norādes ir ļoti svarīgas personām, kas nepanes laktozi. Tādēļ Komisijai būtu jāprecizē to statuss saskaņā ar vispārējiem tiesību aktiem pārtikas jomā. [Gr. 25]

| (27) | „Ēdienreizes aizstājējus svara kontrolei” un „pilnīgus diētas aizstājējus svara kontrolei”
  patlaban
  uzskata par īpašas diētas pārtiku, un tos reglamentē saskaņā ar Direktīvu 96/8/EK pieņemtie īpašie noteikumi
  , bet diētiskos pārtikas produktus ar ļoti zemu kaloriju daudzumu reglamentē tikai ar Direktīvu 2009/39/EK
  . Tomēr tirgū arvien biežāk parādās plaša patēriņa pārtika, uz kuras ir līdzīgi apzīmējumi, kas noformēti kā veselīguma norādes svara kontroles mērķiem.
  Saistībā ar lielo pārtikas produktu daudzumu, kuriem ir vispārējas norādes un norādes par risku novirzīties no ēšanas modeļiem, kuru rada noteiktas nekontrolētas diētas, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde regulāri zinātniski novērtē veselības norāžu pieprasījumus attiecībā uz ēdienreižu aizstājējiem. Iestādes veiktais novērtējums neattiecas uz sastāva nekaitīguma kritērijiem, ko ierosinājis pārtikas nozares uzņēmējs, kurš lūdz atļaut izmantot norādi vai arī noteiktas marķēšanas iespējas. Tādēļ šajā regulā ir vajadzīgi īpaši noteikumi attiecībā uz pārtikas produktiem diētām ar samazinātu enerģētisko vērtību svara samazināšanai. Šādi noteikumi ir būtisks uzturvērtības un sanitārās drošības līdzeklis personām, kas cenšas samazināt svaru.
  Lai novērstu iespēju, ka to notur par pārtiku svara kontroles mērķiem, un tiesiskās noteiktības un Savienības tiesību aktu saskaņotības labad
  , vienlaikus aizsargājot visneaizsargātākās personas
  , šādas norādes
  uz plaša patēriņa pārtikas produktiem
  būtu reglamentējamas tikai ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006, un tām būtu jāatbilst minētās regulas prasībām
  , izņemot diētiskos pārtikas produktus ar zemu un ļoti zemu kaloriju daudzumu, kuriem būtu jāatbilst šai regulai
  . Nepieciešams, lai tehniskie pielāgojumi atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1924/2006, iekļaujot veselīguma norādes, kurās ir atsauce uz ķermeņa svara kontroli, attiecībā uz pārtiku, ko noformē kā “ēdienreizes aizstājējus svara kontrolei” un “pilnīgus diētas aizstājējus svara kontrolei”, un ar tiem saistītajiem lietošanas nosacījumiem, ko reglamentē Direktīva 96/8/EK, tiktu pabeigti, pirms sāk piemērot šo regulu. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(27)

„Ēdienreizes aizstājējus svara kontrolei” un „pilnīgus diētas aizstājējus svara kontrolei”
  patlaban
  uzskata par īpašas diētas pārtiku, un tos reglamentē saskaņā ar Direktīvu 96/8/EK pieņemtie īpašie noteikumi
  , bet diētiskos pārtikas produktus ar ļoti zemu kaloriju daudzumu reglamentē tikai ar Direktīvu 2009/39/EK
  . Tomēr tirgū arvien biežāk parādās plaša patēriņa pārtika, uz kuras ir līdzīgi apzīmējumi, kas noformēti kā veselīguma norādes svara kontroles mērķiem.
  Saistībā ar lielo pārtikas produktu daudzumu, kuriem ir vispārējas norādes un norādes par risku novirzīties no ēšanas modeļiem, kuru rada noteiktas nekontrolētas diētas, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde regulāri zinātniski novērtē veselības norāžu pieprasījumus attiecībā uz ēdienreižu aizstājējiem. Iestādes veiktais novērtējums neattiecas uz sastāva nekaitīguma kritērijiem, ko ierosinājis pārtikas nozares uzņēmējs, kurš lūdz atļaut izmantot norādi vai arī noteiktas marķēšanas iespējas. Tādēļ šajā regulā ir vajadzīgi īpaši noteikumi attiecībā uz pārtikas produktiem diētām ar samazinātu enerģētisko vērtību svara samazināšanai. Šādi noteikumi ir būtisks uzturvērtības un sanitārās drošības līdzeklis personām, kas cenšas samazināt svaru.
  Lai novērstu iespēju, ka to notur par pārtiku svara kontroles mērķiem, un tiesiskās noteiktības un Savienības tiesību aktu saskaņotības labad
  , vienlaikus aizsargājot visneaizsargātākās personas
  , šādas norādes
  uz plaša patēriņa pārtikas produktiem
  būtu reglamentējamas tikai ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006, un tām būtu jāatbilst minētās regulas prasībām
  , izņemot diētiskos pārtikas produktus ar zemu un ļoti zemu kaloriju daudzumu, kuriem būtu jāatbilst šai regulai
  . Nepieciešams, lai tehniskie pielāgojumi atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1924/2006, iekļaujot veselīguma norādes, kurās ir atsauce uz ķermeņa svara kontroli, attiecībā uz pārtiku, ko noformē kā “ēdienreizes aizstājējus svara kontrolei” un “pilnīgus diētas aizstājējus svara kontrolei”, un ar tiem saistītajiem lietošanas nosacījumiem, ko reglamentē Direktīva 96/8/EK, tiktu pabeigti, pirms sāk piemērot šo regulu. [Gr. 26]

| (27a) | Lai patērētāji būtu labāk aizsargāti, dalībvalstu līmenī būtu jānosaka attiecīga kārtība, kādā veicama sanitārā un produktu sastāva uzraudzība gan pirms, gan pēc produktu laišanas tirgū. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(27a)

Lai patērētāji būtu labāk aizsargāti, dalībvalstu līmenī būtu jānosaka attiecīga kārtība, kādā veicama sanitārā un produktu sastāva uzraudzība gan pirms, gan pēc produktu laišanas tirgū. [Gr. 27]

| (27b) | Ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (26), dalībvalstīm būtu jāpārbauda uzņēmumu atbilstība šai regulai un saskaņā ar to pieņemtajiem deleģētajiem aktiem, izmantojot uz risku balstītu pieeju. [Gr. 28] |
| --- | --- |

(27b)

Ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (26), dalībvalstīm būtu jāpārbauda uzņēmumu atbilstība šai regulai un saskaņā ar to pieņemtajiem deleģētajiem aktiem, izmantojot uz risku balstītu pieeju. [Gr. 28]

| (28) | Šajā regulā paredzēto darbību mērķus nevar pietiekamā mērā sasniegt dalībvalstu līmenī, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, tādēļ saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā, Savienība var pieņemt attiecīgus pasākumus. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(28)

Šajā regulā paredzēto darbību mērķus nevar pietiekamā mērā sasniegt dalībvalstu līmenī, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, tādēļ saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā, Savienība var pieņemt attiecīgus pasākumus. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (29) | Nepieciešami

  Komisijai būtu jāveic
  attiecīgi pārejas pasākumi
  ar mērķi garantēt juridisko noteiktību laikā no šīs regulas stāšanās spēkā līdz tās piemērošanai un jāsniedz pārtikas nozares uzņēmējiem nepieciešamā palīdzība un jaunākā informācija
  , lai pārtikas uzņēmumi

  viņi
  varētu pielāgoties šīs regulas prasībām. [Gr. 29] |
| --- | --- |

(29)

Nepieciešami

  Komisijai būtu jāveic
  attiecīgi pārejas pasākumi
  ar mērķi garantēt juridisko noteiktību laikā no šīs regulas stāšanās spēkā līdz tās piemērošanai un jāsniedz pārtikas nozares uzņēmējiem nepieciešamā palīdzība un jaunākā informācija
  , lai pārtikas uzņēmumi

  viņi
  varētu pielāgoties šīs regulas prasībām. [Gr. 29]

| (29a) | Lai atvieglotu MVU piekļuvi tirgum, kur dažās nozarēs, piemēram, bērnu un medicīniskās pārtikas ražošanas jomā, šķiet, dominē daži lieli uzņēmumi, Komisijai būtu ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, izmantojot deleģētos aktus, jāpieņem pamatnostādnes, lai palīdzētu uzņēmumiem, jo īpaši MVU, ievērot šajā regulā noteiktās prasības un līdz ar to veicināt konkurētspēju un jauninājumus. [Gr. 30] |
| --- | --- |

(29a)

Lai atvieglotu MVU piekļuvi tirgum, kur dažās nozarēs, piemēram, bērnu un medicīniskās pārtikas ražošanas jomā, šķiet, dominē daži lieli uzņēmumi, Komisijai būtu ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, izmantojot deleģētos aktus, jāpieņem pamatnostādnes, lai palīdzētu uzņēmumiem, jo īpaši MVU, ievērot šajā regulā noteiktās prasības un līdz ar to veicināt konkurētspēju un jauninājumus. [Gr. 30]

| (29b) | Lai atvieglotu tādu pārtikas nozares uzņēmēju un jo īpaši MVU piekļuvi tirgum, kuri vēlas tirgot zinātnes un tehnoloģiju attīstības rezultātā iegūtus pārtikas produktus, Komisijai būtu ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām jāpieņem pamatnostādnes par tādu pārtikas produktu īslaicīgu laišanu tirgū, kas radīti zinātnisku un tehnoloģisku inovāciju rezultātā. [Gr. 31] |
| --- | --- |

