# Europos Sąjungos C 264E/2013

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.CE2013.264.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 264E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 56 tomas2013m. rugsėjo 13d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.CE2013.264.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 264E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

56 tomas2013m. rugsėjo 13d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas2012–2013 m. SESIJA2012 m. gegužės 22–24 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 223 E, 2012 7 27.PRIIMTI TEKSTAI |
| | 2012 m. gegužės 22 d., antradienis |
| 2013/C 264E/01 | Europos Sąjungos vidaus saugumo strategija2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos vidaus saugumo strategijos (2010/2308(INI)) | 1 |
| 2013/C 264E/02 | ES požiūris į baudžiamąją teisę2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES požiūrio į baudžiamąją teisę (2010/2310(INI)) | 7 |
| 2013/C 264E/03 | Pažeidžiamų vartotojų teisių stiprinimas2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pažeidžiamų vartotojų teisių stiprinimo strategijos (2011/2272(INI)) | 11 |
| 2013/C 264E/04 | Vidaus rinkos rezultatų suvestinė2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vidaus rinkos rezultatų suvestinės (2011/2155(INI)) | 18 |
| 2013/C 264E/05 | Moterų perspektyvos Turkijoje 2020 m.2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų perspektyvų Turkijoje 2020 m. (2011/2066(INI)) | 25 |
| | 2012 m. gegužės 23 d., trečiadienis |
| 2013/C 264E/06 | ES ir Kinija: nesubalansuota prekyba?2012 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Kinijos prekybos pusiausvyros trūkumo (2010/2301(INI)) | 33 |
| 2013/C 264E/07 | Europos Parlamento tyrimo teisė2012 m. gegužės 23 d. priimtas Europos Parlamento pasiūlymas dėl Europos Parlamento reglamento dėl išsamių Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų ir dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB panaikinimo (2009/2212(INI)) | 41 |
| Pasiūlymas dėl Europos Parlamento reglamentodėl išsamių Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų ir dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB panaikinimo | 41 |
| | 2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienis |
| 2013/C 264E/08 | Padėtis Ukrainoje. Julijos Timošenko atvejis2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ukrainos (2012/2658(RSP)) | 51 |
| 2013/C 264E/09 | Kova su homofobija Europoje2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su homofobija Europoje (2012/2657(RSP)) | 54 |
| 2013/C 264E/10 | Efektyviai išteklius naudojanti Europa2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl efektyviai išteklius naudojančios Europos (2011/2068(INI)) | 59 |
| 2013/C 264E/11 | Jaunimo galimybių iniciatyva2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jaunimo galimybių iniciatyvos (2012/2617(RSP)) | 69 |
| 2013/C 264E/12 | Vienodas užmokestis abiejų lyčių darbuotojams už vienodą ar vienodos vertės darbą2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl principo už vienodą ar vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams mokėti vienodą užmokestį taikymo (2011/2285(INI)) | 75 |
| PRIEDAS | 81 |
| 2013/C 264E/13 | Šveicarijos nustatytos leidimų gyventi šalyje išdavimo Lenkijos, Lietuvos, Latvijos, Estijos, Slovėnijos, Slovakijos, Čekijos Respublikos ir Vengrijos piliečiams kvotos2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Šveicarijos nustatytos leidimų gyventi šalyje išdavimo Lenkijos, Lietuvos, Latvijos, Estijos, Slovėnijos, Slovakijos, Čekijos Respublikos ir Vengrijos piliečiams kvotos (2012/2661(RSP)) | 85 |
| 2013/C 264E/14 | Venesuela: galimas pasitraukimas iš Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl galimo Venesuelos pasitraukimo iš Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos (2012/2653(RSP)) | 88 |
| 2013/C 264E/15 | Azerbaidžanas2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Azerbaidžane (2012/2654(RSP)) | 91 |
| 2013/C 264E/16 | Šiaurės Korėjos pabėgėlių padėtis2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pabėgėlių iš Šiaurės Korėjos padėties (2012/2655(RSP)) | 94 |
| 2013/C 264E/17 | Nuolatinė ir aktyvesnė parama skatinant skiepijimą besivystančiose šalyse2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl nuolatinės ir aktyvesnės paramos skatinant skiepijimą besivystančiose šalyse | 96 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas2012–2013 m. SESIJA2012 m. gegužės 22–24 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 223 E, 2012 7 27.PRIIMTI TEKSTAI

2012 m. gegužės 22 d., antradienis

2013/C 264E/01

Europos Sąjungos vidaus saugumo strategija2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos vidaus saugumo strategijos (2010/2308(INI))

1

2013/C 264E/02

ES požiūris į baudžiamąją teisę2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES požiūrio į baudžiamąją teisę (2010/2310(INI))

7

2013/C 264E/03

Pažeidžiamų vartotojų teisių stiprinimas2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pažeidžiamų vartotojų teisių stiprinimo strategijos (2011/2272(INI))

11

2013/C 264E/04

Vidaus rinkos rezultatų suvestinė2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vidaus rinkos rezultatų suvestinės (2011/2155(INI))

18

2013/C 264E/05

Moterų perspektyvos Turkijoje 2020 m.2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų perspektyvų Turkijoje 2020 m. (2011/2066(INI))

25

2012 m. gegužės 23 d., trečiadienis

2013/C 264E/06

ES ir Kinija: nesubalansuota prekyba?2012 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Kinijos prekybos pusiausvyros trūkumo (2010/2301(INI))

33

2013/C 264E/07

Europos Parlamento tyrimo teisė2012 m. gegužės 23 d. priimtas Europos Parlamento pasiūlymas dėl Europos Parlamento reglamento dėl išsamių Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų ir dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB panaikinimo (2009/2212(INI))

41

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento reglamentodėl išsamių Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų ir dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB panaikinimo

41

2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienis

2013/C 264E/08

Padėtis Ukrainoje. Julijos Timošenko atvejis2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ukrainos (2012/2658(RSP))

51

2013/C 264E/09

Kova su homofobija Europoje2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su homofobija Europoje (2012/2657(RSP))

54

2013/C 264E/10

Efektyviai išteklius naudojanti Europa2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl efektyviai išteklius naudojančios Europos (2011/2068(INI))

59

2013/C 264E/11

Jaunimo galimybių iniciatyva2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jaunimo galimybių iniciatyvos (2012/2617(RSP))

69

2013/C 264E/12

Vienodas užmokestis abiejų lyčių darbuotojams už vienodą ar vienodos vertės darbą2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl principo už vienodą ar vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams mokėti vienodą užmokestį taikymo (2011/2285(INI))

75

PRIEDAS

81

2013/C 264E/13

Šveicarijos nustatytos leidimų gyventi šalyje išdavimo Lenkijos, Lietuvos, Latvijos, Estijos, Slovėnijos, Slovakijos, Čekijos Respublikos ir Vengrijos piliečiams kvotos2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Šveicarijos nustatytos leidimų gyventi šalyje išdavimo Lenkijos, Lietuvos, Latvijos, Estijos, Slovėnijos, Slovakijos, Čekijos Respublikos ir Vengrijos piliečiams kvotos (2012/2661(RSP))

85

2013/C 264E/14

Venesuela: galimas pasitraukimas iš Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl galimo Venesuelos pasitraukimo iš Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos (2012/2653(RSP))

88

2013/C 264E/15

Azerbaidžanas2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Azerbaidžane (2012/2654(RSP))

91

2013/C 264E/16

Šiaurės Korėjos pabėgėlių padėtis2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pabėgėlių iš Šiaurės Korėjos padėties (2012/2655(RSP))

94

2013/C 264E/17

Nuolatinė ir aktyvesnė parama skatinant skiepijimą besivystančiose šalyse2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl nuolatinės ir aktyvesnės paramos skatinant skiepijimą besivystančiose šalyse

96

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2012 m. gegužės 22 d., antradienis |
| 2013/C 264E/18 | Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių keitimas dėl Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimo2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių keitimo dėl Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimo (2011/2302(REG)) | 98 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2012 m. gegužės 22 d., antradienis

2013/C 264E/18

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių keitimas dėl Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimo2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių keitimo dėl Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimo (2011/2302(REG))

98

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2012 m. gegužės 22 d., antradienis |
| 2013/C 264E/19 | Apyvartai skirtų euro monetų nominalai ir techniniai duomenys *2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 975/98 dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų (COM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE)) | 101 |
| 2013/C 264E/20 | Euro monetų leidimas ***I2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl eurų monetų leidimo (COM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD)) | 102 |
| P7_TC1-COD(2011)0131Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. gegužės 22 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl euro monetų leidimo | 103 |
| | 2012 m. gegužės 23 d., trečiadienis |
| 2013/C 264E/21 | Rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų ištekliai ***I2012 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano (COM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD)) | 104 |
| P7_TC1-COD(2011)0144Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. gegužės 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano | 104 |
| Teisėkūros rezoliucijos priedas | 105 |
| 2013/C 264E/22 | Dvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnis įvedimas viengubo korpuso naftos tanklaiviams ***I2012 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl dvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnio įvedimo viengubo korpuso naftos tanklaiviams (nauja redakcija) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD)) | 105 |
| P7_TC1-COD(2011)0243Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. gegužės 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl dvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnio įvedimo viengubo korpuso naftos tanklaiviams (nauja redakcija) | 106 |
| 2013/C 264E/23 | ES ir Mozambiko Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas ***2012 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl naujo protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Mozambiko Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE)) | 106 |
| 2013/C 264E/24 | Bendra finansinių sandorių mokesčio sistema *2012 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros finansinių sandorių mokesčio sistemos ir kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/7/EB (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS)) | 107 |
| | 2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienis |
| 2013/C 264E/25 | Bendrosios nuostatos dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims ***I2012 m. gegužės 24 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD)) | 119 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2012 m. gegužės 22 d., antradienis

2013/C 264E/19

Apyvartai skirtų euro monetų nominalai ir techniniai duomenys *2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 975/98 dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų (COM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE))

101

2013/C 264E/20

Euro monetų leidimas ***I2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl eurų monetų leidimo (COM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD))

102

P7_TC1-COD(2011)0131Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. gegužės 22 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl euro monetų leidimo

103

2012 m. gegužės 23 d., trečiadienis

2013/C 264E/21

Rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų ištekliai ***I2012 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano (COM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD))

