# Jurnalul Oficial C 276/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2013.276.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 276 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5625 septembrie 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2013.276.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 276

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5625 septembrie 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 276/01 | Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2013/C 276/01

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

1

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2013/C 276/02 | Declarația Consiliului | 6 |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 276/03 | Rata de schimb a monedei euro | 7 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2013/C 276/04 | Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit | 8 |
| 2013/C 276/05 | Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit | 8 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2013/C 276/02

Declarația Consiliului

6

Comisia Europeană

2013/C 276/03

Rata de schimb a monedei euro

7

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2013/C 276/04

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

8

2013/C 276/05

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

8

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 276/06 | Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 9 |
| 2013/C 276/07 | Publicarea, în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1898/2006 al Comisiei, a documentului unic în legătură cu o denumire de origine sau o indicație geografică înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei, potrivit procedurii prevăzute la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului | 14 |
| 2013/C 276/08 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 17 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2013/C 276/06

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

9

2013/C 276/07

Publicarea, în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1898/2006 al Comisiei, a documentului unic în legătură cu o denumire de origine sau o indicație geografică înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei, potrivit procedurii prevăzute la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului

14

2013/C 276/08

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 25.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 276/1

---

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat)

2013/C 276/01

| Data adoptării deciziei | 2.7.2013 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.36091 (13/N) |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | — | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Piano riassicurativo agricolo annuale |
| Temei legal | | Legge 23 dicembre 2000, n. 388, art. 127, comma 3. |

Data adoptării deciziei

2.7.2013

Numărul de referință al ajutorului

SA.36091 (13/N)

Stat membru

Italia

Regiune

—

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Piano riassicurativo agricolo annuale

Temei legal

Legge 23 dicembre 2000, n. 388, art. 127, comma 3.

| | Decreto-Legge 8 luglio 2002 n. 138, convertito, con modificazioni, nella Legge 8 agosto 2002 n. 178, art. 13, comma 4-sexies. |
| --- | --- |

Decreto-Legge 8 luglio 2002 n. 138, convertito, con modificazioni, nella Legge 8 agosto 2002 n. 178, art. 13, comma 4-sexies.

| | Decreto Legislativo 29 marzo 2004, n. 102. |
| --- | --- |

Decreto Legislativo 29 marzo 2004, n. 102.

| | Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 29 luglio 2009, art. 11, relativo all'attivazione della misura comunitaria di cui all’articolo 68 del Regolamento (CE) n. 73/2009, per la copertura assicurativa dei rischi agricoli, secondo le procedure previste dal decreto legislativo n. 102/2004 e successive modifiche. |
| --- | --- |

Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 29 luglio 2009, art. 11, relativo all'attivazione della misura comunitaria di cui all’articolo 68 del Regolamento (CE) n. 73/2009, per la copertura assicurativa dei rischi agricoli, secondo le procedure previste dal decreto legislativo n. 102/2004 e successive modifiche.

| | Piano nazionale di sostegno dell’OCM vino e, in particolare, la previsione della misura relativa all’assicurazione del raccolto di uva da vino. |
| --- | --- |

Piano nazionale di sostegno dell’OCM vino e, in particolare, la previsione della misura relativa all’assicurazione del raccolto di uva da vino.

| | Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 novembre 2002. |
| --- | --- |

Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 novembre 2002.

| | Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 febbraio 2003 di approvazione del «Piano Riassicurativo Agricolo Annuale» per l’anno 2004; |
| --- | --- |

Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 febbraio 2003 di approvazione del «Piano Riassicurativo Agricolo Annuale» per l’anno 2004;

| | Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 27 febbraio 2008 di approvazione del «Piano Riassicurativo Agricolo Annuale»; |
| --- | --- |

Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 27 febbraio 2008 di approvazione del «Piano Riassicurativo Agricolo Annuale»;

| | Decreto del Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 maggio 2004, di estensione della copertura assicurativa agevolata ai danni causati dalle epizoozie negli allevamenti bovini per l’anno 2004 e successive integrazioni. ... |
| --- | --- |

Decreto del Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 maggio 2004, di estensione della copertura assicurativa agevolata ai danni causati dalle epizoozie negli allevamenti bovini per l’anno 2004 e successive integrazioni. ...

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Prime de asigurare, Dezvoltare sectorială

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

| | Buget global: 136 EUR (în milioane) |
| --- | --- |

Buget global: 136 EUR (în milioane)

| | Buget anual: 136 EUR (în milioane) |
| --- | --- |

Buget anual: 136 EUR (în milioane)

Valoare

80 %

Durată (perioadă)

Până la 31.12.2015

Sectoare economice

Agricultură, silvicultură și pescuit

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| --- |
| Dipartimento delle politiche europee e internazionali e dello sviluppo rurale |
| Direzione generale dello sviluppo rurale |
| Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Dipartimento delle politiche europee e internazionali e dello sviluppo rurale

Direzione generale dello sviluppo rurale

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Data adoptării deciziei | 19.6.2013 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.36626 (13/N) |
| Stat membru | Slovacia |
| Regiune | — | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Aid for measure 2.1 — Restoring forestry potential and introducing preventation actions |
| Temei legal | | Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov |

Data adoptării deciziei

19.6.2013

Numărul de referință al ajutorului

SA.36626 (13/N)

Stat membru

Slovacia

Regiune

—

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Aid for measure 2.1 — Restoring forestry potential and introducing preventation actions

Temei legal

Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov

| | Zákon č. 528/2008 Z. z. o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva |
| --- | --- |

Zákon č. 528/2008 Z. z. o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Protecția mediului

Forma de ajutor

Altele

Buget

| | Buget global: 155 942 608 EUR |
| --- | --- |

Buget global: 155 942 608 EUR

| | Buget anual: 22 277 515 EUR |
| --- | --- |

Buget anual: 22 277 515 EUR

Valoare

0 %

Durată (perioadă)

10.1.2009-31.12.2013

Sectoare economice

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR |
| --- |
| Dobrovičova 12 |
| 812 66 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR

Dobrovičova 12

812 66 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Data adoptării deciziei | 9.8.2013 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.36780 (13/N) |
| Stat membru | Republica Cehă |
| Regiune | — | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Dotace na ochranu lesních porostů do jejich zajištění |
| Temei legal | 1) | Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství, ve znění pozdějších předpisů |

Data adoptării deciziei

9.8.2013

Numărul de referință al ajutorului

SA.36780 (13/N)

Stat membru

Republica Cehă

Regiune

—

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Dotace na ochranu lesních porostů do jejich zajištění

Temei legal

1)

Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství, ve znění pozdějších předpisů

| 2) | Nařízení vlády č 505/2000 Sb., kterým se stanoví podpůrné programy k podpoře mimoprodukčních funkcí zemědělství, k podpoře aktivit podílejících se na udržování krajiny, programy pomoci k podpoře méně příznivých oblastí, a kritéria pro jejich posuzování, ve znění pozdějších předpisů |
| --- | --- |

2)

Nařízení vlády č 505/2000 Sb., kterým se stanoví podpůrné programy k podpoře mimoprodukčních funkcí zemědělství, k podpoře aktivit podílejících se na udržování krajiny, programy pomoci k podpoře méně příznivých oblastí, a kritéria pro jejich posuzování, ve znění pozdějších předpisů

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Protecția mediului

Forma de ajutor

Altele

Buget

| | Buget global: 1 200 000 CZK |
| --- | --- |

Buget global: 1 200 000 CZK

| | Buget anual: 810 000 CZK |
| --- | --- |

Buget anual: 810 000 CZK

Valoare

0 %

Durată (perioadă)