(29b)

Lai atvieglotu tādu pārtikas nozares uzņēmēju un jo īpaši MVU piekļuvi tirgum, kuri vēlas tirgot zinātnes un tehnoloģiju attīstības rezultātā iegūtus pārtikas produktus, Komisijai būtu ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām jāpieņem pamatnostādnes par tādu pārtikas produktu īslaicīgu laišanu tirgū, kas radīti zinātnisku un tehnoloģisku inovāciju rezultātā. [Gr. 31]

| (29c) | Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, lai tirgū uz laiku laistu zinātnes un tehnoloģiju attīstības rezultātā radītus pārtikas produktus, tā izmantojot ražošanas izpētes rezultātu sniegtos ieguvumus, kamēr vēl nav grozīti deleģētie akti par konkrētas pārtikas attiecīgo kategoriju. Tomēr patērētāju veselības aizsardzības interesēs tirdzniecības atļauju var piešķirt tikai pēc apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi. [Gr. 91] |
| --- | --- |

(29c)

Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, lai tirgū uz laiku laistu zinātnes un tehnoloģiju attīstības rezultātā radītus pārtikas produktus, tā izmantojot ražošanas izpētes rezultātu sniegtos ieguvumus, kamēr vēl nav grozīti deleģētie akti par konkrētas pārtikas attiecīgo kategoriju. Tomēr patērētāju veselības aizsardzības interesēs tirdzniecības atļauju var piešķirt tikai pēc apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi. [Gr. 91]

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   nodaļa

Priekšmets un definīcijas

1. pants

Priekšmets

1.   Šī regula
  , kas papildina Savienības tiesību aktus attiecībā uz pārtiku,
  nosaka sastāva un informācijas prasības šādām pārtikas kategorijām: [Gr. 33]

| a) | mākslīgie maisījumi zīdaiņiem un mākslīgie papildu ēdināšanas maisījumi zīdaiņiem; |
| --- | --- |

a)

mākslīgie maisījumi zīdaiņiem un mākslīgie papildu ēdināšanas maisījumi zīdaiņiem;

| b) | apstrādātu graudaugu pārtika un bērnu pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem; |
| --- | --- |

b)

apstrādātu graudaugu pārtika un bērnu pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem;

| c) | īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta diētiskā pārtika
  , tajā skaitā mākslīgie maisījumi jaundzimušajiem ar mazu svaru un priekšlaicīgi dzimušiem zīdaiņiem; [Gr. 34] |
| --- | --- |

c)

īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta diētiskā pārtika
  , tajā skaitā mākslīgie maisījumi jaundzimušajiem ar mazu svaru un priekšlaicīgi dzimušiem zīdaiņiem; [Gr. 34]

| ca) | pārtika, kas ir piemērota cilvēkiem, kuri nepanes lipekli; un [Gr. 35] |
| --- | --- |

ca)

pārtika, kas ir piemērota cilvēkiem, kuri nepanes lipekli; un [Gr. 35]

| cb) | pārtikas produkti, ko izmanto diētās ar mazu un ļoti mazu uzņemto kaloriju daudzumu. [Gr. 36] |
| --- | --- |

cb)

pārtikas produkti, ko izmanto diētās ar mazu un ļoti mazu uzņemto kaloriju daudzumu. [Gr. 36]

2.   Šī regula paredz noteikumus tāda
  skaidri noteikta I pielikumā iekļautā

  Savienības saraksta izstrādei un atjaunināšanai, kurā iekļauj vitamīnus, minerālvielas un citas vielas,
  ko īpaša uzturvērtības mērķa dēļ
  var pievienot 1. punktā minēto kategoriju pārtikai. [Gr. 37]

2.a
     
  Šajā regulā paredzētās prasības ir noteicošas pār jebkuru citu konfliktējošu prasību, kas paredzēta Savienības tiesību aktos attiecībā uz pārtiku. [Gr. 38]

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | „pārtika”
  , „mazumtirdzniecība”
  un „laišana tirgū”, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. pantā,
  3. panta 7. punktā
  un 3. panta 8. punktā; [Gr. 39] |
| --- | --- |

a)

„pārtika”
  , „mazumtirdzniecība”
  un „laišana tirgū”, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. pantā,
  3. panta 7. punktā
  un 3. panta 8. punktā; [Gr. 39]

| b) | „fasēts pārtikas produkts” un „marķējums”, kā noteikts Direktīvas 2000/13/EK 1. panta 3. punkta a)

  Regulas (ES) Nr. 1169/2011 2. panta 2. punkta e)
  un b)

  j)
  apakšpunktā; [Gr. 40] |
| --- | --- |

b)

„fasēts pārtikas produkts” un „marķējums”, kā noteikts Direktīvas 2000/13/EK 1. panta 3. punkta a)

  Regulas (ES) Nr. 1169/2011 2. panta 2. punkta e)
  un b)

  j)
  apakšpunktā; [Gr. 40]

| c) | „uzturvērtības norāde” un „veselīguma norāde”, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1924/2006 2. panta 2. punkta 4. un 5. apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

„uzturvērtības norāde” un „veselīguma norāde”, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1924/2006 2. panta 2. punkta 4. un 5. apakšpunktā;

| d) | „cita viela”, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1925/2006 2. panta 2. punktā; un |
| --- | --- |

d)

„cita viela”, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1925/2006 2. panta 2. punktā; un

| (da) | „inženierijas ceļā iegūts nanomateriāls”, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1169/2011 2. panta 2. punkta t) apakšpunktā. [Gr. 41] |
| --- | --- |

(da)

„inženierijas ceļā iegūts nanomateriāls”, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1169/2011 2. panta 2. punkta t) apakšpunktā. [Gr. 41]

2.   Piemēro arī šādas definīcijas:

| a) | „Iestāde” ir Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 178/2002; |
| --- | --- |

a)

„Iestāde” ir Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 178/2002;

| b) | „zīdaiņi” ir bērni līdz 12 mēnešu vecumam; |
| --- | --- |

b)

„zīdaiņi” ir bērni līdz 12 mēnešu vecumam;

| c) | „mazi bērni” ir bērni vecumā no viena līdz trim gadiem; |
| --- | --- |

c)

„mazi bērni” ir bērni vecumā no viena līdz trim gadiem;

| d) | „mākslīgais maisījums zīdaiņiem” ir pārtika, ko lieto zīdaiņi pirmajos dzīves mēnešos un kas apmierina šādu zīdaiņu vajadzības pēc uzturvērtības līdz atbilstošas papildu ēdināšanas sākšanai; |
| --- | --- |

d)

„mākslīgais maisījums zīdaiņiem” ir pārtika, ko lieto zīdaiņi pirmajos dzīves mēnešos un kas apmierina šādu zīdaiņu vajadzības pēc uzturvērtības līdz atbilstošas papildu ēdināšanas sākšanai;

| e) | „mākslīgais papildu ēdināšanas maisījums zīdaiņiem” ir pārtika, ko lieto zīdaiņi, kad tiek sākta atbilstoša papildu ēdināšana, un kas ir šādu zīdaiņu uztura galvenā šķidrā daļa pakāpeniski dažādotā diētā; |
| --- | --- |

e)

„mākslīgais papildu ēdināšanas maisījums zīdaiņiem” ir pārtika, ko lieto zīdaiņi, kad tiek sākta atbilstoša papildu ēdināšana, un kas ir šādu zīdaiņu uztura galvenā šķidrā daļa pakāpeniski dažādotā diētā;

| f) | „apstrādātu graudaugu pārtika” ir pārtika:






  i) | kas paredzēta, lai piebarošanas periodā apmierinātu veselu zīdaiņu īpašās uztura vajadzības, un/vai veseliem maziem bērniem kā papildinājums viņu diētai un/vai viņu pakāpeniskai pieradināšanai pie parastās pārtikas, un |
| --- | --- | --- |

f)

„apstrādātu graudaugu pārtika” ir pārtika:

i)

kas paredzēta, lai piebarošanas periodā apmierinātu veselu zīdaiņu īpašās uztura vajadzības, un/vai veseliem maziem bērniem kā papildinājums viņu diētai un/vai viņu pakāpeniskai pieradināšanai pie parastās pārtikas, un

| ii) | kas iedalās šādās četrās kategorijās:






  — | parastu graudaugu pārtika, kas ir pagatavota vai ko var pagatavot ar pienu vai citiem piemērotiem barības vielu šķidrumiem; |
| --- | --- | --- |

ii)

kas iedalās šādās četrās kategorijās:

—

parastu graudaugu pārtika, kas ir pagatavota vai ko var pagatavot ar pienu vai citiem piemērotiem barības vielu šķidrumiem;

| — | graudaugu pārtika, kam pievienota pārtika ar augstu olbaltumvielu saturu, kura ir pagatavota vai kuru var pagatavot ar ūdeni vai citiem šķidrumiem, kas nesatur olbaltumvielas; |
| --- | --- |

—

graudaugu pārtika, kam pievienota pārtika ar augstu olbaltumvielu saturu, kura ir pagatavota vai kuru var pagatavot ar ūdeni vai citiem šķidrumiem, kas nesatur olbaltumvielas;

| — | mīklas (pastas) izstrādājumi, ko lieto pēc vārīšanas ūdenī vai citos piemērotos šķidrumos; |
| --- | --- |