104

P7_TC1-COD(2011)0144Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. gegužės 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano

104

Teisėkūros rezoliucijos priedas

105

2013/C 264E/22

Dvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnis įvedimas viengubo korpuso naftos tanklaiviams ***I2012 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl dvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnio įvedimo viengubo korpuso naftos tanklaiviams (nauja redakcija) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD))

105

P7_TC1-COD(2011)0243Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. gegužės 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl dvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnio įvedimo viengubo korpuso naftos tanklaiviams (nauja redakcija)

106

2013/C 264E/23

ES ir Mozambiko Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas ***2012 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl naujo protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Mozambiko Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE))

106

2013/C 264E/24

Bendra finansinių sandorių mokesčio sistema *2012 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros finansinių sandorių mokesčio sistemos ir kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/7/EB (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS))

107

2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienis

2013/C 264E/25

Bendrosios nuostatos dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims ***I2012 m. gegužės 24 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD))

119

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas 2012–2013 m. SESIJA 2012 m. gegužės 22–24 d. posėdžiai Posedžiu protokolai paskelbti OL C 223 E, 2012 7 27. PRIIMTI TEKSTAI

2012 m. gegužės 22 d., antradienis

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/1

---

2012 m. gegužės 22 d., antradienisEuropos Sąjungos vidaus saugumo strategija

P7_TA(2012)0207

2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos vidaus saugumo strategijos (2010/2308(INI))

2013/C 264 E/01

Europos Parlamentas,

| — | visų pirma atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartijos 6, 7, 8 straipsnius, 10 straipsnio 1 dalį, 11, 21, 47-50, 52 ir 53 straipsnius, |
| --- | --- |

—

visų pirma atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartijos 6, 7, 8 straipsnius, 10 straipsnio 1 dalį, 11, 21, 47-50, 52 ir 53 straipsnius,

| — | visų pirma atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 2 dalį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 1, 2, 4 ir 5 skyrius ir V antraštinę dalį (Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė), |
| --- | --- |

—

visų pirma atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 2 dalį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 1, 2, 4 ir 5 skyrius ir V antraštinę dalį (Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 25 d. Tarybos sprendimą dėl Operatyvinio bendradarbiavimo vidaus saugumo srityje nuolatinio komiteto (COSI) įkūrimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 25 d. Tarybos sprendimą dėl Operatyvinio bendradarbiavimo vidaus saugumo srityje nuolatinio komiteto (COSI) įkūrimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Stokholmo programą „Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“ ir Komisijos komunikatą „Sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę piliečiams – Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planas“ (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Stokholmo programą „Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“ ir Komisijos komunikatą „Sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę piliečiams – Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planas“ (COM(2010)0171),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos vidaus saugumo strategiją („Kuriant Europos saugumo modelį“), kurią 2010 m. vasario 25 ir 26 d. patvirtino Taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos vidaus saugumo strategiją („Kuriant Europos saugumo modelį“), kurią 2010 m. vasario 25 ir 26 d. patvirtino Taryba,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. lapkričio 30 d. Tarybos priimtą Europos Sąjungos kovos su terorizmu strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. lapkričio 30 d. Tarybos priimtą Europos Sąjungos kovos su terorizmu strategiją,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“ (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“ (COM(2010)0673),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „ES saugumo vidaus strategijos įgyvendinimo pirmoji metinė ataskaita“ (COM(2011)0790), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „ES saugumo vidaus strategijos įgyvendinimo pirmoji metinė ataskaita“ (COM(2011)0790),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl ES ChBRB saugumo veiksmų plano „Cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio saugumo didinimas Europos Sąjungoje“ (COM(2009)0273), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl ES ChBRB saugumo veiksmų plano „Cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio saugumo didinimas Europos Sąjungoje“ (COM(2009)0273),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 24 ir 25 d. Tarybos išvadas dėl Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos vidaus saugumo strategijos įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 24 ir 25 d. Tarybos išvadas dėl Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos vidaus saugumo strategijos įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 8 ir 9 d. Tarybos išvadas dėl kovos su organizuotu ir sunkių formų tarptautiniu nusikalstamumu ES politikos ciklo sukūrimo ir įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 8 ir 9 d. Tarybos išvadas dėl kovos su organizuotu ir sunkių formų tarptautiniu nusikalstamumu ES politikos ciklo sukūrimo ir įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl 2011–2013 m. ES prioritetų kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje nustatymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl 2011–2013 m. ES prioritetų kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje nustatymo,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 17 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP) nuomonę dėl Komisijos komunikato „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 17 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP) nuomonę dėl Komisijos komunikato „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“,

| — | atsižvelgdamas į Europolo ataskaitą dėl terorizmo padėties ir tendencijų Europos Sąjungoje (TE-SAT 2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europolo ataskaitą dėl terorizmo padėties ir tendencijų Europos Sąjungoje (TE-SAT 2011),

| — | atsižvelgdamas į Europolo atliktą ES organizuoto nusikalstamumo grėsmės įvertinimą (OCTA 2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europolo atliktą ES organizuoto nusikalstamumo grėsmės įvertinimą (OCTA 2011),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. Europos saugumo strategiją (2) ir 2008 m. pranešimą dėl šios strategijos įgyvendinimo ataskaitos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. Europos saugumo strategiją (2) ir 2008 m. pranešimą dėl šios strategijos įgyvendinimo ataskaitos (3),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. savo rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė piliečių labui“ (Stokholmo programa) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. savo rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė piliečių labui“ (Stokholmo programa) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. savo rezoliuciją dėl organizuoto nusikalstamumo Europos Sąjungoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. savo rezoliuciją dėl organizuoto nusikalstamumo Europos Sąjungoje (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl ES pastangų kovoti su korupcija (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl ES pastangų kovoti su korupcija (6),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 14 d. savo rezoliuciją dėl „ES kovos su terorizmu politikos: svarbiausi laimėjimai ir ateities uždaviniai“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 14 d. savo rezoliuciją dėl „ES kovos su terorizmu politikos: svarbiausi laimėjimai ir ateities uždaviniai“ (7),

| — | atsižvelgdamas į susijusią Europos ir nacionalinio konstitucinio teismo praktiką dėl proporcingumo kriterijų ir būtinybės demokratinės visuomenės valdžios institucijoms jų laikytis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į susijusią Europos ir nacionalinio konstitucinio teismo praktiką dėl proporcingumo kriterijų ir būtinybės demokratinės visuomenės valdžios institucijoms jų laikytis,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A7–0143/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A7–0143/2012),

| A. | kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Europos Sąjungoje buvo sukurta laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, kurioje gerbiamos pagrindinės teisės, skirtingos valstybių narių teisinės sistemos ir tradicijos; kadangi šios srities politika priskiriama bendrai ES ir valstybių narių kompetencijai pagal Sutarties nuostatas; |
| --- | --- |

A.

kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Europos Sąjungoje buvo sukurta laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, kurioje gerbiamos pagrindinės teisės, skirtingos valstybių narių teisinės sistemos ir tradicijos; kadangi šios srities politika priskiriama bendrai ES ir valstybių narių kompetencijai pagal Sutarties nuostatas;

| B. | kadangi dėl to Lisabonos sutartyje ES saugumo politika tvirtai susiejama su konkrečiu ES teisinės valstybės principu ir joje nustatomi bendro ES ir valstybių narių saugumo darbotvarkės plėtojimo pagrindai bei numatoma atlikti demokratinę priežiūrą Europos ir nacionaliniu lygmenimis; kadangi ši politika turi būti stiprinama remiantis demokratinėmis vertybėmis, piliečių teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl to Lisabonos sutartyje ES saugumo politika tvirtai susiejama su konkrečiu ES teisinės valstybės principu ir joje nustatomi bendro ES ir valstybių narių saugumo darbotvarkės plėtojimo pagrindai bei numatoma atlikti demokratinę priežiūrą Europos ir nacionaliniu lygmenimis; kadangi ši politika turi būti stiprinama remiantis demokratinėmis vertybėmis, piliečių teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis;

| C. | kadangi į visų rūšių saugumo politiką turi būti įtrauktas prevencijos aspektas, kuris yra ypač būtinas laikotarpiu, kai gilėja ekonominė ir socialinė nelygybė ir dėl to yra išreiškiamos abejonės dėl pagrindinių teisių veiksmingumo; |
| --- | --- |

C.

kadangi į visų rūšių saugumo politiką turi būti įtrauktas prevencijos aspektas, kuris yra ypač būtinas laikotarpiu, kai gilėja ekonominė ir socialinė nelygybė ir dėl to yra išreiškiamos abejonės dėl pagrindinių teisių veiksmingumo;

| D. | kadangi Stokholmo programoje pabrėžiama, jog ES vidaus saugumo strategija turėtų būti plėtojama siekiant toliau didinti saugumą ES ir taip apsaugoti ES piliečių gyvybes ir saugumą ir veiksmingai kovoti su organizuotu nusikalstamumu, terorizmu ir kitomis grėsmėmis, kartu laikantis pagrindinių teisių, tarptautinės apsaugos ir teisinės valstybės principų; |
| --- | --- |

D.

kadangi Stokholmo programoje pabrėžiama, jog ES vidaus saugumo strategija turėtų būti plėtojama siekiant toliau didinti saugumą ES ir taip apsaugoti ES piliečių gyvybes ir saugumą ir veiksmingai kovoti su organizuotu nusikalstamumu, terorizmu ir kitomis grėsmėmis, kartu laikantis pagrindinių teisių, tarptautinės apsaugos ir teisinės valstybės principų;

| E. | kadangi net ir įsigaliojus Lisabonos sutarčiai nei valstybės narės, nei Komisija dar nenumatė jokio Parlamento vaidmens šiame procese; |
| --- | --- |

E.