1.1.2014-31.12.2015

Sectoare economice

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Ministerstvo zemědělství |
| --- |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Data adoptării deciziei | 11.7.2013 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.36852 (13/N) |
| Stat membru | Austria |
| Regiune | Niederoesterreich | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Beihilfe zur Behebung von Katastrophenschäden |
| Temei legal | | § 3 Katastrophenfondsgesetz 1996, BGBl. Nr. 201/1996 i. d. g. F. |

Data adoptării deciziei

11.7.2013

Numărul de referință al ajutorului

SA.36852 (13/N)

Stat membru

Austria

Regiune

Niederoesterreich

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Beihilfe zur Behebung von Katastrophenschäden

Temei legal

§ 3 Katastrophenfondsgesetz 1996, BGBl. Nr. 201/1996 i. d. g. F.

| | Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden, |
| --- | --- |

Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden,

| | Staatliche Beihilfe Nr. 564/A/2004-Österreich |
| --- | --- |

Staatliche Beihilfe Nr. 564/A/2004-Österreich

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Compensarea daunelor produse de catastrofe naturale

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

| | Buget global: 7 EUR (în milioane) |
| --- | --- |

Buget global: 7 EUR (în milioane)

| | Buget anual: 7 EUR (în milioane) |
| --- | --- |

Buget anual: 7 EUR (în milioane)

Valoare

50 %

Durată (perioadă)

Până la 10.6.2014

Sectoare economice

Agricultură, silvicultură și pescuit

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Amt der NÖ Landesregierung, Abteilung Landwirtschaftsförderung |
| --- |
| Landhausplatz 1 |
| 3109 St. Pölten |
| ÖSTERREICH |

Amt der NÖ Landesregierung, Abteilung Landwirtschaftsförderung

Landhausplatz 1

3109 St. Pölten

ÖSTERREICH

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 25.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 276/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 276/6

---

DECLARAȚIA CONSILIULUI

2013/C 276/02

Consiliul salută eforturile depuse de Comitetul Economic și Social European în vederea creării unui sistem mai transparent pentru plata diurnelor și rambursarea cheltuielilor de deplasare ale membrilor Comitetului Economic și Social European și ale supleanților acestora.

Consiliul subliniază faptul că cheltuielile de deplasare ale instituțiilor UE ar trebui să fie eficiente și avantajoase din punct de vedere economic. Prin urmare, Consiliul face apel la Comitetul Economic și Social European să ia toate măsurile adecvate pentru a aplica în permanență opțiunile cele mai puțin costisitoare pentru deplasări și indemnizații.

---

Comisia Europeană

| 25.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 276/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 276/7

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

24 septembrie 2013

2013/C 276/03

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3473 |
| JPY | yen japonez | 132,92 |
| DKK | coroana daneză | 7,4571 |
| GBP | lira sterlină | 0,84431 |
| SEK | coroana suedeză | 8,6315 |
| CHF | franc elvețian | 1,2295 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,0200 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,933 |
| HUF | forint maghiar | 299,89 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7026 |
| PLN | zlot polonez | 4,2269 |
| RON | leu românesc nou | 4,4735 |
| TRY | lira turcească | 2,6961 |
| AUD | dolar australian | 1,4347 |
| CAD | dolar canadian | 1,3857 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,4462 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6261 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6918 |
| KRW | won sud-coreean | 1 448,27 |
| ZAR | rand sud-african | 13,3062 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,2520 |
| HRK | kuna croată | 7,6175 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 149,99 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,3340 |
| PHP | peso Filipine | 58,538 |
| RUB | rubla rusească | 43,0098 |
| THB | baht thailandez | 42,224 |
| BRL | real brazilian | 2,9773 |
| MXN | peso mexican | 17,3566 |
| INR | rupie indiană | 84,8530 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3473

JPY

yen japonez

132,92

DKK

coroana daneză

7,4571

GBP

lira sterlină

0,84431

SEK

coroana suedeză

8,6315

CHF

franc elvețian

1,2295

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,0200

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,933

HUF

forint maghiar

299,89

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7026

PLN

zlot polonez

4,2269

RON

leu românesc nou

4,4735

TRY

lira turcească

2,6961

AUD

dolar australian

1,4347

CAD

dolar canadian

1,3857

HKD

dolar Hong Kong

10,4462

NZD

dolar neozeelandez

1,6261

SGD

dolar Singapore

1,6918

KRW

won sud-coreean

1 448,27

ZAR

rand sud-african

13,3062

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,2520

HRK

kuna croată

7,6175

IDR

rupia indoneziană

15 149,99

MYR

ringgit Malaiezia

4,3340

PHP

peso Filipine

58,538

RUB

rubla rusească

43,0098

THB

baht thailandez

42,224

BRL

real brazilian

2,9773

MXN

peso mexican

17,3566

INR

rupie indiană

84,8530

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 25.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 276/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 276/8

---

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

2013/C 276/04

În conformitate cu articolul 35 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), a fost luată o decizie de încetare a activităților de pescuit, prezentată în tabelul următor:

| Data și ora încetării | 20.8.2013 |
| --- | --- |
| Durată | 20.8.2013-31.12.2013 |
| Stat membru | Spania |
| Stoc sau grup de stocuri | HAD/5BC6A. |
| Specie | Haddock (Melanogrammus aeglefinus) |
| Zonă | Apele UE și apele internaționale din zonele Vb și VIa |
| Tip sau tipuri de nave de pescuit | — |
| Număr de referință | 42/TQ39 |

Data și ora încetării

20.8.2013

Durată

20.8.2013-31.12.2013

Stat membru

Spania

Stoc sau grup de stocuri

HAD/5BC6A.

Specie

Haddock (Melanogrammus aeglefinus)

Zonă

Apele UE și apele internaționale din zonele Vb și VIa

Tip sau tipuri de nave de pescuit

—

Număr de referință

42/TQ39

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

---

| 25.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 276/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 276/8

---

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

2013/C 276/05

În conformitate cu articolul 35 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), a fost luată o decizie de încetare a activităților de pescuit, prezentată în tabelul următor:

| Data și ora încetării | 20.8.2013 |
| --- | --- |
| Durată | 20.8.2013-31.12.2013 |
| Stat membru | Spania |
| Stoc sau grup de stocuri | GFB/89- |
| Specie | Merlucius (Ling american) (Phycis blennoides) |
| Zonă | Apele UE și apele internaționale din zonele VIII și IX |
| Tip sau tipuri de nave de pescuit | — |
| Număr de referință | FS41DSS |

Data și ora încetării

20.8.2013

Durată

20.8.2013-31.12.2013

Stat membru

Spania

Stoc sau grup de stocuri

GFB/89-

Specie

Merlucius (Ling american) (Phycis blennoides)

Zonă

Apele UE și apele internaționale din zonele VIII și IX

Tip sau tipuri de nave de pescuit

—

Număr de referință

FS41DSS

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 25.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 276/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 276/9

---

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2013/C 276/06

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

„ACEITE DE LA COMUNITAT VALENCIANA”

NR. CE: ES-PDO-0005-0720-23.09.2008

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumirea

„Aceite de la Comunitat Valenciana”

2.   Statul membru sau țara terță

Spania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul produsului

| Clasa 1.5. | Uleiuri și grăsimi (unt, margarină, uleiuri etc.) |
| --- | --- |

Clasa 1.5.

Uleiuri și grăsimi (unt, margarină, uleiuri etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Ulei de măsline extravirgin, obținut din fructe de măslin (Olea europea L.) aparținând exclusiv următoarelor varietăți autohtone ale Comunității Valencia: Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga și Blanqueta. Fiecare dintre acestea este prezentă în procentajele următoare: Serrana: 20-40 %; Villalonga: 20-40 %; Farga: 10-25 %; Blanqueta: 10-25 % și Morrudas: 5-10 %.