—

mīklas (pastas) izstrādājumi, ko lieto pēc vārīšanas ūdenī vai citos piemērotos šķidrumos;

| — | sausiņi un cepumi, ko lieto vai nu uzreiz, vai pēc saberšanas pulverī, pievienojot ūdeni, pienu vai citu piemērotu šķidrumu; |
| --- | --- |

—

sausiņi un cepumi, ko lieto vai nu uzreiz, vai pēc saberšanas pulverī, pievienojot ūdeni, pienu vai citu piemērotu šķidrumu;

| g) | „bērnu pārtika” ir pārtika, kas paredzēta, lai piebarošanas periodā apmierinātu veselu zīdaiņu īpašās uztura vajadzības, un veseliem maziem bērniem kā papildinājums viņu diētai un/vai viņu pakāpeniskai pieradināšanai pie parastās pārtikas, izņemot






  i) | apstrādātu graudaugu pārtiku un |
| --- | --- | --- |

g)

„bērnu pārtika” ir pārtika, kas paredzēta, lai piebarošanas periodā apmierinātu veselu zīdaiņu īpašās uztura vajadzības, un veseliem maziem bērniem kā papildinājums viņu diētai un/vai viņu pakāpeniskai pieradināšanai pie parastās pārtikas, izņemot

i)

apstrādātu graudaugu pārtiku un

| ii) | maziem bērniem paredzētu pienu; |
| --- | --- |

ii)

maziem bērniem paredzētu pienu;

| h) | „īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta diētiskā pārtika” ir ārsta uzraudzībā lietojama
  īpaši izstrādāta vai paredzēta
  pārtika pacientu ārstēšanai ar īpašu diētu. Tā paredzēta kā vienīgā vai papildu pārtika ne tikai pacientiem ar ierobežotu, vājinātu vai traucētu organisma vielmaiņu, spēju uzņemt, sagremot, uzsūkt vai izdalīt parasto pārtiku vai to sastāvā esošas noteiktas barības vielas,
  vai metabolītus,
  bet arī pacientiem ar citām medicīniski noteiktām uztura prasībām, kuru diētu nevar izstrādāt, tikai pārveidojot parasto diētu.
  Īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta pārtika ietver arī mākslīgos maisījumus jaundzimušajiem ar mazu svaru un priekšlaicīgi dzimušiem zīdaiņiem. Minētajiem maisījumiem arī ir jāatbilst Direktīvas 2006/141 (EK) prasībām.
  [Gr. 92] |
| --- | --- |

h)

„īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta diētiskā pārtika” ir ārsta uzraudzībā lietojama
  īpaši izstrādāta vai paredzēta
  pārtika pacientu ārstēšanai ar īpašu diētu. Tā paredzēta kā vienīgā vai papildu pārtika ne tikai pacientiem ar ierobežotu, vājinātu vai traucētu organisma vielmaiņu, spēju uzņemt, sagremot, uzsūkt vai izdalīt parasto pārtiku vai to sastāvā esošas noteiktas barības vielas,
  vai metabolītus,
  bet arī pacientiem ar citām medicīniski noteiktām uztura prasībām, kuru diētu nevar izstrādāt, tikai pārveidojot parasto diētu.
  Īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta pārtika ietver arī mākslīgos maisījumus jaundzimušajiem ar mazu svaru un priekšlaicīgi dzimušiem zīdaiņiem. Minētajiem maisījumiem arī ir jāatbilst Direktīvas 2006/141 (EK) prasībām.
  [Gr. 92]

| ha) | „mākslīgais maisījums jaundzimušajiem ar mazu svaru un priekšlaicīgi dzimušiem zīdaiņiem” ir pārtika, kas izstrādāta tā, lai nodrošinātu medicīniski noteiktas uztura vajadzības zīdaiņiem, kuri piedzimuši priekšlaicīgi vai ar ļoti mazu svaru. [Gr. 43] |
| --- | --- |

ha)

„mākslīgais maisījums jaundzimušajiem ar mazu svaru un priekšlaicīgi dzimušiem zīdaiņiem” ir pārtika, kas izstrādāta tā, lai nodrošinātu medicīniski noteiktas uztura vajadzības zīdaiņiem, kuri piedzimuši priekšlaicīgi vai ar ļoti mazu svaru. [Gr. 43]

| hb) | „pārtikas produkti cilvēkiem, kuri nepanes lipekli” ir pārtikas produkti īpašām uztura vajadzībām, kas ražoti, sagatavoti vai apstrādāti tā, lai nodrošinātu īpašas uztura vajadzības cilvēkiem, kuri nepanes lipekli. [Gr. 44] |
| --- | --- |

hb)

„pārtikas produkti cilvēkiem, kuri nepanes lipekli” ir pārtikas produkti īpašām uztura vajadzībām, kas ražoti, sagatavoti vai apstrādāti tā, lai nodrošinātu īpašas uztura vajadzības cilvēkiem, kuri nepanes lipekli. [Gr. 44]

| hc) | “lipeklis” ir kviešu, rudzu, miežu, auzu vai to krustoto šķirņu olbaltumviela un tās atvasinājumi, kas nešķīst ūdenī un 0,5 M nātrija hlorīda šķīdumā; [Gr. 45] |
| --- | --- |

hc)

“lipeklis” ir kviešu, rudzu, miežu, auzu vai to krustoto šķirņu olbaltumviela un tās atvasinājumi, kas nešķīst ūdenī un 0,5 M nātrija hlorīda šķīdumā; [Gr. 45]

| hd) | „pārtika, kas paredzēta izmantošanai diētās ar mazu kaloriju daudzumu” vai "LCD produkti" un "pārtika, kas paredzēta izmantošanai diētās ar ļoti mazu kaloriju daudzumu" vai "VLCD produkti", ir īpaši izstrādāta pārtika, kas, ja tiek lietota saskaņā ar ražotāja norādījumiem, aizstāj kopējo ikdienas diētu.



  Pārtikas produkti ar ļoti mazu kaloriju daudzumu satur 400 – 800 kcal dienā.


  Pārtikas produkti ar mazu kaloriju daudzumu satur 800 – 1 200 kcal dienā. [Gr. 46]

  Pārtiku, kas paredzēta īpašiem medicīniskiem nolūkiem pirmās daļas h) punkta izpratnē, klasificē kādā no šīm trijām kategorijām:









  i) | uztura ziņā pilnvērtīga pārtika, kura var būt vienīgais attiecīgajām personām paredzētā uztura avots, ja tai ir normāls uztura elementu sastāvs un to lieto atbilstoši ražotāja norādījumiem; |
| --- | --- | --- |

hd)

„pārtika, kas paredzēta izmantošanai diētās ar mazu kaloriju daudzumu” vai "LCD produkti" un "pārtika, kas paredzēta izmantošanai diētās ar ļoti mazu kaloriju daudzumu" vai "VLCD produkti", ir īpaši izstrādāta pārtika, kas, ja tiek lietota saskaņā ar ražotāja norādījumiem, aizstāj kopējo ikdienas diētu.

i)

uztura ziņā pilnvērtīga pārtika, kura var būt vienīgais attiecīgajām personām paredzētā uztura avots, ja tai ir normāls uztura elementu sastāvs un to lieto atbilstoši ražotāja norādījumiem;

| ii) | uztura ziņā pilnvērtīga pārtika, kura var būt vienīgais attiecīgajām personām paredzētā uztura avots, ja tai ir īpaši pielāgots sastāvs, lai apmierinātu patoloģijas, traucējumu vai slimības izraisītas vajadzības un to lieto atbilstoši ražotāja norādījumiem; |
| --- | --- |

ii)

uztura ziņā pilnvērtīga pārtika, kura var būt vienīgais attiecīgajām personām paredzētā uztura avots, ja tai ir īpaši pielāgots sastāvs, lai apmierinātu patoloģijas, traucējumu vai slimības izraisītas vajadzības un to lieto atbilstoši ražotāja norādījumiem;

| iii) | nepilnvērtīgi uzturprodukti ar barības vielu standarta vai pielāgotu sastāvu kādai konkrētai slimībai, veselības traucējumiem vai veselības stāvoklim, kuri nav izmantojami kā vienīgais barības avots. [Gr. 47] |
| --- | --- |

iii)

nepilnvērtīgi uzturprodukti ar barības vielu standarta vai pielāgotu sastāvu kādai konkrētai slimībai, veselības traucējumiem vai veselības stāvoklim, kuri nav izmantojami kā vienīgais barības avots. [Gr. 47]

3.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 15. pantu, lai pielāgotu terminu “mākslīgais maisījums zīdaiņiem”, “mākslīgais papildu ēdināšanas maisījums zīdaiņiem”, “apstrādātu graudaugu pārtika”, “bērnu pārtika” un “īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta diētiskā pārtika” definīcijas, ņemot vērā tehnikas un zinātnes attīstību un attiecīgā gadījumā atbilstošās norises starptautiskā līmenī.
  [Gr. 48]

II   nodaļa

Laišana tirgū

3. pants

Laišana tirgū

1.
     Šīs regulas 1. panta 1. punktā minēto pārtiku var laist tirgū tikai tad, ja tā atbilst šīs regulas
  un Savienības tiesību aktu, ko piemēro pārtikas produktiem,
  prasībām.