kadangi net ir įsigaliojus Lisabonos sutarčiai nei valstybės narės, nei Komisija dar nenumatė jokio Parlamento vaidmens šiame procese;

| F. | kadangi Komisijos komunikate dėl vidaus saugumo strategijos (angl. ISS) 2010–2014 m. nustatytos penkios prioritetinės sritys, kuriose ES gali sukurti pridėtinę vertę, t. y. kova su sunkiu ir organizuotu nusikalstamumu ir jo prevencija, terorizmu ir elektroniniais nusikaltimais, išorės sienų valdymo stiprinimas ir atsparumo gaivalinėms bei žmogaus sukeltoms nelaimėms didinimas; |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisijos komunikate dėl vidaus saugumo strategijos (angl. ISS) 2010–2014 m. nustatytos penkios prioritetinės sritys, kuriose ES gali sukurti pridėtinę vertę, t. y. kova su sunkiu ir organizuotu nusikalstamumu ir jo prevencija, terorizmu ir elektroniniais nusikaltimais, išorės sienų valdymo stiprinimas ir atsparumo gaivalinėms bei žmogaus sukeltoms nelaimėms didinimas;

| G. | kadangi pirmojoje Komisijos metinėje vidaus saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaitoje pripažįstama, jog visi 2010 m. nustatyti tikslai tebegalioja, ir aprašoma dabartinė padėtis, padaryta pažanga ir ateities planai; |
| --- | --- |

G.

kadangi pirmojoje Komisijos metinėje vidaus saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaitoje pripažįstama, jog visi 2010 m. nustatyti tikslai tebegalioja, ir aprašoma dabartinė padėtis, padaryta pažanga ir ateities planai;

| H. | kadangi Stokholmo programoje nurodyta, jog „vidaus saugumo strategijos parengimas, stebėsena ir įgyvendinimas turėtų būti viena iš prioritetinių [COSI] užduočių“; |
| --- | --- |

H.

kadangi Stokholmo programoje nurodyta, jog „vidaus saugumo strategijos parengimas, stebėsena ir įgyvendinimas turėtų būti viena iš prioritetinių [COSI] užduočių“;

| 1. | teigiamai vertiną darbą siekiant sukurti vidaus saugumo strategiją ir pagrindinius principus, kuriais grindžiamas vidaus saugumo strategijoje įtvirtintas Europos saugumo modelis, visų pirma susijusius su tvirtesne saugumo, laisvės ir privatumo sąsaja ir valstybių narių bendradarbiavimu ir solidarumu; pabrėžia, kad ES saugumo priemonės ir bendradarbiavimas turi atitikti Europos Sąjungos įsipareigojimus, susijusius su pagrindinėmis teisėmis, ir didesnis dėmesys turi būti skiriamas tikslingai teisėsaugos institucijų ir žvalgybos duomenimis pagrįstai veiklai, kuria galima sumažinti nusikalstamumo lygį ir užkirsti kelią teroristiniams išpuoliams; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertiną darbą siekiant sukurti vidaus saugumo strategiją ir pagrindinius principus, kuriais grindžiamas vidaus saugumo strategijoje įtvirtintas Europos saugumo modelis, visų pirma susijusius su tvirtesne saugumo, laisvės ir privatumo sąsaja ir valstybių narių bendradarbiavimu ir solidarumu; pabrėžia, kad ES saugumo priemonės ir bendradarbiavimas turi atitikti Europos Sąjungos įsipareigojimus, susijusius su pagrindinėmis teisėmis, ir didesnis dėmesys turi būti skiriamas tikslingai teisėsaugos institucijų ir žvalgybos duomenimis pagrįstai veiklai, kuria galima sumažinti nusikalstamumo lygį ir užkirsti kelią teroristiniams išpuoliams;

| 2. | pabrėžia, kad laisvė, saugumas ir teisingumas yra tikslai, kurių reikia siekti vienu metu ir mano, kad ES pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimas turi būti pagrindinis bet kurios visavertės vidaus saugumo strategijos aspektas; primena, kad siekiant laisvės ir teisingumo saugumas visada turi būti užtikrinamas laikantis Sutartyse įtvirtintų principų, teisinės valstybės principo ir Sąjungos pagrindinių teisių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad laisvė, saugumas ir teisingumas yra tikslai, kurių reikia siekti vienu metu ir mano, kad ES pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimas turi būti pagrindinis bet kurios visavertės vidaus saugumo strategijos aspektas; primena, kad siekiant laisvės ir teisingumo saugumas visada turi būti užtikrinamas laikantis Sutartyse įtvirtintų principų, teisinės valstybės principo ir Sąjungos pagrindinių teisių įsipareigojimų;

| 3. | atkreipia dėmesį į valstybių narių ir Komisijos padarytą pažangą, susijusią su ES kovos su organizuotu ir didelio masto tarptautiniu nusikalstamumu politikos ciklu, siekiant savo veiksmais, kurie pagrįsti vyriausybių tarpusavio bendradarbiavimu operatyviniu lygmeniu, įgyvendinti bendruosius strateginius tikslus; tačiau mano, kad reikia aiškiai atskirti ES ir nacionalinio lygmens užduotis, kad Parlamentas turi dalyvauti procese kai tai susiję su politikos gairėmis, įgyvendinimu bei rezultatų vertinimu ir kad 2013 m. reikėtų atlikti išsamų politikos ciklo vertinimą; be to, mano, kad atsižvelgiant į jo pobūdį šį ciklą reikėtų vadinti „ES veiksmų ciklu“, ragina valstybes nares reguliariai vertinti nacionalinių kovos su organizuotu nusikalstamumu planų papildomumą su Europos lygmeniu plėtojamais planais ir analizuoti gautus rezultatus bei ateities perspektyvas Europos strateginės ir operatyvinės veiklos požiūriu, įtraukiant ES institucijas, atitinkamas ES agentūras bei nacionalinius parlamentus; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į valstybių narių ir Komisijos padarytą pažangą, susijusią su ES kovos su organizuotu ir didelio masto tarptautiniu nusikalstamumu politikos ciklu, siekiant savo veiksmais, kurie pagrįsti vyriausybių tarpusavio bendradarbiavimu operatyviniu lygmeniu, įgyvendinti bendruosius strateginius tikslus; tačiau mano, kad reikia aiškiai atskirti ES ir nacionalinio lygmens užduotis, kad Parlamentas turi dalyvauti procese kai tai susiję su politikos gairėmis, įgyvendinimu bei rezultatų vertinimu ir kad 2013 m. reikėtų atlikti išsamų politikos ciklo vertinimą; be to, mano, kad atsižvelgiant į jo pobūdį šį ciklą reikėtų vadinti „ES veiksmų ciklu“, ragina valstybes nares reguliariai vertinti nacionalinių kovos su organizuotu nusikalstamumu planų papildomumą su Europos lygmeniu plėtojamais planais ir analizuoti gautus rezultatus bei ateities perspektyvas Europos strateginės ir operatyvinės veiklos požiūriu, įtraukiant ES institucijas, atitinkamas ES agentūras bei nacionalinius parlamentus;

| 4. | be to, mano, kad būtina skirti pakankamai lėšų pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą šiai strategijai įgyvendinti per atitinkamą fondą; |
| --- | --- |

4.

be to, mano, kad būtina skirti pakankamai lėšų pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą šiai strategijai įgyvendinti per atitinkamą fondą;

| 5. | primena, kad ES ir valstybių narių kompetencija saugumo politikos srityje yra pasidalijamoji ir kad tai yra sritis, kurioje reikia laikytis subsidiarumo principo; mano, kad laikantis išsamaus ir aiškaus požiūrio vidaus saugumo sistemoje būtų galima prisidėti prie visų ES institucijų ir valstybių narių pastangų šioje srityje; |
| --- | --- |

5.

primena, kad ES ir valstybių narių kompetencija saugumo politikos srityje yra pasidalijamoji ir kad tai yra sritis, kurioje reikia laikytis subsidiarumo principo; mano, kad laikantis išsamaus ir aiškaus požiūrio vidaus saugumo sistemoje būtų galima prisidėti prie visų ES institucijų ir valstybių narių pastangų šioje srityje;

| 6. | mano, kad išsami įrodymais ir žiniomis pagrįsta ES grėsmių, kurias reikia įveikti, analizė yra būtina sąlyga veiksmingai vidaus saugumo strategijai užtikrinti, o Europolas, remiant kitoms ES institucijoms, organams ir agentūroms turėtų atlikti tokią ES masto analizę, remiantis skaidresne ir patikimesne grėsmių vertinimo metodologija, pasiremiant visapusiškais valstybių narių įnašais; |
| --- | --- |

6.

mano, kad išsami įrodymais ir žiniomis pagrįsta ES grėsmių, kurias reikia įveikti, analizė yra būtina sąlyga veiksmingai vidaus saugumo strategijai užtikrinti, o Europolas, remiant kitoms ES institucijoms, organams ir agentūroms turėtų atlikti tokią ES masto analizę, remiantis skaidresne ir patikimesne grėsmių vertinimo metodologija, pasiremiant visapusiškais valstybių narių įnašais;

| 7. | primena, kad Europos Parlamentas dabar yra visateisis institucinis veikėjas sprendžiant saugumo politikos klausimus, todėl turi teisę aktyviai dalyvauti nustatant vidaus saugumo strategijos ir ES saugumo modelio specifiką ir prioritetus ir vertinant šias priemones, įskaitant vidaus saugumo strategijos įgyvendinimo stebėseną, kurią pagal SESV 70 ir 71 straipsnius ir sprendimo, kuriuo įsteigiamas COSI, 6 straipsnio 2 dalį bendrai vykdo ES, nacionaliniai parlamentai ir Taryba; |
| --- | --- |

7.

primena, kad Europos Parlamentas dabar yra visateisis institucinis veikėjas sprendžiant saugumo politikos klausimus, todėl turi teisę aktyviai dalyvauti nustatant vidaus saugumo strategijos ir ES saugumo modelio specifiką ir prioritetus ir vertinant šias priemones, įskaitant vidaus saugumo strategijos įgyvendinimo stebėseną, kurią pagal SESV 70 ir 71 straipsnius ir sprendimo, kuriuo įsteigiamas COSI, 6 straipsnio 2 dalį bendrai vykdo ES, nacionaliniai parlamentai ir Taryba;

| 8. | šiuo atveju atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų (kurių tinkamas dalyvavimas turi būti užtikrinamas, inter alia, Komisijai rengiant metines šios srities ataskaitas) bendradarbiavimą pritaria „parlamentinio politikos ciklo“, kurio paskutiniame etape būtų parengiamas metinis parlamentinis pranešimas dėl dabartinės padėties vidaus saugumo strategijos srityje, sumanymui; |
| --- | --- |

8.