Uleiul căruia i se aplică denumirea de origine protejată „Aceite de la Comunitat Valenciana” trebuie să fie un ulei de măsline extravirgin care posedă calitățile următoare:

ulei extravirgin:

| — | aciditate: < 0,5°; |
| --- | --- |

—

aciditate: < 0,5°;

| — | indice de peroxid: < 15 meq O2/kg; |
| --- | --- |

—

indice de peroxid: < 15 meq O2/kg;

| — | K270 < 0,15; |
| --- | --- |

—

K270 < 0,15;

| — | K232 < 2,50; |
| --- | --- |

—

K232 < 2,50;

| — | ceară ≤ 250; |
| --- | --- |

—

ceară ≤ 250;

| — | delta K ≤ 0,01; |
| --- | --- |

—

delta K ≤ 0,01;

| — | conținut de acid oleic între 70 și 82 % din conținutul total de acizi grași; |
| --- | --- |

—

conținut de acid oleic între 70 și 82 % din conținutul total de acizi grași;

| — | conținut de acid linoleic mai mare de 8 % din conținutul total de acizi grași; |
| --- | --- |

—

conținut de acid linoleic mai mare de 8 % din conținutul total de acizi grași;

| — | conținut de acid palmitic între 9,5 și 12 % din conținutul total de acizi grași; |
| --- | --- |

—

conținut de acid palmitic între 9,5 și 12 % din conținutul total de acizi grași;

| — | conținut de acid linolenic mai mic de 1 % din conținutul total de acizi grași; |
| --- | --- |

—

conținut de acid linolenic mai mic de 1 % din conținutul total de acizi grași;

| — | conținut de acid palmitoleic între 0,6 și 2,5 % din conținutul total de acizi grași; |
| --- | --- |

—

conținut de acid palmitoleic între 0,6 și 2,5 % din conținutul total de acizi grași;

| — | conținut de acid arahidic mai mic de 0,6 % din conținutul total de acizi grași; |
| --- | --- |

—

conținut de acid arahidic mai mic de 0,6 % din conținutul total de acizi grași;

| — | conținut de acid lignoceric mai mic de 0,2 % din conținutul total de acizi grași; |
| --- | --- |

—

conținut de acid lignoceric mai mic de 0,2 % din conținutul total de acizi grași;

| — | mediana defectelor = 0; |
| --- | --- |

—

mediana defectelor = 0;

| — | mediana atributului fructat > 3 și < 6; |
| --- | --- |

—

mediana atributului fructat > 3 și < 6;

| — | mediana atributului picant > 1 și < 3; |
| --- | --- |

—

mediana atributului picant > 1 și < 3;

| — | mediana atributului amar > 1 și < 3; |
| --- | --- |

—

mediana atributului amar > 1 și < 3;

| — | raportul dintre mediana atributului fructat și medianele atributelor amar și picant trebuie să fie de așa natură încât să permită caracterizarea uleiului ca fiind echilibrat. |
| --- | --- |

—

raportul dintre mediana atributului fructat și medianele atributelor amar și picant trebuie să fie de așa natură încât să permită caracterizarea uleiului ca fiind echilibrat.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Descrierea varietăților de măsline:

SERRANA

Fructul copt are formă ovoidală, o culoare care poate merge de la violet până la negru și pielița acoperită de lenticele. Este o varietate care permite obținerea unei producții medii, rustice, este rezistentă la secetă și îngheț, dar sensibilă la musca măslinului și la pătarea frunzelor.

Se coace devreme și oferă un bun conținut de grăsime. Se cultivă în special în regiunea Alto Palancia, parcul natural Sierras Calderona și Espadán și în împrejurimile sale, dar se poate întâlni și în zonele învecinate.

FARGA

Este o varietate foarte veche, originară din nordul provinciei Castellón. Fructul are o dimensiune medie spre mică și formă alungită și asimetrică.

Se coace devreme, iar producția este moderată și neuniformă. Conținutul de grăsime este considerabil. Se cultivă în regiunea Maestrazgo, în nordul provinciei Castellón și, într-o mai mică măsură, în regiunile învecinate Plana Alta și Alcalatén.

BLANQUETA

Este o varietate originară din Muro de Alcoy. Fructul prezintă o formă sferică, iar la maturitate are o culoare care poate varia de la roșu ca vinul până la negru.

Se recoltează devreme, iar conținutul de grăsime este mediu.

VILLALONGA

Varietate provenind din sudul provinciei Valencia. Fructul este mare, are formă sferică și un conținut bogat de grăsime. Când este copt are culoarea neagră.

Sensibilă la îngheț și secetă, această varietate se regăsește în toată provincia Valencia, în cea mai mare parte a provinciei Alicante și izolat în Castellón.

MORRUDA

Fructul, de dimensiuni medii, are o culoare violet-neagră și este ușor asimetric. Prezintă un conținut mediu de grăsime.

Este o varietate rustică, cu productivitate redusă, care se distribuie uniform pe teritoriul comunității Valencia. Nu are o prezență importantă la nivel global, dar este importantă în anumite localități.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică definită

Cultivarea măslinelor și elaborarea produsului final se realizează în aria geografică definită la punctul 4.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Ambalarea produsului „Aceite de la Comunitat Valenciana” se poate realiza de către orice întreprindere, fără niciun tip de restricție geografică.

Pentru ambalare trebuie utilizate PET-uri, recipiente din sticlă, din metal placat sau din ceramică, toate de uz alimentar și apte să asigure o bună conservare a produsului. Sunt de preferat recipientele care protejează cel mai bine produsul împotriva luminii, căldurii etc.

Volumul maxim al ambalajului nu trebuie să depășească 5 litri, permițându-se ambalarea în recipiente de 100 ml, 250 ml, 500 ml, 750 ml, 1 l, 2 l, 2,5 l, 3 l, și 5 l.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Inscripțiile sau etichetele de identificare a uleiului descris în prezentul document trebuie să poarte în mod obligatoriu mențiunile „Denumire de origine protejată” și „Aceite de la Comunitat Valenciana”.

De asemenea, produsul va purta o marcă de conformitate, denumită contraetichetă, care va fi aplicată de către întreprinderea care se ocupă de ambalare, astfel încât să nu permită reutilizarea și să asigure trasabilitatea. Pe respectivele contraetichete trebuie să figureze mențiunea „Denumire de origine protejată Aceite de la Comunitat Valenciana” și logoul aferent.