2.
     
  Šīs regulas 1. panta 1. punktā minētie pārtikas produkti, ko importē Savienībā ar mērķi tos laist tirgū, atbilst visiem piemērojamiem Savienības tiesību aktu noteikumiem pārtikas jomā. Šīs regulas 1. panta 1. punktā minētie pārtikas produktie, ko eksportē vai reeksportē no Savienības ar mērķi tos laist tirgū trešā valstī, atbilst visiem piemērojamiem Savienības tiesību aktu noteikumiem pārtikas jomā, izņemot, ja importētājā valstī ir īpaši apstākļi, kas saistīti, piemēram, ar klimatu un reljefu, un kas pamato atšķirīgu sastāvu un iepakojumu.

3.
     
  Šīs regulas 1. panta 1. punktā minēto pārtiku var laist tirgū tikai kā fasētus pārtikas produktus.

4.
     
  Dalībvalstis nedrīkst ar sastāvu, ražošanu, noformējumu vai marķējumu saistītu iemeslu dēļ ierobežot vai aizliegt šai regulai atbilstošas pārtikas laišanu tirgū.[Gr. 49]

4.a
     
  Lai 1. panta 1. punktā minētos un zinātnes un tehnikas progresa rezultātā radītos pārtikas produktus varētu ātri laist tirgū, Komisija pēc apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi var pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 15. pantu, atļaujot uz diviem gadiem laist tirgū 1. panta 1. punktā minētos pārtikas produktus, kuri neatbilst produktu sastāva prasībām, kas noteiktas šajā regulā vai deleģētajos aktos, kuri pieņemti saskaņā ar šo regulu attiecībā uz 1. panta 1. punktā minēto pārtiku. [Gr. 50]

4. Pants

Fasēti pārtikas produkti

Šīs regulas 1. panta 1. punktā minētā pārtika ir atļauta mazumtirdzniecības tirgū tikai kā fasēti pārtikas produkti.
  [Gr. 51]

5. pants

Brīva preču aprite

Dalībvalstis nedrīkst ar sastāvu, ražošanu, noformējumu vai marķējumu saistītu iemeslu dēļ ierobežot vai aizliegt šai regulai atbilstošas pārtikas laišanu tirgū.
  [Gr. 52]

6. pants

Ārkārtas pasākumi

1.   Ja pierādīts, ka 1. panta 1. punktā minētā pārtika var nopietni apdraudēt cilvēku veselību un šādu apdraudējumu nevar pietiekami ierobežot ar attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) veiktajiem pasākumiem, Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts lūguma nekavējoties veic jebkādus atbilstošus pagaidu ārkārtas pasākumus, tostarp pasākumus, kas ierobežo vai aizliedz attiecīgās pārtikas laišanu tirgū, atkarā no situācijas nopietnības. Šos pasākumus pieņem, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.   Pienācīgi pamatotos gadījumos, kad ārkārtas gadījumā nepieciešams steidzami ierobežot un/vai novērst nopietnu apdraudējumu cilvēku veselībai, Komisija pieņem uzreiz piemērojamus īstenošanas aktus 14. panta 3. punktā minētajā procedūrā.

3.   Ja dalībvalsts oficiāli informē Komisiju par vajadzību veikt ārkārtas pasākumus, bet Komisija nav rīkojusies saskaņā ar 1. punktu, attiecīgā dalībvalsts var pieņemt jebkādus atbilstošus pagaidu ārkārtas pasākumus, tostarp atkarībā no situācijas nopietnības ierobežojot vai aizliedzot attiecīgā pārtikas laišanu tirgū tās teritorijā. Dalībvalsts nekavējoties informē par to pārējās dalībvalstis un Komisiju, sniedzot sava lēmumu pamatojumu. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai paplašinātu, grozītu vai atceltu valstu pagaidu ārkārtas pasākumus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Dalībvalsts var saglabāt spēkā savus pagaidu ārkārtas pasākumus, līdz tiek pieņemti šajā punktā minētie īstenošanas akti.

6.a pants

Piesardzības princips

Ja pēc pieejamās zinātniskās informācijas izvērtēšanas ir pamatotas bažas par iespējamu negatīvu ietekmi, taču nav zinātniski pamatotu pierādījumu, var veikt sākotnējus riska pārvaldības pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu neaizsargāto iedzīvotāju grupu, kurām ir paredzēta 1. panta 1. punktā minētā pārtika, augsta līmeņa aizsardzību. [Gr. 53]

6.b pants

Uzraudzība

Valstu kompetentās iestādes nodrošina, lai tiktu izveidota atbilstoša uzraudzības sistēma, kas garantētu, ka pārtikas nozares uzņēmumi ievēro šo regulu un attiecīgās prasības veselības jomā. [Gr. 54]

III   nodaļa

Prasības

1.   sadaļa

Ievada noteikumi

7. pants

Ievada noteikums

Šīs regulas 1. panta 1. punktā minētā pārtikas atbilst visām Savienības pārtikas aprites tiesību aktu prasībām.

2.   Šajā regulā paredzētās prasības ir noteicošas pār jebkuru citu konfliktējošu prasību, kas paredzēta Savienības pārtikas aprites tiesību aktos.
  [Gr. 55]

8. pants

Iestādes atzinumi

Eiropas Pārtikas un nekaitīguma iestāde šīs regulas piemērošanas nolūkos sniedz zinātniskus atzinumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 22. un 23. pantu.

8.a pants

Ikdienas patēriņa pārtika

Ikdienas patēriņa pārtikas produktu marķējumā un aprakstā un to reklāmās ir aizliegts:

| a) | izmantot vārdu „īpaša diēta” vienu vai kopā ar citiem vārdiem, lai apzīmētu šādus pārtikas produktus; |
| --- | --- |

a)

izmantot vārdu „īpaša diēta” vienu vai kopā ar citiem vārdiem, lai apzīmētu šādus pārtikas produktus;

| b) | izmantot visus citus marķējumus vai noformējumus, kas var radīt iespaidu, ka attiecīgie pārtikas produkti ietilpst kādā no kategorijām, kuras minētas 1. panta 1. punktā. [Gr. 56] |
| --- | --- |

b)

izmantot visus citus marķējumus vai noformējumus, kas var radīt iespaidu, ka attiecīgie pārtikas produkti ietilpst kādā no kategorijām, kuras minētas 1. panta 1. punktā. [Gr. 56]

2.   sadaļa

Vispārīgas prasības

9. pants

Vispārīgas sastāva un informācijas prasības

1.   Šīs regulas 1. panta 1. punktā minētās pārtikas sastāvs ir atbilstošs, lai apmierinātu to personu uztura vajadzības, kurām šī pārtika ir paredzēta, un ir piemērots šādām personām saskaņā ar medicīnas jomā vispāratzītiem
  , profesionāli apskatītiem un salīdzinoši izvērtētiem
  zinātniskiem datiem
  un medicīnisku atzinumu
  . [Gr. 57]

2.   Šīs regulas 1. panta 1. punktā minētā pārtika nesatur vielas tādā daudzumā, kas apdraudētu to personu veselība, kurām tā paredzēta.

3.   Šīs regulas 1. panta 1. punktā minēto pārtikas produktu marķējumos, noformējumā

  marķējums
  ,
  noformējums
  un reklāmās sniedz atbilstošu informāciju

  reklāmas ir precīzas, skaidras un
  patērētājiem
  viegli saprotamas
  , un tie

  tās
  nedrīkst būt maldinoši

  maldinošas
  .
  Šādai pārtikai nepiedēvē īpašības vai netieši nenorāda, ka tā spēj novērst vai izārstēt cilvēku slimības.
  [Gr. 58]

3.a
     
  Mākslīgo maisījumu zīdaiņiem un mākslīgo papildu ēdināšanas maisījumu zīdaiņiem marķējumā nedrīkst būt ne zīdaiņu attēli, ne arī citādi attēli vai uzraksti, kas var idealizēt produkta lietošanu. Tomēr produkta vienkāršas identifikācijas un sagatavošanas metožu ilustrēšanas nolūkā tiek atļauts grafisks attēlojums. Attiecīgi tiek grozīta Direktīva 2006/141/EK. [Gr. 59]

4.   Jebkuru noderīgu informāciju vai ieteikumus par 1. panta 1. punktā

  punkta a), b), c) un ca) apakšpunktā
  minētajām pārtikas produktu kategorijām drīkst sniegt tikai personas, kurām ir kvalifikācija medicīnā, uzturzinātnē,

  vai
  farmācijā, vai citi speciālisti, kuri atbild par māšu un bērnu veselības aprūpi.
  Veselības aprūpes speciālistu izplatītā informācija gala patērētājiem ir vienīgi zinātniska un faktuāla un neietver reklāmu. [Gr. 60]

4.a
     
  Lai nodrošinātu efektīvu oficiālo uzraudzību, pārtikas nozares uzņēmēji informē katras valsts kompetento iestādi, kuras tirgū tie laiž 1. panta 1. punktā minēto pārtiku, nosūtot tai produkta marķējuma paraugu. [Gr. 61]

4.b
     
  Pesticīdu izmantošanu lauksaimniecības produktos, kas paredzēti 1. panta 1. punktā minētās pārtikas ražošanai, pēc iespējas ierobežo, neskarot Direktīvu 2006/125/EK un Direktīvu 2006/141/EK. [Gr. 62]

4.c
     
  Īpaši noteikumi attiecībā uz 1. panta 1. punktā minēto pārtiku, kuri paredz ierobežojumus pesticīdu izmantošanai vai kuri aizliedz to izmantošanu, tiek regulāri atjaunināti, īpašu uzmanību pievēršot pesticīdiem, kas satur aktīvas vielas, aizsargvielas vai sinerģistus, kuri ir klasificēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1271/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (27), kā 1A un 1B kategorijas mutagēnas vielas, 1A vai 1B kancerogēnas vielas, 1A vai 1B kategorijas vielas, kas kaitīgas reproduktīvai funkcijai, vielas, kas uzskatāmas par tādām, kuras traucē endokrīnās sistēmas darbību un var negatīvi ietekmēt cilvēkus, vai aktīvās vielas, kas ir apstiprinātas aizstāšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 24. pantu. [Gr. 63]

3.   sadaļa

Īpašas prasības

10. pants

Īpašas sastāva un informācijas prasības

1.   Šīs regulas 1. panta 1. punktā minētā pārtika atbilst 7. panta prasībām un 9. panta sastāva un informācijas prasībām.