šiuo atveju atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų (kurių tinkamas dalyvavimas turi būti užtikrinamas, inter alia, Komisijai rengiant metines šios srities ataskaitas) bendradarbiavimą pritaria „parlamentinio politikos ciklo“, kurio paskutiniame etape būtų parengiamas metinis parlamentinis pranešimas dėl dabartinės padėties vidaus saugumo strategijos srityje, sumanymui;

| 9. | pabrėžia, kad yra svarbu užtikrinti vidaus ir išorės saugumo aspektų darną bei papildomumą, o taip pat pabrėžia, kad yra būtina užtikrinti kad priemonės ir veiksmai, kuriais įgyvendinama vidaus saugumo strategija, atitiktų su pagrindinėmis teisėmis susijusius Europos Sąjungos įsipareigojimus, kurie nurodyti ES sutarties 2, 6 ir 7 straipsniuose, taip pat išorės politikos tikslus, kurie išvardyti ES sutarties 21 straipsnyje, bei tarptautines žmogaus teises ir humanitarinę teisę; atkreipia dėmesį į bendrą dokumentą dėl ryšių tarp Bendros saugumo ir gynybos politikos bei laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės veikėjų stiprinimo bei gairėse numatytų veiksmų; pabrėžia, kad yra svarbu tinkamai keistis informacija, vykdyti konsultacijas ir bendradarbiauti su visais susijusiais veikėjais, o taip pat pabrėžia sprendimų, kuriais siekiama numatyti įvykius, o ne tik reaguoti į juos, svarbą; laukia Stokholmo programos dėl valstybių narių bei ES veiksmų papildomumo išoriniuose laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės aspektuose įgyvendinimo apimtyje vykdomo darbo rezultatų, o taip pat kitų sumanymų, kuriais siekiama galimai atnaujinti ES išorės saugumo strategiją, rezultatų; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad yra svarbu užtikrinti vidaus ir išorės saugumo aspektų darną bei papildomumą, o taip pat pabrėžia, kad yra būtina užtikrinti kad priemonės ir veiksmai, kuriais įgyvendinama vidaus saugumo strategija, atitiktų su pagrindinėmis teisėmis susijusius Europos Sąjungos įsipareigojimus, kurie nurodyti ES sutarties 2, 6 ir 7 straipsniuose, taip pat išorės politikos tikslus, kurie išvardyti ES sutarties 21 straipsnyje, bei tarptautines žmogaus teises ir humanitarinę teisę; atkreipia dėmesį į bendrą dokumentą dėl ryšių tarp Bendros saugumo ir gynybos politikos bei laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės veikėjų stiprinimo bei gairėse numatytų veiksmų; pabrėžia, kad yra svarbu tinkamai keistis informacija, vykdyti konsultacijas ir bendradarbiauti su visais susijusiais veikėjais, o taip pat pabrėžia sprendimų, kuriais siekiama numatyti įvykius, o ne tik reaguoti į juos, svarbą; laukia Stokholmo programos dėl valstybių narių bei ES veiksmų papildomumo išoriniuose laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės aspektuose įgyvendinimo apimtyje vykdomo darbo rezultatų, o taip pat kitų sumanymų, kuriais siekiama galimai atnaujinti ES išorės saugumo strategiją, rezultatų;

| 10. | pabrėžia, kad visa vidaus saugumo strategija ilguoju laikotarpiu turėtų būti labiau nukreipta į įrodytą išorės grėsmių ir strategijų bei priemonių, kurios gali būti svarbus saugumo grėsmių prevencijos aspektas, trūkumo arba nepakankamo jų naudojimo ryšį; šios strategijos ir priemonės gali būti tikslinė pagalba vystymuisi, skurdo mažinimo strategijos ar gaivalinių nelaimių ar žmogaus sukeltų nelaimių padarinių šalinimo planai; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad visa vidaus saugumo strategija ilguoju laikotarpiu turėtų būti labiau nukreipta į įrodytą išorės grėsmių ir strategijų bei priemonių, kurios gali būti svarbus saugumo grėsmių prevencijos aspektas, trūkumo arba nepakankamo jų naudojimo ryšį; šios strategijos ir priemonės gali būti tikslinė pagalba vystymuisi, skurdo mažinimo strategijos ar gaivalinių nelaimių ar žmogaus sukeltų nelaimių padarinių šalinimo planai;

| 11. | atkreipia dėmesį į penkių pagrindinių sričių, kuriose ES ir valstybės narės pasiūlė skirtingus konkrečius veiksmus, nustatymą; mano, kad šie tikslai nėra išsamūs ir kad būtų galima nustatyti geresnę prioritetų tvarkos struktūrą; pažymi, kad kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu yra ir turi išlikti pagrindiniu vidaus saugumo strategijos prioritetu; mano, kad taip pat yra būtina spręsti klausimą, susijusį su atsparumu žmogaus sukeltoms ir gaivalinėms nelaimėms, įskaitant ir ypatingos svarbos infrastruktūros gedimus; tačiau pažymi, kad nėra pagrindo arba nėra tinkama vidaus saugumo strategijoje imtis priemonių intelektinės nuosavybės teisių užtikrinimo srityje, dėl kurių kyla daug konkrečių ir išsamių diskusijų; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į penkių pagrindinių sričių, kuriose ES ir valstybės narės pasiūlė skirtingus konkrečius veiksmus, nustatymą; mano, kad šie tikslai nėra išsamūs ir kad būtų galima nustatyti geresnę prioritetų tvarkos struktūrą; pažymi, kad kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu yra ir turi išlikti pagrindiniu vidaus saugumo strategijos prioritetu; mano, kad taip pat yra būtina spręsti klausimą, susijusį su atsparumu žmogaus sukeltoms ir gaivalinėms nelaimėms, įskaitant ir ypatingos svarbos infrastruktūros gedimus; tačiau pažymi, kad nėra pagrindo arba nėra tinkama vidaus saugumo strategijoje imtis priemonių intelektinės nuosavybės teisių užtikrinimo srityje, dėl kurių kyla daug konkrečių ir išsamių diskusijų;

| 12. | mano, kad visų formų (įskaitant mafiją) organizuotas nusikalstamumas, kelia didelę grėsmę ES piliečių laisvei, saugumui ir teisingumui, o kova su juo privalo išlikti prioritetu, vadovaujantis 2011 m. spalio 25 d. rezoliucijoje dėl organizuoto nusikalstamumo Europos Sąjungoje nustatytomis rekomendacijomis, remiantis konkrečiais duomenimis ir informacija apie ES ir valstybių narių bendradarbiavimą kovojant su mafija, pinigų plovimu, korupcija, tarnautojų vykdomais nusikaltimais ir kitų formų organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

12.

mano, kad visų formų (įskaitant mafiją) organizuotas nusikalstamumas, kelia didelę grėsmę ES piliečių laisvei, saugumui ir teisingumui, o kova su juo privalo išlikti prioritetu, vadovaujantis 2011 m. spalio 25 d. rezoliucijoje dėl organizuoto nusikalstamumo Europos Sąjungoje nustatytomis rekomendacijomis, remiantis konkrečiais duomenimis ir informacija apie ES ir valstybių narių bendradarbiavimą kovojant su mafija, pinigų plovimu, korupcija, tarnautojų vykdomais nusikaltimais ir kitų formų organizuotu nusikalstamumu;

| 13. | ragina Komisiją ir Tarybą ES saugumo politikos darbotvarkėje laikyti kovą su korupcija prioritetiniu klausimu, taip pat skirti reikiamus išteklius, atsižvelgiant į tai, kad Stokholmo programoje (4.1 punktas) korupcija nurodyta kaip viena iš tarpvalstybinių grėsmių, kuri tapo Europos Sąjungos vidaus saugumo problema ir dėl kurios reikia imtis aiškių ir visapusiškų veiksmų; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją ir Tarybą ES saugumo politikos darbotvarkėje laikyti kovą su korupcija prioritetiniu klausimu, taip pat skirti reikiamus išteklius, atsižvelgiant į tai, kad Stokholmo programoje (4.1 punktas) korupcija nurodyta kaip viena iš tarpvalstybinių grėsmių, kuri tapo Europos Sąjungos vidaus saugumo problema ir dėl kurios reikia imtis aiškių ir visapusiškų veiksmų;

| 14. | primena, kad yra svarbu apsisaugoti nuo terorizmo ir susijusios veiklos, įskaitant jo finansavimą bei su tokiais reiškiniais kovoti ir laukia pasiūlymo dėl administracinių priemonių, skirtų pvz. vadovaujantis SESV 75 straipsniu „užšaldyti“ terorizmu įtariamų asmenų lėšas, sistemos; be to, išeinant už vidaus saugumo strategijos ribų, prašo Komisijos ir valstybių narių apsvarstyti konkrečių teisės aktų, skirtų nukentėjusiesiems nuo terorizmo, priėmimą, kad jie būtų pripažinti visuomenėje, ir įtraukti išsamesnes nuostatas siekiant užtikrinti tinkamą jų apsaugą, paramą bei pripažinimą; |
| --- | --- |

14.

primena, kad yra svarbu apsisaugoti nuo terorizmo ir susijusios veiklos, įskaitant jo finansavimą bei su tokiais reiškiniais kovoti ir laukia pasiūlymo dėl administracinių priemonių, skirtų pvz. vadovaujantis SESV 75 straipsniu „užšaldyti“ terorizmu įtariamų asmenų lėšas, sistemos; be to, išeinant už vidaus saugumo strategijos ribų, prašo Komisijos ir valstybių narių apsvarstyti konkrečių teisės aktų, skirtų nukentėjusiesiems nuo terorizmo, priėmimą, kad jie būtų pripažinti visuomenėje, ir įtraukti išsamesnes nuostatas siekiant užtikrinti tinkamą jų apsaugą, paramą bei pripažinimą;

| 15. | mano, kad ypač svarbu yra kovoti su nusikaltimais aplinkai, ekonominiais ir įmonių nusikaltimais, kurių padariniai yra itin žalingi ES piliečių gyvenimo sąlygoms, ypač krizės laikotarpiu; todėl apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės ėmėsi priemonių, kuriomis buvo sumažintos bausmės, skiriamos už šios srities nusikaltimus; be to, pabrėžia, kad esama atotrūkio tarp pasiūlymų šiose srityse ir mažiau svarbios nusikalstamos veikos smerkimo; |
| --- | --- |