4.   Descriere succintă a ariei geografice

Zona de producție a măslinelor folosite la fabricarea produsului „Aceite de la Comunitat Valenciana” este formată din 65 de comune ale comunității Valencia. Acestea sunt: Albocàsser, Tirig, La Salzadella, Sant Mateu, Les Coves de Vinromà, Figueroles, Les Useres, San Juan de Moró, Serra Engarzeran, Torre Endomenech, Vall d’Alba, Vilafamés, Ayódar, Fanzara, Almedijar, Altura, Azuébar, Chóvar, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja, Castellnovo, Teresa, Vall d’Almonacid, Viver, Alcudia de Veo, Alfondeguilla, Artana, Tales, Gátova, Casinos, Alcublas, Gestalgar, Sot de Chera, Villar del Arzobispo, Requena, Utiel, Venta del Moro, Ayora, Cortes de Pallas, Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Millares, Navarrés, Font de la Figuera, Moixent, Vallada, Albaida, Beniatjar, Ontinyent, Alfafara, Alqueria d'Aznar, Cocentaina, Millena, Muro d'Alcoi, Alcoi, Biar, Cañada de Biar, Sax, Villena, Banyeres de Mariola și Onil.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Factori naturali

Zona definită are o climă tipic mediteraneeană, caracterizată de ierni blânde, precipitații reduse, care ating nivelul maxim toamna și primăvara și secetă puternică pe durata verii. Influența Mării Mediterane, a masei peninsulare și a Oceanului Atlantic uniformizează clima acestei zone geografice. Concret, factorii climatici se dovedesc a fi destul de omogeni în perioadele-cheie, respectiv înflorirea, etapa finală a dezvoltării fructului și momentul acumulării uleiului în fruct. Astfel:

| — | temperaturile medii anuale în zonele de producție se situează între 12 și 16 °C, cu importante oscilații între iarnă (temperaturi medii cuprinse între 6 și 10 °C) și vară (temperaturi medii cuprinse între 22 și 26 °C). Aceste temperaturi sunt favorabile evoluției fenologice a măslinului; |
| --- | --- |

—

temperaturile medii anuale în zonele de producție se situează între 12 și 16 °C, cu importante oscilații între iarnă (temperaturi medii cuprinse între 6 și 10 °C) și vară (temperaturi medii cuprinse între 22 și 26 °C). Aceste temperaturi sunt favorabile evoluției fenologice a măslinului;

| — | precipitațiile medii se situează la niveluri cuprinse între 500 și 600 mm pe an, cu anumite oscilații care variază între 200 și 300 mm, în anii deosebit de secetoși, și 700 și 800 mm. |
| --- | --- |

—

precipitațiile medii se situează la niveluri cuprinse între 500 și 600 mm pe an, cu anumite oscilații care variază între 200 și 300 mm, în anii deosebit de secetoși, și 700 și 800 mm.

Terenul este în general calcaros, deși există porțiuni în care predomină gresia, marna și ghipsul. Stratul inferior este compus din roca mezozoică, formată în special din roci calcaroase datând din Cretacic și Jurasic (cu ușoare alternanțe de marnă și gresie). Suprafața de cultură este formată din materiale sedimentare din perioade mai recente, care sunt compuse în special din materiale din Terțiar și Cuaternar provenind din terra rossa mediteraneeană, cu o bună textură și structură, bine drenate și adecvate culturilor de măslini.

Relieful regiunii cuprinde mai multe paliere, de la zone muntoase până la văile care mărginesc cordiliera iberică și betică, îndreptându-se către est până la litoral. Culturile de măslini se limitează la o suprafață cuprinsă între 300 și 600 de metri altitudine față de nivelul mării din cauza înaintării, dinspre litoral către vest, a culturilor intensive de pomi fructiferi (în special plantații de citrice irigate), care au condus la o distribuție foarte omogenă a condițiilor ecologice pentru creșterea măslinilor în aria geografică delimitată. Măslinul, alături de migdal și roșcov, domină peisajul agrar al părții de est a Peninsulei Iberice, la care se face referire cu ajutorul termenului „arbolado de secano”.

Factori umani

Măslinul este prezent pe teritoriul comunității Valencia de peste două mii de ani, încă din epoca romană. Există dovezi că măslinul s-a cultivat în regiunea Maestrazgo de Castellón, de-a lungul drumului Vía Augusta, care făcea legătura dintre capitala imperiului roman și Cádiz. Astăzi se găsesc în această regiune numeroși arbori cu o vechime de peste două mii de ani, care pot fi admirați datorită inițiativei unor cooperative din Maestrazgo care oferă o serie de itinerarii turistice pe urma „uleiului milenar”.

Pe de altă parte, trebuie subliniată contribuția botanistului Cavanilles, autor al lucrării „Observaciones sobre la Historia Natural, Geografía, Agricultura, población y frutos del Reino de Valencia (1795-1797)”. Observațiile sale legate de agricultură și, în special, de culturile de măslini și fabricarea uleiului de măsline sunt foarte interesante și acoperă întreaga zonă de producție a comunității Valencia. Termenii „ulei de măsline” și „cultura măslinului” sunt citați în mai multe rânduri.

Cultura măslinului reprezintă o activitate economică puternic ancorată în toate regiunile producătoare în care este practicată, ceea ce se datorează în special caracterului său permanent. În jurul său s-a creat un sistem agroindustrial și economic care a făcut posibil progresul zonelor rurale și a permis, în același timp, menținerea unei culturi durabile din punct de vedere ecologic, în zone cu caracteristici climatice și pedologice potrivnice altor tipuri de culturi.

Zona geografică definită se caracterizează printr-o delimitare specifică a parcelelor: plantații la scară redusă, parcele cu pante abrupte și acces limitat, terase mărginite de pereți din piatră uscată, soluri cu risc ridicat de deșertificare și incendii forestiere, terenuri relativ sărace cu niveluri scăzute de materie organică și capacitate redusă de reținere a apei. Toate acestea transformă cultura de măslini într-un agent ecologic important în menținerea ecosistemului.

Prin urmare, delimitarea parcelelor în zona definită răspunde unei economii agricole familiale, care se desfășoară la scară mică, în zone aride, este implicată în producția de ulei prin intermediul unor organizații de tip cooperativă și, în plus, se caracterizează printr-un nivel ridicat al autoconsumului. Competențele tehnice în gestionarea culturilor sunt transmise, în mare parte, de la o generație la alta.

Un studiu asupra condițiilor climatice, pedologice, ecologice și antropologice ale ariei geografice, alături de analiza evoluției fenologice a culturilor, arată că aria definită oferă condiții omogene pentru creșterea măslinilor. În concluzie, studiul demonstrează că ecologia plantațiilor de măslini este uniformă la nivelul întregii arii geografice delimitate.

5.2.   Specificitatea produsului

Specificitatea produsului „Aceite de la Comunitat Valenciana” se datorează în special compoziției sale varietale. Varietățile Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga și Blanqueta provin din aria geografică definită. Din ele se obține un ulei cu caracteristici unice, atât în ceea ce privește conținutul de acizi grași, cât și calitățile organoleptice.

Astfel, în aria geografică delimitată, se obține un ulei cu un conținut foarte echilibrat de acizi grași, care prezintă niveluri relativ ridicate de acid oleic, linoleic și linolenic. Prin urmare, „Aceite de la Comunitat Valenciana” prezintă un raport important între acizii grași nesaturați și acizii grași saturați.

Din punct de vedere organoleptic, acest ulei se numără printre uleiurile care oferă o gamă și o diversitate aromatică foarte amplă. Nivelul atributului fructat este mai mare ca 5, cu arome de măsline verzi, migdală, frunză verde, citrice, banană și iarbă verde. Nivelurile atributelor picant și amar se situează între 1 și 3. În consecință, raportul dintre nivelul atributului fructat și nivelurile atributelor amar și picant va duce la obținerea unui ulei echilibrat.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Principalii factori care îi conferă produsului „Aceite de la Comunitat Valenciana” caracteristici unice și care atestă legătura dintre calitatea produsului și mediul său geografic sunt următorii:

Varietățile Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga și Blanqueta provin din aria geografică delimitată. Ele reprezintă, în zona respectivă, vechimea, bogăția și diversitatea varietală proprie regiunii de est a Peninsulei Iberice. Aceste varietăți sunt bine adaptate la condițiile locale, pentru că este vorba de material vegetal selecționat și înmulțit de agricultori de-a lungul timpului.