2.   Ievērojot 7. un 9. panta vispārīgās prasības
  un 10.a un 10.b panta īpašās prasības
  un ņemot vērā Direktīvu 2006/141/EK, Direktīvu 2006/125/EK un Direktīvu 1999/21/EK, kā arī tehnikas un zinātnes attīstību,
  jo īpaši riska novērtējumu rezultātus un piesardzības principu, kas minēts 6.a pantā,
  saskaņā ar 15. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētās regulas

  deleģētos aktus attiecībā uz 1. panta 1. punktā noteiktajiem pārtikas produktiem
  ne vēlāk kā ... (28).
  attiecībā
  uz: [Gr. 64]

| a) | īpašajām sastāva prasībām pārtikai, kas minēta 1. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

īpašajām sastāva prasībām pārtikai, kas minēta 1. panta 1. punktā;

| b) | īpašajām prasībām par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecības produktos, kas paredzēti šādas pārtikas ražošanai, un par pesticīdu atliekām šādā pārtikā; |
| --- | --- |

b)

īpašajām prasībām par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecības produktos, kas paredzēti šādas pārtikas ražošanai, un par pesticīdu atliekām šādā pārtikā;

| c) | īpašajām prasībām par 1. panta 1. punktā minētās pārtikas marķēšanu, noformēšanu un reklamēšanu, tostarp tās uzturvērtības un veselīguma norāžu atļaušanu;
  šīs prasības ietver īpašos saistītos noteikumus, kas jau ir spēkā attiecībā uz 1. panta 1. punktā minētajiem pārtikas produktiem; [Gr. 66] |
| --- | --- |

c)

īpašajām prasībām par 1. panta 1. punktā minētās pārtikas marķēšanu, noformēšanu un reklamēšanu, tostarp tās uzturvērtības un veselīguma norāžu atļaušanu;
  šīs prasības ietver īpašos saistītos noteikumus, kas jau ir spēkā attiecībā uz 1. panta 1. punktā minētajiem pārtikas produktiem; [Gr. 66]

| ca) | prasībām informācijai, kas norādāma ieteikumos par 1. panta 1. punktā minēto pārtikas produktu atbilstošu lietošanu; [Gr. 67] |
| --- | --- |

ca)

prasībām informācijai, kas norādāma ieteikumos par 1. panta 1. punktā minēto pārtikas produktu atbilstošu lietošanu; [Gr. 67]

| d) | paziņošanas procedūru 1. panta 1. punktā minētās pārtikas laišanai tirgū, lai veicinātu šādas pārtikas efektīvu oficiālo uzraudzību, uz ko balstoties pārtikas uzņēmumi informē tās(to) dalībvalsts(-u) kompetento iestādi, kurā produkts tiek tirgots; |
| --- | --- |

d)

paziņošanas procedūru 1. panta 1. punktā minētās pārtikas laišanai tirgū, lai veicinātu šādas pārtikas efektīvu oficiālo uzraudzību, uz ko balstoties pārtikas uzņēmumi informē tās(to) dalībvalsts(-u) kompetento iestādi, kurā produkts tiek tirgots;

| e) | prasībām par reklamēšanas un komercdarbības praksi saistībā ar mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem; |
| --- | --- |

e)

prasībām par reklamēšanas un komercdarbības praksi saistībā ar mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem;

| f) | prasībām par informāciju, kas sniedzama par zīdaiņu un mazu bērnu barošanu, lai nodrošinātu pietiekamu informāciju par attiecīgo barošanas praksi; un |
| --- | --- |

f)

prasībām par informāciju, kas sniedzama par zīdaiņu un mazu bērnu barošanu, lai nodrošinātu pietiekamu informāciju par attiecīgo barošanas praksi; un

| fa) | pēcpārdošanas uzraudzības prasība attiecībā uz 1. panta 1. punktā minēto pārtiku, lai pārbaudītu, vai tiek ievērotas īpašās prasības. [Gr. 68] |
| --- | --- |

fa)

pēcpārdošanas uzraudzības prasība attiecībā uz 1. panta 1. punktā minēto pārtiku, lai pārbaudītu, vai tiek ievērotas īpašās prasības. [Gr. 68]

3.   Ievērojot 7. un 9. panta prasības
  , 10.a un 10.b panta īpašās prasības
  un ņemot vērā atbilstošo tehnikas un zinātnes attīstību,
  jaunāko riska novērtējumu rezultātus un piesardzības principu, kas minēts 6.a pantā
  , Komisija atjaunina šā panta 2. punktā minētās deleģētās regulas

  minētos deleģētos aktus
  saskaņā ar 15. pantu. [Gr. 69]

Ja rodas veselības apdraudējums un vajadzīga steidzama ārkārtas rīcība, piemēro 16. pantā paredzēto kārtību deleģētiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu.

10.a pants

Pārtika, kas piemērota cilvēkiem, kuri nepanes lipekli

1.
     
  Papildus 9. panta prasībām pārtikā, kas piemērota cilvēkiem, kuri nepanes lipekli, un ko veido viena vai vairākas sastāvdaļas, kas ražotas no kviešiem, rudziem, miežiem, auzām vai to krustotām šķirnēm un ir īpaši apstrādātas, lai samazinātu lipekļa daudzumu tajās, vai kas satur šādas sastāvdaļas, lipekļa saturs nedrīkst pārsniegt 100 mg/kg gala patērētājam pārdotajā pārtikā.

2.
     
  Pārtika, kas paredzēta cilvēkiem, kuri nepanes lipekli, un kas pārdota gala patērētājam un kurā lipekļa saturs:

| — | nepārsniedz 100 mg/kg, var norādīt „ļoti zems lipekļa saturs”. |
| --- | --- |

—

nepārsniedz 100 mg/kg, var norādīt „ļoti zems lipekļa saturs”.

| — | nepārsniedz 20 mg/kg, var norādīt „nesatur lipekli”. |
| --- | --- |

—

nepārsniedz 20 mg/kg, var norādīt „nesatur lipekli”.

3.
     
  Pārtika, kas piemērota cilvēkiem, kuri nepanes lipekli, arī atbilst šādiem kritērijiem:

| — | tā nodrošina aptuveni tādu pašu vitamīnu un minerālvielu daudzumu kā pārtika, kas to aizstāj; |
| --- | --- |

—

tā nodrošina aptuveni tādu pašu vitamīnu un minerālvielu daudzumu kā pārtika, kas to aizstāj;

| — | tā ir gatavota arī īpašu rūpību, ievērojot labu ražošanas praksi (LRP), lai nepieļautu lipekļa klātbūtni; |
| --- | --- |

—

tā ir gatavota arī īpašu rūpību, ievērojot labu ražošanas praksi (LRP), lai nepieļautu lipekļa klātbūtni;

| — | ja tiek izmantoti jēdzieni „ļoti zems lipekļa saturs” vai „nesatur lipekli”, tie parādās tā nosaukuma tuvumā, ar kuru šī pārtika tiek tirgota; [Gr. 70] |
| --- | --- |

—

ja tiek izmantoti jēdzieni „ļoti zems lipekļa saturs” vai „nesatur lipekli”, tie parādās tā nosaukuma tuvumā, ar kuru šī pārtika tiek tirgota; [Gr. 70]

10.b pants

Pārtikas produkti, ko izmanto diētās ar zemu un ļoti zemu uzņemto kaloriju daudzumu

1.
     
  Produkti ar zemu un ļoti zemu kaloriju daudzumu atbilst sastāva prasībām, kas noteiktas šīs regulas II pielikumā.

2.
     
  Visas produktu ar zemu un ļoti zemu kaloriju daudzumu atsevišķās sastāvdaļas tiek pārdotas atsevišķā iepakojumā.

3.
     
  Nosaukumi, ar kuriem pārdod produktus ar zemu un ļoti zemu kaloriju daudzumu, ir šādi:

| a) | produktiem ļoti zemu kaloriju daudzumu –



  „Pilnīgs diētas aizstājējs izmantošanai diētās ar ļoti zemu uzņemto kaloriju daudzumu”; |
| --- | --- |

a)

produktiem ļoti zemu kaloriju daudzumu –

| b) | produktiem ar zemu kaloriju daudzumu –



  „Pilnīgs diētas aizstājējs izmantošanai diētās ar zemu uzņemto kaloriju daudzumu”; |
| --- | --- |

b)

produktiem ar zemu kaloriju daudzumu –

4.
     