15.

mano, kad ypač svarbu yra kovoti su nusikaltimais aplinkai, ekonominiais ir įmonių nusikaltimais, kurių padariniai yra itin žalingi ES piliečių gyvenimo sąlygoms, ypač krizės laikotarpiu; todėl apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės ėmėsi priemonių, kuriomis buvo sumažintos bausmės, skiriamos už šios srities nusikaltimus; be to, pabrėžia, kad esama atotrūkio tarp pasiūlymų šiose srityse ir mažiau svarbios nusikalstamos veikos smerkimo;

| 16. | džiaugiasi, kad kovai su elektroniniais nusikaltimais vidaus saugumo strategijoje buvo suteiktas prioritetas ir pabrėžia prevencijos svarbą; atkreipia dėmesį ir pritaria Komisijos įsipareigojimams 2012 m. sukurti globalią Europos interneto saugumo strategiją; primygtinai ragina valstybes nares ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl elektroninių nusikaltimų; |
| --- | --- |

16.

džiaugiasi, kad kovai su elektroniniais nusikaltimais vidaus saugumo strategijoje buvo suteiktas prioritetas ir pabrėžia prevencijos svarbą; atkreipia dėmesį ir pritaria Komisijos įsipareigojimams 2012 m. sukurti globalią Europos interneto saugumo strategiją; primygtinai ragina valstybes nares ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl elektroninių nusikaltimų;

| 17. | dar kartą primena, kad ES policijos ir teismų bendradarbiavimas, įskaitant ir per Europolą bei Eurojustą, o taip pat per atitinkamus apmokymus vykdomą bendradarbiavimą, yra labai svarbus tinkamai vidaus saugumo strategijai ir jame turi dalyvauti kompetentingos valstybių narių institucijos bei ES institucijos ir agentūros; ragina Komisiją ir valstybes nares šį aspektą padaryti vidaus saugumo strategijos prioritetu; taip pat ragina sukurti tinkamas ir derančias priemones, kuriomis būtų palengvintas įkalčių panaudojimas; |
| --- | --- |

17.

dar kartą primena, kad ES policijos ir teismų bendradarbiavimas, įskaitant ir per Europolą bei Eurojustą, o taip pat per atitinkamus apmokymus vykdomą bendradarbiavimą, yra labai svarbus tinkamai vidaus saugumo strategijai ir jame turi dalyvauti kompetentingos valstybių narių institucijos bei ES institucijos ir agentūros; ragina Komisiją ir valstybes nares šį aspektą padaryti vidaus saugumo strategijos prioritetu; taip pat ragina sukurti tinkamas ir derančias priemones, kuriomis būtų palengvintas įkalčių panaudojimas;

| 18. | pabrėžia BSGP misijų svarbą skatinant laikytis teisinės valstybės principų ir puoselėjant taiką ir saugumą ES kaimynystėje ir visame pasaulyje – tai padeda išvengti valstybės žlugimo ir panaikinti saugų prieglobstį tarpvalstybinei nusikalstamai ir teroristų veiklai; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia BSGP misijų svarbą skatinant laikytis teisinės valstybės principų ir puoselėjant taiką ir saugumą ES kaimynystėje ir visame pasaulyje – tai padeda išvengti valstybės žlugimo ir panaikinti saugų prieglobstį tarpvalstybinei nusikalstamai ir teroristų veiklai;

| 19. | apgailestauja, kad šiuo klausimu vidaus saugumo strategijai vis dar trūksta tinkamo „teisingumo aspekto“; primena, kad vadovaujantis Stokholmo programa, abipusis pasitikėjimas privalo būti stiprinamas progresyviai stiprinant Europos teisminę kultūrą, paremtą teisinių sistemų įvairove bei Europos teise sukuriamu vieningumu; taip pat primena, kad valstybių narių teismų sistemos turėtų veikti kartu, darniai ir veiksmingai, pasiremiant atitinkamomis nacionalinėmis teisinėmis tradicijomis; mano, kad teisminio bendradarbiavimo srityje nustatant prioritetus turi būti atsižvelgiama į glaudų visų SESV V antraštinėje dalyje nustatytos erdvės, t. y. laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, aspektų ryšį; pabrėžia, kada yra svarbu tinkamai įgyvendinti susitarimus dėl teisminio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

19.

apgailestauja, kad šiuo klausimu vidaus saugumo strategijai vis dar trūksta tinkamo „teisingumo aspekto“; primena, kad vadovaujantis Stokholmo programa, abipusis pasitikėjimas privalo būti stiprinamas progresyviai stiprinant Europos teisminę kultūrą, paremtą teisinių sistemų įvairove bei Europos teise sukuriamu vieningumu; taip pat primena, kad valstybių narių teismų sistemos turėtų veikti kartu, darniai ir veiksmingai, pasiremiant atitinkamomis nacionalinėmis teisinėmis tradicijomis; mano, kad teisminio bendradarbiavimo srityje nustatant prioritetus turi būti atsižvelgiama į glaudų visų SESV V antraštinėje dalyje nustatytos erdvės, t. y. laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, aspektų ryšį; pabrėžia, kada yra svarbu tinkamai įgyvendinti susitarimus dėl teisminio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis;

| 20. | mano, kad kai tai susiję su santykiu tarp išorės ir vidaus saugumo, reikėtų toliau skatinti ES bendradarbiavimą su kitomis tarptautinėmis institucijomis, pvz. su NATO ir ESBO; |
| --- | --- |

20.

mano, kad kai tai susiję su santykiu tarp išorės ir vidaus saugumo, reikėtų toliau skatinti ES bendradarbiavimą su kitomis tarptautinėmis institucijomis, pvz. su NATO ir ESBO;

| 21. | pabrėžia, kad vidaus saugumo strategijos, kurios tikslai ir priemonės turi būti vertinami tinkamai, kaip nurodyta 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliucijoje „ES kovos su terorizmu politika: svarbiausi laimėjimai ir ateities uždaviniai“ prioritetas yra kova su terorizmu; atkreipia dėmesį, kad pirmenybė toliau turi būti teikiama prevencijos ir apsaugos politikos sritims, taip pat baudžiamajam persekiojimui ir atsakui; todėl mano, kad būtina daugiau dėmesio skirti tikslingai teisėsaugos institucijų ir žvalgybos duomenimis pagrįstai veiklai, kuri pasitvirtino kaip galinti užkirsti kelią teroristiniams išpuoliams ir yra vykdoma laikantis reikalingumo, proporcionalumo bei pagarbos žmogaus teisėms principų atliekant tinkamą priežiūrą ir atskaitomybę; primena, kad tai yra būtina ES norint išlikti patikima veikėja, skatinančia pagrindines teises tiek ES, tiek ir už jos ribų; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad vidaus saugumo strategijos, kurios tikslai ir priemonės turi būti vertinami tinkamai, kaip nurodyta 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliucijoje „ES kovos su terorizmu politika: svarbiausi laimėjimai ir ateities uždaviniai“ prioritetas yra kova su terorizmu; atkreipia dėmesį, kad pirmenybė toliau turi būti teikiama prevencijos ir apsaugos politikos sritims, taip pat baudžiamajam persekiojimui ir atsakui; todėl mano, kad būtina daugiau dėmesio skirti tikslingai teisėsaugos institucijų ir žvalgybos duomenimis pagrįstai veiklai, kuri pasitvirtino kaip galinti užkirsti kelią teroristiniams išpuoliams ir yra vykdoma laikantis reikalingumo, proporcionalumo bei pagarbos žmogaus teisėms principų atliekant tinkamą priežiūrą ir atskaitomybę; primena, kad tai yra būtina ES norint išlikti patikima veikėja, skatinančia pagrindines teises tiek ES, tiek ir už jos ribų;

| 22. | mano, kad yra labai svarbu sukurti prevencijos mechanizmus, ypač siekiant ankstyvoje stadijoje pastebėti smurtinio radikalizmo ženklus arba grėsmes, įskaitant smurtinio arba karinio ekstremizmo keliamas grėsmes; primena, kad yra svarbu imtis veiksmų kovojant su smurtiniu radikalizmu lengvai pažeidžiamose gyventojų grupėse ir laukia būsimos ES informuotumo apie radikalizmo skatinimą tinklo veiklos, kurio tikslas būtų skatinti pasidalinimą žiniomis bei informuotumą ir identifikuoti pažangius sprendimus; |
| --- | --- |

22.

mano, kad yra labai svarbu sukurti prevencijos mechanizmus, ypač siekiant ankstyvoje stadijoje pastebėti smurtinio radikalizmo ženklus arba grėsmes, įskaitant smurtinio arba karinio ekstremizmo keliamas grėsmes; primena, kad yra svarbu imtis veiksmų kovojant su smurtiniu radikalizmu lengvai pažeidžiamose gyventojų grupėse ir laukia būsimos ES informuotumo apie radikalizmo skatinimą tinklo veiklos, kurio tikslas būtų skatinti pasidalinimą žiniomis bei informuotumą ir identifikuoti pažangius sprendimus;

| 23. | teigiamai vertina vidaus saugumo strategijoje aptartą sienų saugumo klausimą, tačiau mano, kad sienų valdymas ir žmonių judumas yra susiję ne vien su saugumo klausimais, tačiau yra pagrindiniai platesnės politinės strategijos, apimančios ne tik saugumo aspektą, bet taip pat ES imigracijos, prieglobsčio, vystymosi ir užimtumo politikos sritis, taip pat ekonominės, socialinės ir demokratijos plėtros rėmimo ir žmogaus teisių skatinimo trečiosiose šalyse sritis, požymiai; be to, pabrėžia, kad saugumo turi būti siekiama įvertinant Europos Sąjungos laimėjimus, būtent teisę laisvai judėti kertant vidaus sienas; |
| --- | --- |

23.