Profilul varietal și configurația orografică a ariei geografice delimitate permit recoltarea pe o perioadă foarte lungă, din octombrie până în februarie. Pentru că se desfășoară la scară mică, producția obținută este limitată. Agricultorul planifică cultura, luând decizii cu privire la începerea recoltării pe fiecare parcelă în funcție de gradul de maturitate al fructelor, ceea ce permite o programare mai precisă a operațiunii. Astfel se asigură, de la cules până la triturație, un flux continuu și omogen la nivelul gradului de maturitate, fără stocare intermediară, ceea ce garantează calitatea materiei prime pentru obținerea unui ulei cu calitățile organoleptice și fizico-chimice menționate.

Așezarea orografică a plantațiilor, la o altitudine între 300 și 600 de metri, asigură o temperatură cumulată între noapte și zi favorabilă acelor componente ale fructului responsabile pentru nivelul atributelor fructat, amar și picant. Terenurile pe care se cultivă în general măslinii, cu o fertilitate redusă, dar bogate în calcar activ, reprezintă un alt factor determinant pentru caracteristicile organoleptice enumerate.

Condițiile climatice speciale ale zonei de producție, în ceea ce privește temperaturile și precipitațiile. Concentrarea precipitațiilor toamna și primăvara are efecte benefice enorme asupra culturilor și calității uleiurilor obținute, pentru că permite atenuarea profilurilor aromatice și organoleptice ale acestora. Ploile de primăvară favorizează înmugurirea arborilor care, la rândul său, determină calitatea recoltelor viitoare. Nu în ultimul rând, temperaturile blânde, înregistrate în zona Mării Mediterane atât iarna, cât și vara, contribuie la obținerea complexității aromatice care conferă produsului „Aceite de la Comunitat Valenciana” o serie de caracteristici unice.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (3)]

http://www.agricultura.gva.es/pc_aceitecomunitatvalenciana

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(3)  A se vedea nota de subsol nr. 2.

---

| 25.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 276/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 276/14

---

Publicarea, în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1898/2006 al Comisiei, a documentului unic în legătură cu o denumire de origine sau o indicație geografică înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei, potrivit procedurii prevăzute la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului

2013/C 276/07

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (1)

„MEL DO ALENTEJO”

NR. CE: PT-PDO-0117-0252-20.01.2011

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire

„Mel do Alentejo”

2.   Statul membru sau țara terță

Portugalia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

| Clasa 1.4. | Alte produse de origine animală (miere) |
| --- | --- |

Clasa 1.4.

Alte produse de origine animală (miere)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Miere produsă de albinele Apis mellifera (sp. Iberica) din nectarul florilor care fac parte din flora meliferă regională. Mierea cu denumire de origine protejată „Mel do Alentejo” este clasificată după cum urmează:

| | miere monofloră din:






  — | lavandă (Lavandula Stoechas L.); |
| --- | --- | --- |

miere monofloră din:

—

lavandă (Lavandula Stoechas L.);

| — | eucalipt (Eucalyptus spp.); |
| --- | --- |

—

eucalipt (Eucalyptus spp.);

| — | flori de portocal (Citrus spp.); |
| --- | --- |

—

flori de portocal (Citrus spp.);

| — | iarba șarpelui (Echium spp.); |
| --- | --- |

—

iarba șarpelui (Echium spp.);

| | miere polifloră. |
| --- | --- |

miere polifloră.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Nu este permisă hrănirea artificială sistematică sau pe scară largă a coloniilor de albine care produc mierea cu denumirea de origine protejată „Mel do Alentejo”.

Se poate face excepție în situații specifice de penurie de hrană sau în vederea stimulării creșterii populației de albine, când apicultorii pot hrăni albinele după cum urmează:

| — | cu sirop preparat din două părți de miere sau zahăr alb și o parte de apă. |
| --- | --- |

—

cu sirop preparat din două părți de miere sau zahăr alb și o parte de apă.

Hrănirea artificială se realizează întotdeauna în absența magazinelor și trebuie să înceteze cu o săptămână înainte de adăugarea magazinelor.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Exploatațiile apicole producătoare de miere cu denumirea de origine protejată „Mel do Alentejo” trebuie să se afle în aria geografică delimitată. Producătorii vizați se angajează în scris să nu declare decât mierea provenind din stupinele înregistrate, situate în zona geografică delimitată.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Mierea „Mel do Alentejo” este ambalată în recipiente de sticlă, incolore și transparente, de până la 1 000 de grame. Mierea destinată consumului direct în industria hotelieră, restaurante și firme de catering poate fi ambalată în porții individuale; ambalajul trebuie să fie realizat din materiale autorizate pentru produsele alimentare și să fie închis ermetic.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Pe etichetă trebuie să apară logoul specific mierii cu denumire de origine protejată „Mel do Alentejo” și marca de certificare a organismului de inspecție și de certificare.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Mierea cu denumire de origine protejată „Mel do Alentejo” este produsă în interiorul granițelor administrative ale următoarelor comune: Alandroal, Alvito, Arraiolos, Barrancos, Beja, Borba, Cuba, Estremoz, Elvas, Évora, Ferreira do Alentejo, Fronteira, Montemor-o-Novo, Mora, Moura, Mourão, Portel, Redondo, Reguengos de Monsaraz, Serpa, Sousel, Vendas Novas, Viana do Alentejo, Vidigueira, Vila Viçosa.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Clima, solul și vegetația sunt tipic mediteraneene, aici predominând speciile de plante caracteristice zonei mediteraneene, care sunt importante atât pentru calitatea, cât și pentru cantitatea mierii produse.

Flora tipică ariei geografice delimitate se compune din lavandă, Cistus ladanifer, Cistus salviifolius, Arbutus unedo, Lonicera dioica, Carlina racemosa, Dittrichia viscosa, Senecio jacobaea, iarba-șarpelui și din toată flora tipic mediteraneeană care se dezvoltă în crângurile de stejari de plută (Quercus suber) și de stejari de piatră (Quercus ilex).

Monoculturile de floarea-soarelui, de eucalipt și de portocali sunt, de asemenea, o sursă importantă de nectar.

În această zonă, în care natura este intactă și flora meliferă este abundentă, mierea care se obține din nectarul florilor are o aromă excepțională și un gust plăcut; culoarea mierii este deschisă și variază de la galben-transparent până la culoarea chihlimbarului.

Culoarea este o caracteristică tipică a mierii „Mel do Alentejo” și este apreciată de consumatori, deoarece mierea deschisă la culoare este mai căutată atât în Portugalia, cât și în străinătate.

Timp de secole, micile exploatații apicole au reprezentat o caracteristică a regiunii Alentejo; acestea constituie o tradiție adânc înrădăcinată în rândul populației locale.