  Produktu ar zemu un ļoti zemu kaloriju daudzumu marķējums papildus tam, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1169/2011 IV nodaļā, obligāti ietver šādas sīkākas ziņas:

| a) | izmantojamo enerģētisko vērtību, izteiktu kJ un kcal, un skaitliski izteiktu olbaltumvielu, ogļhidrātu un tauku saturu noteiktā patēriņam sagatavotā produkta daudzumā; |
| --- | --- |

a)

izmantojamo enerģētisko vērtību, izteiktu kJ un kcal, un skaitliski izteiktu olbaltumvielu, ogļhidrātu un tauku saturu noteiktā patēriņam sagatavotā produkta daudzumā;

| b) | skaitliski izteiktu vidējo daudzumu katrai minerālvielai un katram vitamīnam, kuram obligātās prasības izvirzītas II pielikuma 5. punktā, patēriņam paredzētā noteiktā produkta daudzumā, kas gatavs lietošanai; |
| --- | --- |

b)

skaitliski izteiktu vidējo daudzumu katrai minerālvielai un katram vitamīnam, kuram obligātās prasības izvirzītas II pielikuma 5. punktā, patēriņam paredzētā noteiktā produkta daudzumā, kas gatavs lietošanai;

| c) | ja vajadzīgs, pamācības atbilstīgai pagatavošanai un norādījumus par šo pamācību ievērošanas nozīmi; |
| --- | --- |

c)

ja vajadzīgs, pamācības atbilstīgai pagatavošanai un norādījumus par šo pamācību ievērošanas nozīmi;

| d) | norādi par produkta iespējamo laksatīvo iedarbību, ja ar produktu, to lietojot atbilstoši ražotāja pamācībai, dienā tiek uzņemti vairāk nekā 20 g poliolu; |
| --- | --- |

d)

norādi par produkta iespējamo laksatīvo iedarbību, ja ar produktu, to lietojot atbilstoši ražotāja pamācībai, dienā tiek uzņemti vairāk nekā 20 g poliolu;

| e) | norādījumu par vajadzību uzņemt dienas devai pietiekamu šķidruma daudzumu; |
| --- | --- |

e)

norādījumu par vajadzību uzņemt dienas devai pietiekamu šķidruma daudzumu;

| f) | norādījumu, ka produkts nodrošina dienas neaizstājamo uzturvielu daudzumu; |
| --- | --- |

f)

norādījumu, ka produkts nodrošina dienas neaizstājamo uzturvielu daudzumu;

| g) | norādījumu, ka bez ārsta uzraudzības produktu nedrīkst lietot ilgāk par trim nedēļām; |
| --- | --- |

g)

norādījumu, ka bez ārsta uzraudzības produktu nedrīkst lietot ilgāk par trim nedēļām;

5.
     
  Attiecīgo produktu ar zemu un ļoti zemu kaloriju daudzumu marķējumā, reklāmā un noformējumā netiek ietvertas nekādas norādes par svara zaudēšanas ātrumu vai lielumu. [Gr. 71]

10.c pants

MVU piekļuve iekšējam tirgum

Komisija ciešā sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām un Iestādi pieņem atbilstīgas pamatnostādnes un sniedz tehniskas norādes, lai ļautu uzņēmumiem, jo īpaši MVU, ievērot šajā regulā noteiktās prasības, un palīdzēt tiem sagatavot zinātnisko novērtējumu un iesniegt tā pieteikumu. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 15. pantu, lai pieņemtu šīs pamatnostādnes. [Gr. 72]

IV   nodaļa

Savienības aAtļauto vielu saraksts

11. Pants

Savienības

  Atļauto vielu

  saraksts saraksta izveidošana

1.   
  Ņemot vērā Direktīvu 2006/141/EK un Direktīvu 2006/125/EK, kā arī Regulu (EK) Nr. 953/2009, Komisija ir pilnvarota ne vēlāk kā ... (29) pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 15. pantu, lai ievietotu I pielikumā vitamīnu, minerālvielu un citu vielu sarakstu, kuras var pievienot 1. panta 1. punktā minētajām pārtikas kategorijām).

1.

  2.
     Šīs regulas 1. panta 1. punktā minētai pārtikai var pievienot vitamīnus, minerālvielas un citas vielas, ja tās atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | pamatojoties uz pieejamiem
  vispārpieņemtiem un salīdzinoši izvērtētiem
  zinātniskajiem pierādījumiem, tās ir patērētāju veselībai nekaitīgas; un |
| --- | --- |

a)

pamatojoties uz pieejamiem
  vispārpieņemtiem un salīdzinoši izvērtētiem
  zinātniskajiem pierādījumiem, tās ir patērētāju veselībai nekaitīgas; un

| b) | cilvēka organisms tās spēj uzņemt un pārstrādāt
  ; |
| --- | --- |

b)

cilvēka organisms tās spēj uzņemt un pārstrādāt
  ;

| ba) | tās ir piemērotas lietošanai tādā uzturā, kam tās paredzētas; un |
| --- | --- |

ba)

tās ir piemērotas lietošanai tādā uzturā, kam tās paredzētas; un

| bb) | tām, pamatojoties uz vispārpieņemtiem zinātniskiem pierādījumiem, ir uzturvērtības vai fizioloģiska ietekme. |
| --- | --- |

bb)

tām, pamatojoties uz vispārpieņemtiem zinātniskiem pierādījumiem, ir uzturvērtības vai fizioloģiska ietekme.

2.   Ne vēlāk kā [divus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija, izmantojot īstenošanas regulas, izveido un vēlāk atjaunina Savienības sarakstu, kurā iekļauj atļautās vielas, kas atbilst 1. punkta nosacījumiem. Iekļaujot vielu Savienības sarakstā, norāda tās specifikāciju un attiecīgā gadījumā lietošanas nosacījumus un piemērojamos tīrības kritērijus. Minētās īstenošanas regulas pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Ja rodas veselības apdraudējums un vajadzīga steidzama ārkārtas rīcība, Komisija pieņem uzreiz piemērojamus īstenošanas aktus, ar kuriem atjaunina Savienības sarakstu saskaņā ar 14. panta 3. punktu.

2.a
     
  Vielām, kas minētas 2. punktā un ir inženierijas ceļā iegūti nanomateriāli, piemēro šādus papildu nosacījumus:

| a) | ir izpildīts 2. punkta a) apakšpunktā noteiktais nosacījums, pamatojoties uz atbilstīgām testa metodēm; un |
| --- | --- |

a)

ir izpildīts 2. punkta a) apakšpunktā noteiktais nosacījums, pamatojoties uz atbilstīgām testa metodēm; un

| b) | ir pierādīta to uzturvērtība un piemērotība personām, kurām tās ir paredzētas. [Gr. 87] |
| --- | --- |

b)

ir pierādīta to uzturvērtība un piemērotība personām, kurām tās ir paredzētas. [Gr. 87]

11.a pants

Atļauto vielu saraksta atjaunināšana

3.

  1.
     Šā panta 2. punktā minētajā Savienības sarakstā

  I pielikumā jaunu
  vielu iekļauj vai nu pēc Komisijas iniciatīvas, vai saņemot pieteikumu. Pieteikumus var iesniegt dalībvalsts vai ieinteresētā persona, kas var arī pārstāvēt vairākas ieinteresētās personas (turpmāk„pieteikuma iesniedzējs”). Pieteikumus nosūta Komisijai saskaņā ar 4. punktu.

1.a
     
  Pieteikuma iesniedzējs iesniedz pieteikumu Komisijai saskaņā ar 2. punktu. Komisija rakstiski apstiprina tā saņemšanu 14 dienu laikā pēc saņemšanas.

4.

  2.
     Pieteikumā ietver:

| a) | pieteikuma iesniedzēja vārdu, uzvārdu/nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēja vārdu, uzvārdu/nosaukumu un adresi;

| b) | vielas nosaukumu un skaidru aprakstu; |
| --- | --- |

b)

vielas nosaukumu un skaidru aprakstu;

| c) | vielas sastāvu; |
| --- | --- |

c)

vielas sastāvu;

| d) | ierosināto vielas lietojumu un lietošanas nosacījumus; |
| --- | --- |

d)

ierosināto vielas lietojumu un lietošanas nosacījumus;

| e) | sistēmisku pārskatu par zinātniskajiem datiem un attiecīgus
  salīdzinoši izvērtētus
  pētījumus, kas veikti atbilstoši vispāratzītiem speciālistu norādījumiem par šādu pētījumu izstrādi un veikšanu; |
| --- | --- |

e)

sistēmisku pārskatu par zinātniskajiem datiem un attiecīgus
  salīdzinoši izvērtētus
  pētījumus, kas veikti atbilstoši vispāratzītiem speciālistu norādījumiem par šādu pētījumu izstrādi un veikšanu;

| f) | zinātniskus pierādījumus par vielas daudzumu, kas neapdraud to personu veselību, kurām attiecīgā pārtika ir paredzēta, un par šādas pārtikas piemērotību paredzētajam lietojumam; |
| --- | --- |

f)

zinātniskus pierādījumus par vielas daudzumu, kas neapdraud to personu veselību, kurām attiecīgā pārtika ir paredzēta, un par šādas pārtikas piemērotību paredzētajam lietojumam;

| g) | zinātniskus pierādījumus par to, ka cilvēka organisms šo vielu spēj uzņemt un pārstrādāt
  un ka tai ir uzturvērtības un fizioloģiska ietekme
  ; |
| --- | --- |

g)

zinātniskus pierādījumus par to, ka cilvēka organisms šo vielu spēj uzņemt un pārstrādāt
  un ka tai ir uzturvērtības un fizioloģiska ietekme
  ;

| h) | pieteikuma satura kopsavilkumu. |
| --- | --- |

h)

pieteikuma satura kopsavilkumu.