teigiamai vertina vidaus saugumo strategijoje aptartą sienų saugumo klausimą, tačiau mano, kad sienų valdymas ir žmonių judumas yra susiję ne vien su saugumo klausimais, tačiau yra pagrindiniai platesnės politinės strategijos, apimančios ne tik saugumo aspektą, bet taip pat ES imigracijos, prieglobsčio, vystymosi ir užimtumo politikos sritis, taip pat ekonominės, socialinės ir demokratijos plėtros rėmimo ir žmogaus teisių skatinimo trečiosiose šalyse sritis, požymiai; be to, pabrėžia, kad saugumo turi būti siekiama įvertinant Europos Sąjungos laimėjimus, būtent teisę laisvai judėti kertant vidaus sienas;

| 24. | pakartoja, kad yra svarbu užtikrinti valstybių narių veiksmų, susijusių su išorės sienų valdymu, derinimą ir pabrėžia, kad glaudus bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis, turinčias bendras su ES sienas, yra būtinas siekiant palengvinti laisvą judėjimą bei sustiprinti solidarumą bei saugumą prie išorinių sienų; pabrėžia, kad laipsniškai įdiegiant integruotą sienų valdymą reikėtų siekti kelionės proceso palengvinimo; |
| --- | --- |

24.

pakartoja, kad yra svarbu užtikrinti valstybių narių veiksmų, susijusių su išorės sienų valdymu, derinimą ir pabrėžia, kad glaudus bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis, turinčias bendras su ES sienas, yra būtinas siekiant palengvinti laisvą judėjimą bei sustiprinti solidarumą bei saugumą prie išorinių sienų; pabrėžia, kad laipsniškai įdiegiant integruotą sienų valdymą reikėtų siekti kelionės proceso palengvinimo;

| 25. | todėl laikosi nuomonės, kad vidaus saugumo strategijoje toliau turėtų būti plėtojama Stokholmo programos vizija, ir mano, kad, siekiant įvertinti Stokholmo programos strateginius, su teisės aktais susijusius ir finansinius prioritetus, tikslinga iki 2013 m. pabaigos atlikti šios programos laikotarpio vidurio parlamentinę peržiūrą; taip pat mano, kad reikia atlikti susijusių Europos agentūrų, kurios šiuo metu pertvarkomos pagal Lisabonos sutartį (Europolas, Eurojustas ir Europos teisminis tinklas), taip pat kitų agentūrų ir įstaigų papildomą vertinimą; primena, kad agentūrų vykdoma veikla ar atliekami veiksmai turi atitikti įgaliojimus, nustatytus sprendimais, susijusiais su jų įsteigimu ir veikimu, taip pat turi būti vadovaujamasi demokratinėmis vertybėmis ir principais bei paisoma ES pagrindinių teisių chartijoje nustatytų pagrindinių laisvių ir teisių; |
| --- | --- |

25.

todėl laikosi nuomonės, kad vidaus saugumo strategijoje toliau turėtų būti plėtojama Stokholmo programos vizija, ir mano, kad, siekiant įvertinti Stokholmo programos strateginius, su teisės aktais susijusius ir finansinius prioritetus, tikslinga iki 2013 m. pabaigos atlikti šios programos laikotarpio vidurio parlamentinę peržiūrą; taip pat mano, kad reikia atlikti susijusių Europos agentūrų, kurios šiuo metu pertvarkomos pagal Lisabonos sutartį (Europolas, Eurojustas ir Europos teisminis tinklas), taip pat kitų agentūrų ir įstaigų papildomą vertinimą; primena, kad agentūrų vykdoma veikla ar atliekami veiksmai turi atitikti įgaliojimus, nustatytus sprendimais, susijusiais su jų įsteigimu ir veikimu, taip pat turi būti vadovaujamasi demokratinėmis vertybėmis ir principais bei paisoma ES pagrindinių teisių chartijoje nustatytų pagrindinių laisvių ir teisių;

| 26. | primena, kad asmens duomenų tvarkymas ir rinkimas įgyvendinant vidaus saugumo strategiją visada turi atitikti ES duomenų apsaugos principus, visų pirma būtinumo, proporcingumo ir teisėtumo principus bei susijusius šios srities ES teisės aktus; palankiai vertina 2012 m. sausio 25 d. Komisijos pateiktus pasiūlymus dėl duomenų apsaugos, tačiau mano, kad pasiūlymas dėl direktyvos dėl teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ir teisėsaugos srityje turi būti platesnių užmojų ir jame turi būti numatytos griežtesnės apsaugos priemonės, ypač nuostatose dėl profiliavimo ir automatizuoto tvarkymo; |
| --- | --- |

26.

primena, kad asmens duomenų tvarkymas ir rinkimas įgyvendinant vidaus saugumo strategiją visada turi atitikti ES duomenų apsaugos principus, visų pirma būtinumo, proporcingumo ir teisėtumo principus bei susijusius šios srities ES teisės aktus; palankiai vertina 2012 m. sausio 25 d. Komisijos pateiktus pasiūlymus dėl duomenų apsaugos, tačiau mano, kad pasiūlymas dėl direktyvos dėl teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ir teisėsaugos srityje turi būti platesnių užmojų ir jame turi būti numatytos griežtesnės apsaugos priemonės, ypač nuostatose dėl profiliavimo ir automatizuoto tvarkymo;

| 27. | šiuo atžvilgiu dar kartą patvirtina poreikį atlikti tinkamą AFSJ agentūrų demokratinę priežiūrą ir veiklos vertinimą siekiant išvengti su šiomis agentūromis susijusio pavojaus, dėl kurio gali išnykti ribos tarp kai kurių „politinio patarimo ir faktinio politikos formavimo“ veiklos rūšių; |
| --- | --- |

27.

šiuo atžvilgiu dar kartą patvirtina poreikį atlikti tinkamą AFSJ agentūrų demokratinę priežiūrą ir veiklos vertinimą siekiant išvengti su šiomis agentūromis susijusio pavojaus, dėl kurio gali išnykti ribos tarp kai kurių „politinio patarimo ir faktinio politikos formavimo“ veiklos rūšių;

| 28. | primygtinai ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją bei Komisiją pateikti savo pasiūlymą – kurį planuota pateikti 2011 m. – dėl solidarumo nuostatos, kuri neturėtų būti identiška esamoms iniciatyvoms, tačiau kuria turėtų būti apibrėžiama turimų ES ir nacionalinių priemonių naudojimo ir koordinavimo sistema, įgyvendinimo, įskaitant BSGP, SESV 222 straipsnyje minimais atvejais; laikosi nuomonės, kad tik turėdama daug įvairių galimybių, kurių atsiranda visose valstybėse narėse įgyvendinus solidarumo nuostatą, Europos Sąjunga bus pasirengusi užkirsti kelią bet kuriai grėsmei, dėl kurios kyla pavojus vienos ar kelių valstybių narių saugumui, ar saugiai ir koordinuotai į ją reaguoti; |
| --- | --- |

28.

primygtinai ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją bei Komisiją pateikti savo pasiūlymą – kurį planuota pateikti 2011 m. – dėl solidarumo nuostatos, kuri neturėtų būti identiška esamoms iniciatyvoms, tačiau kuria turėtų būti apibrėžiama turimų ES ir nacionalinių priemonių naudojimo ir koordinavimo sistema, įgyvendinimo, įskaitant BSGP, SESV 222 straipsnyje minimais atvejais; laikosi nuomonės, kad tik turėdama daug įvairių galimybių, kurių atsiranda visose valstybėse narėse įgyvendinus solidarumo nuostatą, Europos Sąjunga bus pasirengusi užkirsti kelią bet kuriai grėsmei, dėl kurios kyla pavojus vienos ar kelių valstybių narių saugumui, ar saugiai ir koordinuotai į ją reaguoti;

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

29.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL L 52, 2010 3 3, p. 50.

(2)  „Saugi Europa geresniame pasaulyje“ – Europos saugumo strategija, kuri patvirtinta Europos Vadovų Tarybos susitikime Briuselyje, vykusiame 2003 m. gruodžio 12 d., ir už kurios parengimą buvo atsakingas Europos Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis Javier Solana.

(3)  Europos saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaita. Saugumo užtikrinimas besikeičiančiame pasaulyje, dok. S407/08.

(4)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 12.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0459.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0388.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0577.

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/7

---

2012 m. gegužės 22 d., antradienisES požiūris į baudžiamąją teisę

P7_TA(2012)0208

2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES požiūrio į baudžiamąją teisę (2010/2310(INI))

2013/C 264 E/02

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos trečiosios dalies V antraštinės dalies 4 skyrių „Teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos trečiosios dalies V antraštinės dalies 4 skyrių „Teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos VI antraštinę dalį dėl teisingumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos VI antraštinę dalį dėl teisingumo,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „ES baudžiamosios teisės politikos kūrimas. Veiksmingo ES politikos įgyvendinimo užtikrinimas baudžiamosios teisės priemonėmis“ (COM(2011)0573), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „ES baudžiamosios teisės politikos kūrimas. Veiksmingo ES politikos įgyvendinimo užtikrinimas baudžiamosios teisės priemonėmis“ (COM(2011)0573),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos išvadas dėl pavyzdinių nuostatų, kuriomis būtų vadovaujamasi Tarybos svarstymuose baudžiamosios teisės srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos išvadas dėl pavyzdinių nuostatų, kuriomis būtų vadovaujamasi Tarybos svarstymuose baudžiamosios teisės srityje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl organizuoto nusikalstamumo Europos Sąjungoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl organizuoto nusikalstamumo Europos Sąjungoje (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 7 d. rekomendaciją Tarybai dėl ES baudžiamojo teisingumo erdvės raidos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 7 d. rekomendaciją Tarybai dėl ES baudžiamojo teisingumo erdvės raidos (2),

| — | atsižvelgdamas į savo tyrimus „Baudžiamosios teisės suderinimas ES“ (3) ir „ES baudžiamosios teisenos erdvės raida“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo tyrimus „Baudžiamosios teisės suderinimas ES“ (3) ir „ES baudžiamosios teisenos erdvės raida“ (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7–0144/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7–0144/2012),

| A. | kadangi Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 2 dalyje ES įpareigojama savo piliečiams suteikti vidaus sienų neturinčią laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje laisvas asmenų judėjimas užtikrinamas kartu taikant atitinkamas, inter alia, nusikalstamumo prevencijos bei kovos su juo priemones; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 2 dalyje ES įpareigojama savo piliečiams suteikti vidaus sienų neturinčią laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje laisvas asmenų judėjimas užtikrinamas kartu taikant atitinkamas, inter alia, nusikalstamumo prevencijos bei kovos su juo priemones;

| B. | kadangi Parlamentas ir Taryba, vadovaudamiesi SESV 83 straipsniu, gali nustatyti būtinąsias taisykles dėl nusikalstamų veikų ir sankcijų apibrėžties; |
| --- | --- |