5.2.   Specificitatea produsului

Proprietățile fizice, chimice, proprietățile polenului și caracteristicile organoleptice ale mierii cu denumire de origine protejată „Mel do Alentejo” sunt descrise în cele ce urmează:

| (a) | caracteristici fizico-chimice:
  aciditate liberă: mai mică de 35 meq/kg;
  conductivitatea electrică: mai mică de 6,0 × 10–4 S/cm;
  culoare: toate nuanțele de la galben-deschis la culoarea chihlimbarului;
  hidroximetilfurfural (HMF): nu mai mult de 10 mg/kg;
  umiditate: mai mică de 18,5 %;
  conținut de cenușă: mai mic de 0,6 %; |
| --- | --- |

(a)

caracteristici fizico-chimice:

aciditate liberă: mai mică de 35 meq/kg;

conductivitatea electrică: mai mică de 6,0 × 10–4 S/cm;

culoare: toate nuanțele de la galben-deschis la culoarea chihlimbarului;

hidroximetilfurfural (HMF): nu mai mult de 10 mg/kg;

umiditate: mai mică de 18,5 %;

conținut de cenușă: mai mic de 0,6 %;

| (b) | caracteristicile polenului: | Miere monofloră
  Procentaj minim de polen de lavandă 13 %, de flori de portocal 15 %, de eucalipt și iarba-șarpelui 40 %. |
| --- | --- | --- |

(b)

caracteristicile polenului:

Miere monofloră

Procentaj minim de polen de lavandă 13 %, de flori de portocal 15 %, de eucalipt și iarba-șarpelui 40 %.

| | Miere polifloră
  Minimum 5 % polen provenind de la cel puțin una dintre speciile următoare: lavandă, iarba-șarpelui, eucalipt, cimbru, rozmarin, flori de portocal sau ciulin. |
| --- | --- |

Miere polifloră

Minimum 5 % polen provenind de la cel puțin una dintre speciile următoare: lavandă, iarba-șarpelui, eucalipt, cimbru, rozmarin, flori de portocal sau ciulin.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Clima specifică, solul și vegetația din aria geografică definită, mai ales flora care se dezvoltă în crângurile de stejari de plută (Quercus suber) și de stejari de piatră (Quercus ilex) și culturile de floarea-soarelui, eucalipt și portocali, permit obținerea nectarului care îi oferă mierii „Mel do Alentejo” caracteristici distinctive, descrise la punctul 5.2.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

http://www.gpp.pt/Valor/DOP_IGP_ETG.html

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

---

| 25.9.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 276/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 276/17

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2013/C 276/08

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cerere în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

„ACEITUNA DE MALLORCA”/„ACEITUNA MALLORQUINA”/„OLIVA DE MALLORCA”/„OLIVA MALLORQUINA”

NR. CE: ES-PDO-0005-01051-29.10.2012

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire

„Aceituna de Mallorca”/„Aceituna Mallorquina”/„Oliva de Mallorca”/„Oliva Mallorquina”

2.   Statul membru sau țara terță

Spania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

| Clase 1.6. | Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate |
| --- | --- |

Clase 1.6.

Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Denumirea de origine protejată „Aceituna de Mallorca”/„Aceituna Mallorquina”/„Oliva de Mallorca”/„Oliva Mallorquina” acoperă trei prezentări: măslina verde, măslina verde tăiată și măslina naturală neagră. Este vorba despre măsline de masă dintr-o varietate autohtonă din Mallorca, fermentate parțial în saramură. În plus, măslina verde tăiată se asezonează cu chimen dulce și ardei iute, iar măslina naturală neagră se asezonează cu uleiul de Mallorca.

Măslina care trebuie să beneficieze de denumirea de origine protejată prezintă următoarele caracteristici organoleptice și fizico-chimice:

| — | formă: fusiformă, ușor asimetrică, cu vârful rotund și fără hil și, în majoritatea cazurilor, cu mici lenticele; |
| --- | --- |

—

formă: fusiformă, ușor asimetrică, cu vârful rotund și fără hil și, în majoritatea cazurilor, cu mici lenticele;

| — | mărime: mică spre medie; |
| --- | --- |

—

mărime: mică spre medie;

| — | culoare: verde, verde-gălbuie sau maronie-neagră, în funcție de gradul de maturitate; |
| --- | --- |

—

culoare: verde, verde-gălbuie sau maronie-neagră, în funcție de gradul de maturitate;

| — | aspect: strălucitor; |
| --- | --- |

—

aspect: strălucitor;

| — | pulpă: ușor prinsă de sâmbure (sâmbure flotant); |
| --- | --- |

—

pulpă: ușor prinsă de sâmbure (sâmbure flotant);

| — | gust: preponderent amar; |
| --- | --- |

—

gust: preponderent amar;

| — | senzația tactilă a pulpei: uleioasă; |
| --- | --- |

—

senzația tactilă a pulpei: uleioasă;

| — | acizi grași nesaturați: ≥ 83 % din cantitatea totală de acizi grași; |
| --- | --- |

—

acizi grași nesaturați: ≥ 83 % din cantitatea totală de acizi grași;

| — | acid oleic + acid linoleic: ≥ 78 % din cantitatea totală de acizi grași; |
| --- | --- |

—

acid oleic + acid linoleic: ≥ 78 % din cantitatea totală de acizi grași;

| — | polifenoli totali: ≥ 245 mg de acid galic/100 g; |
| --- | --- |

—

polifenoli totali: ≥ 245 mg de acid galic/100 g;

| — | predilecție către conservare: ridicată. |
| --- | --- |

—

predilecție către conservare: ridicată.

Gradul de maturitate al măslinei în momentul recoltării este cel care permite diferențierea măslinei verzi de măslina neagră. Gradul de maturitate, împreună cu procesul de elaborare, în special asezonarea, permite obținerea a trei prezentări cu următoarele caracteristici:

1.   Măslina verde întreagă

Măsline recoltate înainte de a începe să se coacă. Se comercializează în recipiente care conțin un lichid protector cu o concentrație minimă de clorură de sodiu de 6 % și o valoare maximă a pH-ului de 4,3.

Caracteristici organoleptice:

| | culoare: de la verde la verde-gălbui–pal; |
| --- | --- |

culoare: de la verde la verde-gălbui–pal;

| | aromă: vegetală intensă (frunză de măslin) și minerală (saramură); |
| --- | --- |

aromă: vegetală intensă (frunză de măslin) și minerală (saramură);

| | textură: fermă la atingere și ușor deformabilă. În momentul gustării se caracterizează printr-o fermitate și o consistență ridicată, dar și printr-o ușoară friabilitate. Mestecarea măslinei produce o senzație de onctuozitate, însoțită, la nivel auditiv, de un zgomot asemănător scrâșnitului; |
| --- | --- |

textură: fermă la atingere și ușor deformabilă. În momentul gustării se caracterizează printr-o fermitate și o consistență ridicată, dar și printr-o ușoară friabilitate. Mestecarea măslinei produce o senzație de onctuozitate, însoțită, la nivel auditiv, de un zgomot asemănător scrâșnitului;

| | gust: intens. Se remarcă echilibrul între gusturile acid, sărat și amar; |
| --- | --- |

gust: intens. Se remarcă echilibrul între gusturile acid, sărat și amar;

| | senzații: astringentă și picantă; |
| --- | --- |

senzații: astringentă și picantă;

| | gust rezidual persistent și astringență pronunțată. |
| --- | --- |

gust rezidual persistent și astringență pronunțată.

2.   Măslina verde tăiată

Măsline recoltate înainte de a începe să se coacă, tăiate și asezonate cu chimen dulce (Foeniculum vulgare Mill.) și ardei iute (Capsicum annum L.) originare din Mallorca. Se comercializează în recipiente care conțin un lichid protector cu o concentrație minimă de clorură de sodiu de 6 % și o valoare maximă a pH-ului de 4,3.

Caracteristici organoleptice:

| | culoare: de la verde la verde-gălbui, strălucitor; |
| --- | --- |

culoare: de la verde la verde-gălbui, strălucitor;

| | aromă: vegetală intensă, identificându-se clar plantele aromatice (chimen dulce) și ușoara prezență a ardeiului iute; |
| --- | --- |

aromă: vegetală intensă, identificându-se clar plantele aromatice (chimen dulce) și ușoara prezență a ardeiului iute;

| | textură: suplă, deformabilă și elastică la atingere. Se remarcă incizia neregulată a epicarpului și mezocarpului, rezultată din procesul de tăiere. În momentul gustării este suplă, uleioasă și prezintă consistență medie; |
| --- | --- |

textură: suplă, deformabilă și elastică la atingere. Se remarcă incizia neregulată a epicarpului și mezocarpului, rezultată din procesul de tăiere. În momentul gustării este suplă, uleioasă și prezintă consistență medie;

| | gust: intens, sărat și amar; |
| --- | --- |

gust: intens, sărat și amar;

| | senzații: se remarcă astringența și caracterul picant; |
| --- | --- |

senzații: se remarcă astringența și caracterul picant;

| | gust rezidual: persistent. |
| --- | --- |

gust rezidual: persistent.