5.

  3.
     Ja viela Savienības sarakstā

  I pielikumā
  jau ir iekļauta, vai būtiski mainījušās ražošanas metodes, vai ir izmainīts daļiņu lielums, piemēram, izmantojot nanotehnoloģiju, uzskata, ka viela, kas sagatavota pēc šādas jaunās metodes
  vai, veicot izmaiņas tās daļiņu lielumā
  , ir atšķirīga viela,
  kas nav iekļauta I pielikumā.

  un pirms tās laišanas Savienības tirgū attiecīgi groza Savienības sarakstu

  Tās iekļaušanai I pielikumā nepieciešams atsevišķs pieteikums
  .

4.
     
  Ja I pielikumā iekļautā viela vairs neatbilst 11. panta 2. un 2.a punktā minētajiem nosacījumiem, Komisija lemj par vielas izslēgšanu no I pielikuma.

5.
     
  Iekļaujot vielu I pielikumā, norāda:

| — | vielas specifikāciju; |
| --- | --- |

—

vielas specifikāciju;

| — | attiecīgā gadījumā lietošanas noteikumu specifikāciju; un |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā lietošanas noteikumu specifikāciju; un

| — | attiecīgā gadījumā piemērojamo tīrības kritēriju specifikāciju. |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā piemērojamo tīrības kritēriju specifikāciju.

6.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 15. pantu, lai atjauninātu I pielikumu. Ja rodas veselības apdraudējums un ir vajadzīga steidzama ārkārtas rīcība, tad deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu, piemēro 16. pantā paredzēto kārtību. [Gr. 88]

12. pants

Konfidenciāla informācija attiecībā uz pieteikumiem

1.   No 11. pantā minētajā pieteikumā sniegtās informācijas konfidencialitāti var piešķirt informācijai, kuras izpaušana varētu būtiski kaitēt pieteikuma iesniedzēja konkurētspējai.

2.   Par konfidenciālu nekādos apstākļos neuzskata šādu informāciju:

| i) | pieteikuma iesniedzēja vārdu, uzvārdu/ nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

i)

pieteikuma iesniedzēja vārdu, uzvārdu/ nosaukumu un adresi;

| ii) | vielas nosaukumu un aprakstu; |
| --- | --- |

ii)

vielas nosaukumu un aprakstu;

| iii) | pamatojumu vielas lietošanai konkrētajā pārtikā; |
| --- | --- |

iii)

pamatojumu vielas lietošanai konkrētajā pārtikā;

| iv) | informāciju, kas attiecas uz vielas drošuma novērtējumu; |
| --- | --- |

iv)

informāciju, kas attiecas uz vielas drošuma novērtējumu;

| v) | attiecīgā gadījumā pieteikuma iesniedzēja izmantoto(-ās) analīzes metodi(-es); |
| --- | --- |

v)

attiecīgā gadījumā pieteikuma iesniedzēja izmantoto(-ās) analīzes metodi(-es);

| va) | jebkādus zinātniskos datus par vielas drošuma novērtējumu, kas iegūti, testēšanā izmantojot dzīvniekus. [Gr. 75] |
| --- | --- |

va)

jebkādus zinātniskos datus par vielas drošuma novērtējumu, kas iegūti, testēšanā izmantojot dzīvniekus. [Gr. 75]

3.   Pieteikumu iesniedzēji norāda, kuru informāciju tie vēlētos saglabāt konfidenciālu. Šādos gadījumos jānorāda pārbaudāms pamatojums.

4.   Pēc apspriešanās ar pieteikumu iesniedzējiem Komisija nosaka, kura informācija var palikt konfidenciāla, un attiecīgi informē pieteikumu iesniedzējus un dalībvalstis.

5.   Pēc tam, kad pieteikumu iesniedzēji ir informēti par Komisijas nostāju, trīs nedēļas laikā tie var atsauktu savu pieteikumu sniegtās informācijas konfidencialitātes saglabāšanas nolūkā. Konfidencialitāti saglabā līdz šā perioda beigām.

V   nodaļa

Konfidencialitāte

13. pants

Vispārējā pārredzamības un konfidencialitātes klauzula

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (30) Komisija, Iestāde un dalībvalstis
  garantē cik vien iespējams plašu piekļuvi dokumentiem un jo īpaši palīdz pilsoņiem un viņus informē par pieteikumu piekļuvei dokumentiem iesniegšanas kārtību
  .
  Tās arī
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu saskaņā ar šo regulu saņemtās informācijas pienācīgu konfidencialitāti, izņemot informāciju, kas noteiktos apstākļos jāpublisko, lai aizsargātu cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi. [Gr. 76]

VI   nodaļa

Procedurālie noteikumi

14. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja tiek izdarīta atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru beidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktajā termiņā tā lēmis komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu.

3.   Ja tiek izdarīta atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

15. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus, Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus.

2.   
  Pilnvaras pieņemt

  2. panta 3. punktā

  3. panta 4.a. punktā, 10. panta 2. un 3. punktā, 10.c pantā, 11. panta 1. punktā
  un 10. pantā

  11.a panta 6. punktā minētos
  pilnvaras deleģē

  deleģētos
  aktus
  piešķir
  uz nenoteiktu laiku, sākot no (*) [(*)pamata leģislatīvā akta spēkā stāšanās datums vai jebkurš cits likumdevēja noteikts datums]

  5 gadiem no
  ... (31).
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināts par tādu pašu laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām
  . [Gr. 77]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 3. punktā un

  3. panta 4.a punktā, 10. panta 2. un 3. punktā, 10.c pantā, 11. panta 1. punktā un 11.a panta 6. punktā
  minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskat jau spēkā esošos deleģētos aktus. [Gr. 78]

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 2. panta 3. punktu un 10. pantu

  3. panta 4.a punktu, 10. panta 2. punktu un 3. punktu, 10.c pantu, 11. panta 1. punktu
  un
  11.a panta 6. punktu
  pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 79]

16. pants

Steidzamības procedūra

1.   Deleģētie akti, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties un tos piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstoši 2. punktam. Paziņojot deleģētu aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru.

2.   Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 15. pantā minēto kārtību. Šādā gadījumā Komisija nekavejoties atceļ aktu, ievērojot Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojumu par lēmumu izteikt iebildumus.

VII   nodaļa

Nobeiguma noteikumi

16.a pants

Pārtika, kas piemērota cilvēkiem, kuri nepanes laktozi

Komisija līdz... (32) iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā to papildinot ar tiesību akta priekšlikumu, lai precizētu marķējuma norāžu „nesatur laktozi” un „ļoti zems laktozes saturs” statusu saskaņā ar vispārējiem tiesību aktiem pārtikas jomā. [Gr. 80]

16.b pants

Maziem bērniem paredzēts piens

Komisija, apspriedusies ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi, līdz ... (32) iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, izvērtējot nepieciešamību pēc īpašiem nosacījumiem attiecībā uz maziem bērniem paredzēta piena sastāvu un marķējumu. Šajā ziņojumā tiek skatītas uztura vajadzības, patēriņa modelis, nodrošinātā uzturvērtība un tas, cik lielā mērā mazi bērni ir pakļauti pesticīdu piesārņojumam. Ziņojumā arī tiek skatīts, vai šis piens sniedz labumu uzturvērtības ziņā salīdzinājumā ar parastu diētu bērnam, kuru pārtrauc barot ar krūti. Ņemot vērā šā ziņojuma secinājumus, Komisija:

| a) | nolemj, ka nav nepieciešams pieņemt īpašus noteikumus par maziem bērniem paredzēta piena sastāvu un marķēšanu; vai |
| --- | --- |

a)

nolemj, ka nav nepieciešams pieņemt īpašus noteikumus par maziem bērniem paredzēta piena sastāvu un marķēšanu; vai

| b) | attiecīgā gadījumā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un pamatojoties uz LESD 114. pantu iesniedz jebkādu atbilstīgu tiesību akta priekšlikumu. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un pamatojoties uz LESD 114. pantu iesniedz jebkādu atbilstīgu tiesību akta priekšlikumu.

Līdz pirmajā daļā minētā Komisijas ziņojuma sagatavošanai uz pienu, kas paredzēts maziem bērniem, aizvien attiecas Savienības tiesību aktu, proti, Regulas (EK) Nr. 178/2002, Regulas (EK) Nr. 1925/2006 un Regulas (EK) Nr. 1924/2006, darbības joma. [Gr. 81]

17. pants

Atcelšana

1.   Direktīva 92/52/EEK un Direktīva 2009/39/EK tiek atceltas no ... (33). Atsauces uz atceltajiem tiesību aktiem uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

2.   Direktīva 96/8/EK un Regula (EK) Nr. 41/2009 tiek atceltas no .... (33)

18. pants

Pārejas pasākumi

Pārtiku, kas neatbilst šai regulai, bet atbilst Direktīvai 2009/39/EK un Direktīvai 96/8/EK, Regulai (EK) Nr. 41/2009 un Regulai (EK) Nr. 953/2009, un kas marķēta pirms ... (34), var pārdot arī pēc minētā datuma, līdz beidzas tās krājumi.

19. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no ... (35).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 24, 28.1.2012., 119. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija nostāja.

2

(3)  OV L 124, 20.5.2009., 21. lpp.

3

(4)  

  OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.

4

OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.

(5)  

  OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.

5

OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.

(6)  

  OV L 404, 30.12.2006., 26. lpp.

6

OV L 404, 30.12.2006., 26. lpp.

(7)  

  OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.

7

OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.

(8)  OV L 401, 30.12.2006., 1. lpp.

8

(9)  OV L 339, 6.12.2006., 16. lpp.

9

(10)  OV L 55, 6.3.1996., 22. lpp.

10

(11)  OV L 91, 7.4.1999., 29. lpp.

11

(12)  OV L 16, 21.1.2009., 3. lpp.

12

(13)  OV L 179, 1.7.1992., 129. lpp.

13

(14)  

  OV C 172, 8.7.1992., 1. lpp.

14

OV C 172, 8.7.1992., 1. lpp.

(15)  COM (2008) 392 Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par pārtikas produktiem personām, kas slimo ar ogļhidrātu vielmaiņas traucējumiem (diabētu), Brisele, 26.6.2008.

15

COM (2008) 392 Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par pārtikas produktiem personām, kas slimo ar ogļhidrātu vielmaiņas traucējumiem (diabētu), Brisele, 26.6.2008.

(16)  
  COM(2008)0392.

16

COM(2008)0392.

(17)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Padomes Direktīvas 89/398/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz īpašas diētas pārtikas produktiem 9. panta īstenošanu, COM(2008)0393, 27.6.2008.

17

(18)  Analīze par Diētiskās pārtikas pamatdirektīvas pārskatīšanas politikas iespēju ietekmi Eiropā, to sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi — Pētījuma ziņojums Agra CEAS Consulting, 29.4.2009.

18

Agra CEAS Consulting

(19)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

19

(20)  

  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

20

OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(21)  

  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

21

OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

(22)  
  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

22

OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(23)  

  OV L 269, 14.10.2009., 9. lpp.

23

OV L 269, 14.10.2009., 9. lpp.

(24)  
  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

24

OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(25)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

25

(26)  

  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

26

OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

(27)  

  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

27

OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

(28)  Divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

28

(29)  
  Divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

29

Divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(30)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

30

(31)  
  Šīs regulas spēkā stāšanās diena.

31

Šīs regulas spēkā stāšanās diena.

(32)  
  Viens gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

32

Viens gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

(33)  Mēneša pirmā diena divus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

33

(34)  Divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

34

(35)  Mēneša pirmā diena divus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

35

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsI pielikums

Atļauto vielu saraksts [Gr. 89]

---

Ceturtdiena, 2012. gada 14. jūnijsII pielikums

Sastāva prasības produktiem ar zemu vai ļoti zemu kaloriju daudzumu

Šīs specifikācijas attiecas uz produktiem ar zemu vai ļoti zemu kaloriju daudzumu, kuri ir gatavi lietošanai, šādi tiek pārdoti vai ir atjaunoti saskaņā ar ražotāja norādījumiem.

1.
     
  Enerģētiskā vērtība

| 1.1. | Produktu ar ļoti zemu kaloriju daudzumu enerģētiskā vērtība kopējai ikdienas devai nedrīkst būt mazāka par 1 680 kJ (400 kcal) un nedrīkst pārsniegt 3 360 kJ (800 kcal). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Produktu ar zemu kaloriju daudzumu enerģētiskā vērtība kopējai ikdienas devai nedrīkst būt mazāka par 3 360 kJ (800 kcal) un nedrīkst 5 040 kJ (1 200 kcal). |
| --- | --- |

1.2.

2.
     
  Olbaltumvielas

| 2.1 | Olbaltumvielu saturs produktos ar zemu vai ļoti zemu kaloriju daudzumu nodrošina ne mazāk par 25 % un ne vairāk par 50 % no kopējās produkta enerģētiskās vērtības. Jebkurā gadījumā olbaltumvielu daudzums šajos produktos nepārsniedz 125 g. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | punkts attiecas uz olbaltumvielām, kuru ķīmiskais indekss atbilst ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas/Pasaules veselības organizācijas (1985) salīdzināmās olbaltumvielas ķīmiskajam indeksam, kas norādīts 2. tabulā. Ja olbaltumvielu ķīmiskais indekss ir mazāks par 100 % no salīdzināmo olbaltumvielu ķīmiskā indeksa, minimālais olbaltumvielu daudzums produktā attiecīgi jāpalielina. Jebkurā gadījumā olbaltumvielas ķīmiskais indekss nedrīkst būt mazāks par 80 % no salīdzināmās olbaltumvielas ķīmiskā indeksa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3. | „Ķīmiskais indekss” ir vismazākā attiecība starp katras neaizstājamās aminoskābes daudzumu izmantojamajā olbaltumvielā un katras attiecīgās aminoskābes daudzumu salīdzināmajā olbaltumvielā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Visos gadījumos aminoskābju pievienošana atļauta tikai olbaltumvielu uzturvērtības uzlabošanai un tikai šim nolūkam vajadzīgajās attiecībās. |
| --- | --- |

2.4.

3.
     
  Tauki

| 3.1. | No taukiem iegūtā enerģētiskā vērtība nedrīkst pārsniegt 30 % no kopējās pieļaujamās produkta enerģētiskās vērtības. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Linolskābes daudzums (glicerīdu veidā) nav mazāks par 4,5 g. |
| --- | --- |

3.2.

4.
     
  Diētiskās šķiedrvielas.

Diētisko šķiedrvielu saturs produktos ar zemu un ļoti zemu kaloriju daudzumu nedrīkst būt mazāks par 10 g un nedrīkst pārsniegt 30 g dienas devā.

5.
     
  Vitamīni un minerālvielas

Produktos ar zemu un ļoti zemu kaloriju daudzumu, kas paredzēti visai dienas pārtikas devai, tiek nodrošināti vismaz: 100 % no 1. tabulā norādītā vitamīnu un minerālvielu daudzuma.

1.
     
  tabula

| A vitamīns | (μg RE) | 700 |
| --- | --- | --- |
| D vitamīns | (μg) | 5 |
| E vitamīns | (mg-TE) | 10 |
| C vitamīns | (mg) | 45 |
| Tiamīns | (mg) | 1,1 |
| Riboflavīns | (mg) | 1,6 |
| Niacīns | (mg-NE) | 18 |
| B6 vitamīns | (mg) | 1,5 |
| Folāts | (μg) | 200 |
| B12 vitamīns | (μg) | 1,4 |
| Biotīns | (μg) | 15 |
| Pantotēnskābe | (mg) | 3 |
| Kalcijs | (mg) | 700 |
| Fosfors | (mg) | 550 |
| Kālijs | (mg) | 3 100 |
| Dzelzs | (mg) | 16 |
| Cinks | (mg) | 9,5 |
| Varš | (mg) | 1,1 |
| Jods | (μg) | 130 |
| Selēns | (μg) | 55 |
| Nātrijs | (mg) | 575 |
| Magnijs | (mg) | 150 |
| Mangāns | (mg) | 1 |

A vitamīns

(μg RE)

700

D vitamīns

(μg)

5

E vitamīns

(mg-TE)

10

C vitamīns

(mg)

45

Tiamīns

(mg)

1,1

Riboflavīns

(mg)

1,6

Niacīns

(mg-NE)

18

B6 vitamīns

(mg)

1,5

Folāts

(μg)

200

B12 vitamīns

(μg)

1,4

Biotīns

(μg)

15

Pantotēnskābe

(mg)

3

Kalcijs

(mg)

700

Fosfors

(mg)

550

Kālijs

(mg)

3 100

Dzelzs

(mg)

16

Cinks

(mg)

9,5

Varš

(mg)

1,1

Jods

(μg)

130

Selēns

(μg)

55

Nātrijs

(mg)

575

Magnijs

(mg)

150

Mangāns

(mg)

1

2.
     
  tabula

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ AMINOSKĀBĒM, (1). MODELIS

| | g/100 g olbaltumvielu |
| --- | --- |
| Cistīns + metionīns | 1,7 |
| Histidīns | 1,6 |
| Izoleicīns | 1,3 |
| Leicīns | 1,9 |
| Lizīns | 1,6 |
| Fenilalanīns + tirozīns | 1,9 |
| Treonīns | 0,9 |
| Triptofāns | 0,5 |
| Valīns | 1,3 |

g/100 g olbaltumvielu

Cistīns + metionīns

1,7

Histidīns

1,6

Izoleicīns

1,3

Leicīns

1,9

Lizīns

1,6

Fenilalanīns + tirozīns

1,9

Treonīns

0,9

Triptofāns

0,5

Valīns

1,3

[Gr. 82]

---

(1)  
  Pasaules Veselības organizācija. Prasības attiecībā uz enerģētisko vērtību un olbaltumvielām Apvienotās ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas/Pasaules veselības organizācijas/UNU sanāksmes ziņojums. Ženēva: Pasaules Veselības organizācija, 1985. g. (PVO tehnisko ziņojumu sērija 724).

---