B.

kadangi Parlamentas ir Taryba, vadovaudamiesi SESV 83 straipsniu, gali nustatyti būtinąsias taisykles dėl nusikalstamų veikų ir sankcijų apibrėžties;

| C. | kadangi SESV 83 straipsnio 3 dalyje taip pat nustatyta procedūros sustabdymo ypatingais atvejais tvarka, kai Tarybos narė mano, kad siūloma teisėkūros priemonė paveiktų pagrindinius jos baudžiamosios teisenos sistemos aspektus, taip pripažįstant, kad baudžiamoji teisė dažnai atspindi pagrindines konkrečios visuomenės vertybes, papročius ir pasirinktus sprendimus, tačiau, žinoma, visapusiškai paisant tarptautinės žmogaus teisių teisės nuostatų; |
| --- | --- |

C.

kadangi SESV 83 straipsnio 3 dalyje taip pat nustatyta procedūros sustabdymo ypatingais atvejais tvarka, kai Tarybos narė mano, kad siūloma teisėkūros priemonė paveiktų pagrindinius jos baudžiamosios teisenos sistemos aspektus, taip pripažįstant, kad baudžiamoji teisė dažnai atspindi pagrindines konkrečios visuomenės vertybes, papročius ir pasirinktus sprendimus, tačiau, žinoma, visapusiškai paisant tarptautinės žmogaus teisių teisės nuostatų;

| D. | kadangi teikiant baudžiamajai teisei darančius įtaką pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kaip minima ES sutarties 5 straipsnyje, itin svarbu laikytis subsidiarumo ir proporcingumo principų; |
| --- | --- |

D.

kadangi teikiant baudžiamajai teisei darančius įtaką pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kaip minima ES sutarties 5 straipsnyje, itin svarbu laikytis subsidiarumo ir proporcingumo principų;

| E. | kadangi valstybių narių baudžiamosios teisės ir baudžiamojo proceso teisės sistemos formavosi šimtmečiais, kadangi kiekvienoje valstybėje esama tik jai būdingų ypatumų ir savitumų ir kadangi dėl to pagrindiniai baudžiamosios teisės klausimai turi būti paliekami valstybėms narėms; |
| --- | --- |

E.

kadangi valstybių narių baudžiamosios teisės ir baudžiamojo proceso teisės sistemos formavosi šimtmečiais, kadangi kiekvienoje valstybėje esama tik jai būdingų ypatumų ir savitumų ir kadangi dėl to pagrindiniai baudžiamosios teisės klausimai turi būti paliekami valstybėms narėms;

| F. | kadangi abipusio pripažinimo principas taikomas vis daugiau politikos sričių, ypač nuosprendžių ir teismo sprendimų srityje, ir kadangi jis grindžiamas abipusiu pasitikėjimu, kuriam pasiekti būtina kuo aukštesniu lygmeniu nustatyti būtinus apsaugos standartus; |
| --- | --- |

F.

kadangi abipusio pripažinimo principas taikomas vis daugiau politikos sričių, ypač nuosprendžių ir teismo sprendimų srityje, ir kadangi jis grindžiamas abipusiu pasitikėjimu, kuriam pasiekti būtina kuo aukštesniu lygmeniu nustatyti būtinus apsaugos standartus;

| G. | kadangi baudžiamosios teisės derinimas ES turėtų padėti plėtoti prieš nusikalstamumą nukreiptą bendrą ES teisinę kultūrą, kuria būtų papildomos, bet nekeičiamos nacionalinės teisės tradicijos ir daromas teigiamas poveikis valstybių narių tarpusavio pasitikėjimui teisinėmis sistemomis; |
| --- | --- |

G.

kadangi baudžiamosios teisės derinimas ES turėtų padėti plėtoti prieš nusikalstamumą nukreiptą bendrą ES teisinę kultūrą, kuria būtų papildomos, bet nekeičiamos nacionalinės teisės tradicijos ir daromas teigiamas poveikis valstybių narių tarpusavio pasitikėjimui teisinėmis sistemomis;

| H. | kadangi baudžiamoji teisė turi būti nuosekli teisės aktų sistema, kurioje būtų vadovaujamasi pagrindiniais principais ir gero valdymo standartais visapusiškai laikantis ES pagrindinių teisių chartijos, Europos žmogaus teisių konvencijos ir kitų tarptautinių konvencijų, kurias valstybės narės yra pasirašiusios, nuostatų; |
| --- | --- |

H.

kadangi baudžiamoji teisė turi būti nuosekli teisės aktų sistema, kurioje būtų vadovaujamasi pagrindiniais principais ir gero valdymo standartais visapusiškai laikantis ES pagrindinių teisių chartijos, Europos žmogaus teisių konvencijos ir kitų tarptautinių konvencijų, kurias valstybės narės yra pasirašiusios, nuostatų;

| I. | kadangi baudžiamosios teisės priemonėmis jau dėl paties jų pobūdžio galima apriboti tam tikras įtariamųjų, kaltinamųjų ar nuteistųjų žmogaus teises ir pagrindines laisves, o ikiteisminis tyrimas gali turėti reputaciją menkinantį poveikį ir atsižvelgiant į tai, kad pernelyg dažnai taikant baudžiamosios teisės aktus mažėja jų veiksmingumas, baudžiamoji teisė turi būti taikoma kaip paskutinė konkrečiam, aiškiai apibrėžtam ir atribotam elgesiui, kurio neįmanoma veiksmingai pašalinti ne tokiomis griežtomis priemonėmis ir kuriuo visuomenei ar asmenims daroma didelė žala, skirta priemonė (ultima ratio); |
| --- | --- |

I.

kadangi baudžiamosios teisės priemonėmis jau dėl paties jų pobūdžio galima apriboti tam tikras įtariamųjų, kaltinamųjų ar nuteistųjų žmogaus teises ir pagrindines laisves, o ikiteisminis tyrimas gali turėti reputaciją menkinantį poveikį ir atsižvelgiant į tai, kad pernelyg dažnai taikant baudžiamosios teisės aktus mažėja jų veiksmingumas, baudžiamoji teisė turi būti taikoma kaip paskutinė konkrečiam, aiškiai apibrėžtam ir atribotam elgesiui, kurio neįmanoma veiksmingai pašalinti ne tokiomis griežtomis priemonėmis ir kuriuo visuomenei ar asmenims daroma didelė žala, skirta priemonė (ultima ratio);

| J. | kadangi ES baudžiamosios teisės aktais paprastai turėtų būti nustatomos sankcijos tik už tyčinius veiksmus arba išimtinėmis aplinkybėmis – už didelį aplaidumą ir šie teisės aktai turi būti grindžiami asmeninės kaltės principu (nulla poena sine culpa), nors tam tikrais atvejais už tam tikrų rūšių nusikaltimus gali būti pateisinama numatyti įmonių baudžiamąją atsakomybę; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES baudžiamosios teisės aktais paprastai turėtų būti nustatomos sankcijos tik už tyčinius veiksmus arba išimtinėmis aplinkybėmis – už didelį aplaidumą ir šie teisės aktai turi būti grindžiami asmeninės kaltės principu (nulla poena sine culpa), nors tam tikrais atvejais už tam tikrų rūšių nusikaltimus gali būti pateisinama numatyti įmonių baudžiamąją atsakomybę;

| K | kadangi, remiantis reikalavimu lex certa, nusikalstamos veikos požymiai turi būti tiksliai suformuluoti, kad būtų užtikrintas jų taikymo pobūdžio, srities ir supratimo prognozuojamumas; |
| --- | --- |

K

kadangi, remiantis reikalavimu lex certa, nusikalstamos veikos požymiai turi būti tiksliai suformuluoti, kad būtų užtikrintas jų taikymo pobūdžio, srities ir supratimo prognozuojamumas;

| L. | kadangi direktyvų atveju valstybėms narėms lieka tam tikra galimybė savo nuožiūra spręsti, kaip perkelti jų nuostatas į savo nacionalinę teisę, o tai reiškia, kad norint įvykdyti reikalavimą lex certa ne tik patys ES teisės aktai, bet ir jų perkėlimas į nacionalinę teisę turi būti atliktas itin kokybiškai; |
| --- | --- |

L.

kadangi direktyvų atveju valstybėms narėms lieka tam tikra galimybė savo nuožiūra spręsti, kaip perkelti jų nuostatas į savo nacionalinę teisę, o tai reiškia, kad norint įvykdyti reikalavimą lex certa ne tik patys ES teisės aktai, bet ir jų perkėlimas į nacionalinę teisę turi būti atliktas itin kokybiškai;

| M. | kadangi ES baudžiamosios teisės nuostatas siekiama priimti ne vien laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės srityje – jos gali būti susijusios su daugeliu skirtingų politikos sričių; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES baudžiamosios teisės nuostatas siekiama priimti ne vien laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės srityje – jos gali būti susijusios su daugeliu skirtingų politikos sričių;

| N. | kadangi iki šiol Europos Sąjunga baudžiamosios teisės nuostatas dažnai kūrė ad hoc pagrindu ir todėl atsirado didesnio nuoseklumo poreikis; |
| --- | --- |

N.

kadangi iki šiol Europos Sąjunga baudžiamosios teisės nuostatas dažnai kūrė ad hoc pagrindu ir todėl atsirado didesnio nuoseklumo poreikis;

| O. | kadangi, siekdamas kartu su kita teisėkūros institucija užtikrinti darnią aukščiausios kokybės baudžiamosios teisės sistemą, Parlamentas turi tobulinti savas procedūras; |
| --- | --- |

O.

kadangi, siekdamas kartu su kita teisėkūros institucija užtikrinti darnią aukščiausios kokybės baudžiamosios teisės sistemą, Parlamentas turi tobulinti savas procedūras;

| P. | kadangi,siekiant, kad Komisijai, Tarybai ir Parlamentui būtų lengviau bendradarbiauti baudžiamosios teisės srityje, raginama sudaryti tarpinstitucinį susitarimą; |
| --- | --- |

P.