3.   Măslina naturală neagră

Măsline recoltate după coacere și asezonate cu ulei de Mallorca. Se comercializează în recipiente fără lichid protector.

Caracteristici organoleptice:

| | culoare: maro-închis, spre negru; |
| --- | --- |

culoare: maro-închis, spre negru;

| | aromă: de pământ, de intensitate medie; |
| --- | --- |

aromă: de pământ, de intensitate medie;

| | textură: suprafața este netedă și neregulată la atingere. În momentul gustării, textura mezocarpului este uleioasă, suplă și zemoasă și prezintă o consistență slabă; |
| --- | --- |

textură: suprafața este netedă și neregulată la atingere. În momentul gustării, textura mezocarpului este uleioasă, suplă și zemoasă și prezintă o consistență slabă;

| | gust: intens, cu un echilibru între gustul acid și cel sărat; |
| --- | --- |

gust: intens, cu un echilibru între gustul acid și cel sărat;

| | senzații: se remarcă o ușoară astringență și gustul ușor amar; |
| --- | --- |

senzații: se remarcă o ușoară astringență și gustul ușor amar;

| | gust rezidual: durată medie. |
| --- | --- |

gust rezidual: durată medie.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Se permite doar utilizarea măslinelor din varietatea Mallorquina produse în Mallorca.

În cazul măslinelor verzi și al măslinelor verzi tăiate, recoltarea are loc înainte de coacere, iar în cazul măslinelor naturale negre după coacere.

Măslinele verzi tăiate se asezonează cu chimen dulce (Foeniculum vulgare Mill.) provenind din Mallorca, ardei iute (Capsicum annum L.) provenind din Mallorca și sare.

Măslinele negre se asezonează cu ulei de Mallorca („Aceite de Mallorca”).

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în zona geografică delimitată

Producția și elaborarea (selecția, spălarea, tăierea, sărarea și asezonarea) măslinelor protejate de denumirea de origine se efectuează pe insula Mallorca.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Ambalarea trebuie considerată ca fiind ultima etapă de procesare și este fundamentală pentru conservarea și garantarea caracteristicilor de calitate diferențiată ale măslinei.

Date fiind caracteristicile specifice ale produsului, în special sistemul de producție și caracterul perisabil, ambalarea măslinelor se realizează pe insula Mallorca, cerință care se justifică din următoarele motive:

| (a) | nevoia de a menține caracteristicile tipice ale măslinelor și de a proteja calitatea. Operatorii își asumă în mod colectiv și pe deplin această responsabilitate, fiind motivați de:






  1. | necesitatea de a păstra tradiția în elaborarea produsului în Mallorca, aceasta contribuind în mod decisiv la protejarea caracteristicilor specifice ale produsului final. Producătorii posedă cunoștințele și tehnologia necesară pentru a garanta tratarea corectă a măslinelor.
  Se cuvine să amintim că măslina este un fruct delicat și perisabil. În plus, prin natura sa, procesarea poate ocaziona o a doua fermentare, nedorită. Întrucât Mallorca este o insulă, transportarea măslinelor în vrac în afara zonei de procesare implică o deplasare maritimă de durată. Astfel, calitatea măslinei ar putea fi afectată de temperatură și de alți factori de mediu, ceea ce ar avea consecințe negative asupra gustului, aromei și texturii; din acest motiv, reambalarea și/sau procesarea ulterioară a fructelor rămân strict interzise; |
| --- | --- | --- |

(a)

nevoia de a menține caracteristicile tipice ale măslinelor și de a proteja calitatea. Operatorii își asumă în mod colectiv și pe deplin această responsabilitate, fiind motivați de:

1.

necesitatea de a păstra tradiția în elaborarea produsului în Mallorca, aceasta contribuind în mod decisiv la protejarea caracteristicilor specifice ale produsului final. Producătorii posedă cunoștințele și tehnologia necesară pentru a garanta tratarea corectă a măslinelor.

Se cuvine să amintim că măslina este un fruct delicat și perisabil. În plus, prin natura sa, procesarea poate ocaziona o a doua fermentare, nedorită. Întrucât Mallorca este o insulă, transportarea măslinelor în vrac în afara zonei de procesare implică o deplasare maritimă de durată. Astfel, calitatea măslinei ar putea fi afectată de temperatură și de alți factori de mediu, ceea ce ar avea consecințe negative asupra gustului, aromei și texturii; din acest motiv, reambalarea și/sau procesarea ulterioară a fructelor rămân strict interzise;

| 2. | simpla existență a două procese diferite de ambalare, în interiorul și în exteriorul zonei de elaborare, însoțite sau nu de controlul sistematic al procesului, ar putea reduce încrederea în denumirea de origine protejată; |
| --- | --- |

2.

simpla existență a două procese diferite de ambalare, în interiorul și în exteriorul zonei de elaborare, însoțite sau nu de controlul sistematic al procesului, ar putea reduce încrederea în denumirea de origine protejată;

| (b) | nevoia de a garanta trasabilitatea și originea produsului. |
| --- | --- |

(b)

nevoia de a garanta trasabilitatea și originea produsului.

Sistemul de control și certificare garantează originea și trasabilitatea măslinelor doar dacă acestea sunt pregătite, procesate și ambalate în Mallorca, evitându-se astfel posibilele amestecuri cu măsline de altă proveniență.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Pe eticheta fiecărui ambalaj în care sunt comercializate măslinele purtând denumirea de origine protejată trebuie să figureze:

| — | numele denumirii de origine protejată; |
| --- | --- |

—

numele denumirii de origine protejată;

| — | simbolul UE sau mențiunea „denumire de origine protejată”; și |
| --- | --- |

—

simbolul UE sau mențiunea „denumire de origine protejată”; și

| — | o etichetă de codificare alfanumerică cu o numerotare corespunzătoare pentru a facilita controlul trasabilității produsului. |
| --- | --- |

—

o etichetă de codificare alfanumerică cu o numerotare corespunzătoare pentru a facilita controlul trasabilității produsului.

4.   Descrierea succintă a zonei geografice

Zona geografică acoperă tot teritoriul insulei Mallorca, situată în comunitatea autonomă Insulele Baleare (Spania).

5.   Legătura cu zona geografică

5.1.   Specificitatea zonei geografice

Terenurile agricole apte pentru producerea măslinelor care beneficiază de denumirea de origine protejată sunt de tip calcaros, cu o consistență de la medie până la dură, cu o proporție semnificativă de elemente brute și cu un pH cu tendință alcalină. Terenurile sunt foarte pietroase, aspect benefic pentru regimul hidric. Prezintă o structură formată din straturi orizontale între care se acumulează argile fine care pot fi explorate perfect de către sistemul radicular al măslinilor.

În general se cultivă în terase, sistem care se adaptează cel mai bine la curbele de nivel ale terenului. Terasele sunt orientate către sud, pe de o parte pentru a exploata cât mai bine pantele și pentru a beneficia la maximum de căldura soarelui și, pe de altă parte, pentru a evita vântul rece care bate dinspre nord. Întrucât este vorba despre un teren dificil, recoltarea se face manual, ceea ce permite selecționarea celor mai bune măsline.

Ploaia reprezintă singura sursă de apă. Experiența agricultorilor demonstrează că irigarea are un efect negativ asupra texturii specifice a măslinelor, motiv pentru care este interzisă.

Pentru măslinul din varietatea „Mallorquina” singurul portaltoi care se utilizează este măslinul sălbatic, ideal datorită rusticității sale. Acesta crește în zonele împădurite ale insulei Mallorca și, din acest motiv, se caracterizează printr-o mare capacitate de adaptare la mediu.

În mod tradițional, exploatațiile agricole dețin și șepteluri de ovine, care au o funcție triplă: eliminarea buruienilor, eliminarea lăstarilor și furnizarea de îngrășământ organic.

Persoanele implicate în procesul de producție au stabilit și tehnica de asezonare care, de asemenea, este strâns legată de zona geografică. De exemplu, în cazul măslinelor verzi tăiate, se adaugă chimen dulce și ardei iute provenind de pe insulă, ingrediente foarte apreciate de consumatorii locali. Asezonarea măslinelor negre cu uleiuri originare din zona de producție este o dovadă în plus a legăturii strânse cu aria geografică.

Cunoștințele în materie de cultivare și procesare a măslinelor, pe care producătorii le-au dobândit de-a lungul secolelor și le-au transmis, în general, prin viu grai, garantează calitatea produsului. De exemplu, metodele adecvate de cultivare, care reprezintă rezultatul îndelungatei experiențe a agricultorului, permit reducerea numărului de măsline necorespunzătoare pentru procesul de producție sau chiar evitarea apariției acestora. Pe de altă parte, o bună cunoaștere a fructului de către producător permite evitarea fermentărilor și a altor alterări care pot afecta măslinele. Toate acestea se obțin adaptând condițiile de procesare și de mediu, echipamentele și instalațiile la caracteristicile măslinelor.

Cunoștințele specifice ale agricultorilor vizează: metoda de altoire, creșterea de plantații care nu necesită irigare pentru a da măslinei un gust mai intens și recoltarea manuală a fructului în punctul optim de maturitate pentru fiecare prezentare. Această recoltare manuală permite determinarea momentului ideal pentru culegerea măslinelor, ceea ce influențează direct două tipuri de compuși: fenolii și compușii volatili care îi conferă măslinei gustul și aroma caracteristice.

Cunoștințele specifice ale procesatorilor vizează: tehnica de asezonare cu chimen dulce și ardei iute în proporție ideală, în cazul măslinei verzi tăiate, și cu ulei de Mallorca, în cazul măslinei negre naturale. De asemenea, producătorii dețin cunoștințele care permit obținerea caracteristicilor autentice ale măslinelor: absența tratării cu substanțe alcaline pentru a conserva gustul amar și ajustarea pH-ului înainte de ambalare pentru a evita o a doua fermentare.

5.2.   Specificitatea produsului

Varietatea de măslină protejată este specifică insulei Mallorca și provine din varietatea autohtonă „Aceituna de Mallorca”.

Caracterul diferențiat al acestei denumiri de origine protejată se datorează în principal următoarelor caracteristici senzoriale: gust amar, onctuozitate și aromă, care i-au adus reputația de care se bucură.

Gustul amar este caracteristica distinctivă pe care consumatorii o atribuie cel mai frecvent varietății „Aceituna de Mallorca”. Acesta se datorează conținutului ridicat de polifenoli prezenți în măslina verde și neagră. În plus, procesul tradițional de elaborare modifică foarte puțin aceste componente cu caracter antioxidant, care răspund de gustul amar și de astringența produsului final.

Acizii grași nesaturați, prezenți în „Aceituna de Mallorca” în proporție de peste 83 %, au punctul de topire sub 39 °C; din acest motiv, măslinele se topesc în gură, prezentând onctuozitatea caracteristică atât de apreciată de consumatori.

Măslina verde tăiată se caracterizează printr-o aromă influențată în mod clar de chimenul dulce cu care este asezonată și prezintă textura proprie varietății și procesului de elaborare.

În cazul măslinei negre, caracteristicile distinctive sunt determinate, în general, de varietate și, în special, de recoltarea efectuată într-un moment în care fructul a depășit ușor gradul de maturitate, la care se adaugă asezonarea cu uleiul originar din zonă.

5.3.   Legătura cauzală dintre zona geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Măslinul este un arbore care se adaptează la condițiile de mediu și la modul în care se cultivă. Condițiile orografice, pedologice și climatice ale zonei, tradiția istorică a culturii și experiența agricultorilor fac ca această varietate de măslin să fie legată de mediul său geografic și să prezinte caracteristici distinctive.

Condițiile ideale pentru răspândirea portaltoiului în pădurile din zona geografică, alături de evoluție și de intervenția umană (selecționarea celor mai bune exemplare) au dus la apariția varietății „Mallorquina” care, grație metodelor de cultivare și tehnicilor ancestrale de prelucrare, a favorizat obținerea măslinelor actuale, de o calitate deosebită.

Această calitate este determinată de patru factori care definesc relațiile cauzale dintre zona geografică și caracteristicile produsului: mediul climatic și pedologic, caracteristicile genetice proprii, mediul agronomic și elaborarea diferențiată.

Mediul climatic se caracterizează printr-o climă mediteraneeană, cu multe ore de soare, ierni temperate-reci și veri uscate și călduroase. În ceea ce privește condițiile pedologice, solul prezintă un conținut ridicat de carbonați (calcar). Acești factori determină conținutul ridicat de polifenoli din măsline, componentă care le conferă un gust amar și o senzație trigeminală astringentă, atât de specifice măslinei din insula Mallorca.

În ceea ce privește caracteristicile genetice rezultate din selecția realizată pe baza cunoștințelor empirice ale agricultorilor, s-a definit o varietate autohtonă, diferențiată din punct de vedere genetic și fenotipic. Potrivit unui studiu din 2011 al Universității din Insulele Baleare (2011), această varietate se caracterizează printr-un profil specific de acizi grași care îi conferă onctuozitatea specifică și o pulpă slab atașată de sâmbure (sâmbure flotant) care o transformă în măslina de masă ideală.

În ceea ce privește caracteristicile agronomice, unul dintre elementele cele mai importante este recoltarea eșalonată și manuală. Recoltarea eșalonată (înainte de coacere pentru măslina verde întreagă și măslina verde tăiată și după coacere pentru măslina naturală neagră) face ca măslinele să ajungă la maturitate în arbore, fapt care determină unele caracteristici organoleptice proprii și tipice pentru fiecare dintre cele trei prezentări. Recoltarea manuală, efectuată de către agricultori experimentați, permite asigurarea unor caracteristici organoleptice optime și răspunde de fermitatea caracteristică a măslinei verzi întregi și a măslinei verzi tăiate.

Procesul de elaborare se caracterizează prin asezonarea tradițională a măslinei verzi tăiate cu chimen dulce și ardei iute care provin de pe insulă și îi conferă produsului aroma deosebită. În asezonarea tradițională a măslinei naturale negre, adăugarea uleiului de Mallorca are ca efect accentuarea onctuozității caracteristice. În plus, lipsa tratamentelor cu substanțe alcaline implică o ușoară modificare a texturii naturale, permițând menținerea fermității și a gustului amar specific măslinei verzi întregi și măslinei verzi tăiate.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (3)]

http://www.caib.es/sacmicrofront/archivopub.do?ctrl=MCRST63ZI124069&id=124069

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(3)  A se vedea nota de subsol nr. 2.

---