kadangi,siekiant, kad Komisijai, Tarybai ir Parlamentui būtų lengviau bendradarbiauti baudžiamosios teisės srityje, raginama sudaryti tarpinstitucinį susitarimą;

| Q. | kadangi SESV 67 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Sąjunga sukuria laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje gerbiamos pagrindinės teisės bei skirtingos valstybių narių teisinės sistemos ir tradicijos; |
| --- | --- |

Q.

kadangi SESV 67 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Sąjunga sukuria laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje gerbiamos pagrindinės teisės bei skirtingos valstybių narių teisinės sistemos ir tradicijos;

| 1. | pabrėžia, kad pasiūlymuose dėl ES materialinės baudžiamosios teisės nuostatų turi būti visapusiškai laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad pasiūlymuose dėl ES materialinės baudžiamosios teisės nuostatų turi būti visapusiškai laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų;

| 2. | primena, kad baudžiamojoje teisėje turi būti visiškai gerbiamos pagrindinės įtariamų, kaltinamų arba nuteistų asmenų teisės; |
| --- | --- |

2.

primena, kad baudžiamojoje teisėje turi būti visiškai gerbiamos pagrindinės įtariamų, kaltinamų arba nuteistų asmenų teisės;

| 3. | pabrėžia, kad šiuo požiūriu nepakanka nurodyti abstrakčių sąvokų ar simbolinio poveikio – naujųjų materialinės baudžiamosios teisės nuostatų poreikį reikia įrodyti pateikiant būtinus faktinius įrodymus, iš kurių būtų aišku, kad:






  — | baudžiamosios teisės nuostatos visų pirma susijusios su elgesiu, keliančiu didelę turtinę arba neturtinę žalą visuomenei, asmenims ar jų grupėms; |
| --- | --- | --- |

3.

pabrėžia, kad šiuo požiūriu nepakanka nurodyti abstrakčių sąvokų ar simbolinio poveikio – naujųjų materialinės baudžiamosios teisės nuostatų poreikį reikia įrodyti pateikiant būtinus faktinius įrodymus, iš kurių būtų aišku, kad:

—

baudžiamosios teisės nuostatos visų pirma susijusios su elgesiu, keliančiu didelę turtinę arba neturtinę žalą visuomenei, asmenims ar jų grupėms;

| — | šio elgesio negalima pašalinti kitomis, ne tiek intervencinėmis priemonėmis, |
| --- | --- |

—

šio elgesio negalima pašalinti kitomis, ne tiek intervencinėmis priemonėmis,

| — | aptariamas nusikaltimas yra itin sunkus, turi tarpvalstybinių požymių arba daro tiesioginį neigiamą poveikį veiksmingam ES politikos srities, kurioje taikomos derinimo priemonės, įgyvendinimui, |
| --- | --- |

—

aptariamas nusikaltimas yra itin sunkus, turi tarpvalstybinių požymių arba daro tiesioginį neigiamą poveikį veiksmingam ES politikos srities, kurioje taikomos derinimo priemonės, įgyvendinimui,

| — | esama poreikio bendrai kovoti su atitinkama nusikalstama veika, t. y. bendros ES pastangos teikia papildomos praktinės naudos atsižvelgiant, inter alia, į tai, kaip plačiai ši veika paplitusi ir kaip dažnai ji padaroma valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

esama poreikio bendrai kovoti su atitinkama nusikalstama veika, t. y. bendros ES pastangos teikia papildomos praktinės naudos atsižvelgiant, inter alia, į tai, kaip plačiai ši veika paplitusi ir kaip dažnai ji padaroma valstybėse narėse,

| — | laikantis ES pagrindinių teisių chartijos 49 straipsnio 3 dalies, siūlomų sankcijų griežtumas nėra neproporcingas nusikalstamai veikai; |
| --- | --- |

—

laikantis ES pagrindinių teisių chartijos 49 straipsnio 3 dalies, siūlomų sankcijų griežtumas nėra neproporcingas nusikalstamai veikai;

| 4. | pripažįsta, kad svarbūs ir kiti bendrieji baudžiamosios teisės principai, pvz.:






  — | asmeninės kaltės principas (nulla poena sine culpa), kuris reiškia, kad sankcijos nustatomos tik už tyčinius veiksmus arba išimtinėmis aplinkybėmis – už didelį aplaidumą, |
| --- | --- | --- |

4.

pripažįsta, kad svarbūs ir kiti bendrieji baudžiamosios teisės principai, pvz.:

—

asmeninės kaltės principas (nulla poena sine culpa), kuris reiškia, kad sankcijos nustatomos tik už tyčinius veiksmus arba išimtinėmis aplinkybėmis – už didelį aplaidumą,

| — | teisinio tikrumo principas (lex certa): nusikalstamos veikos požymiai turi būti tiksliai aprašyti, kad asmuo galėtų numatyti veiksmus, už kuriuos jam bus taikoma baudžiamoji atsakomybė, |
| --- | --- |

—

teisinio tikrumo principas (lex certa): nusikalstamos veikos požymiai turi būti tiksliai aprašyti, kad asmuo galėtų numatyti veiksmus, už kuriuos jam bus taikoma baudžiamoji atsakomybė,

| — | teisės nuostatų negaliojimo atgaline data ir lex mitior principas: teisės nuostatų galiojimo atgaline data principo išimtys leidžiamos tik tuo atveju, jei jos naudingos nusikalstamą veiką padariusiam asmeniui, |
| --- | --- |

—

teisės nuostatų negaliojimo atgaline data ir lex mitior principas: teisės nuostatų galiojimo atgaline data principo išimtys leidžiamos tik tuo atveju, jei jos naudingos nusikalstamą veiką padariusiam asmeniui,

| — | ne bis in idem principas, kuris reiškia, kad asmuo, dėl kurio vienoje valstybėje narėje pagal jos įstatymus jau priimtas galutinis kaltinamasis arba išteisinamasis teismo nuosprendis, už tą pačią nusikalstamą veiką negali būti vėl persekiojamas arba baudžiamas pagal kitos valstybės narės baudžiamąjį procesą, |
| --- | --- |

—

ne bis in idem principas, kuris reiškia, kad asmuo, dėl kurio vienoje valstybėje narėje pagal jos įstatymus jau priimtas galutinis kaltinamasis arba išteisinamasis teismo nuosprendis, už tą pačią nusikalstamą veiką negali būti vėl persekiojamas arba baudžiamas pagal kitos valstybės narės baudžiamąjį procesą,

| — | nekaltumo prezumpcija: bet kuris asmuo, kaltinamas nusikalstama veika, laikomas nekaltu, kol jo kaltė neįrodyta įstatymų nustatyta tvarka, |
| --- | --- |

—

nekaltumo prezumpcija: bet kuris asmuo, kaltinamas nusikalstama veika, laikomas nekaltu, kol jo kaltė neįrodyta įstatymų nustatyta tvarka,

| 5. | palankiai vertina tai, kad Komisija savo pastarajame komunikate dėl ES baudžiamosios teisės politikos pripažįsta, jog pirmas žingsnis priimant baudžiamosios teisės aktus visada turėtų būti sprendimas, ar apskritai imtis materialinės baudžiamosios teisės priemonių; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad Komisija savo pastarajame komunikate dėl ES baudžiamosios teisės politikos pripažįsta, jog pirmas žingsnis priimant baudžiamosios teisės aktus visada turėtų būti sprendimas, ar apskritai imtis materialinės baudžiamosios teisės priemonių;

| 6. | skatina Komisiją siūlyti priemones, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos nacionaliniu lygmeniu nuosekliau ir darniau užtikrinti esamų ES materialinės baudžiamosios teisės nuostatų vykdymą, nepažeidžiant reikalingumo ir subsidiarumo principų; |
| --- | --- |

6.

skatina Komisiją siūlyti priemones, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos nacionaliniu lygmeniu nuosekliau ir darniau užtikrinti esamų ES materialinės baudžiamosios teisės nuostatų vykdymą, nepažeidžiant reikalingumo ir subsidiarumo principų;

| 7. | pabrėžia, kad visų pirma turėtų būti siūlomos derinimo priemonės siekiant remti abipusio pripažinimo principo taikymą praktiškai, o ne vien išplėsti suderintos ES baudžiamosios teisės taikymo sritį; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad visų pirma turėtų būti siūlomos derinimo priemonės siekiant remti abipusio pripažinimo principo taikymą praktiškai, o ne vien išplėsti suderintos ES baudžiamosios teisės taikymo sritį;

| 8. | ragina Komisiją į savo poveikio vertinimus ir toliau įtraukti reikalingumo ir proporcingumo patikrinimą, remtis valstybių narių, užtikrinančių aukštą procedūrinių teisių garantijų lygį, geriausia patirtimi, įtraukti vertinimą, grindžiamą jos sudarytu pagrindinių teisių sąrašu ir pradėti tikrinti, kaip jos pasiūlymuose atspindimi minėti bendrieji baudžiamosios teisės principai; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją į savo poveikio vertinimus ir toliau įtraukti reikalingumo ir proporcingumo patikrinimą, remtis valstybių narių, užtikrinančių aukštą procedūrinių teisių garantijų lygį, geriausia patirtimi, įtraukti vertinimą, grindžiamą jos sudarytu pagrindinių teisių sąrašu ir pradėti tikrinti, kaip jos pasiūlymuose atspindimi minėti bendrieji baudžiamosios teisės principai;

| 9. | pabrėžia būtinybę, siekiant sustiprinti tarpusavio pasitikėjimą, kuo aukštesniu lygmeniu nustatyti vienodus įtariamųjų ir kaltinamųjų apsaugos vykstant baudžiamajam procesui standartus; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia būtinybę, siekiant sustiprinti tarpusavio pasitikėjimą, kuo aukštesniu lygmeniu nustatyti vienodus įtariamųjų ir kaltinamųjų apsaugos vykstant baudžiamajam procesui standartus;

| 10. | ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti ir ne teisėkūros priemones, kuriomis būtų galima padidinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą teisinėmis sistemomis, padidinti nuoseklumą ir skatinti kurti bendrą ES teisinę kultūrą kovojant su nusikalstamumu; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti ir ne teisėkūros priemones, kuriomis būtų galima padidinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą teisinėmis sistemomis, padidinti nuoseklumą ir skatinti kurti bendrą ES teisinę kultūrą kovojant su nusikalstamumu;

| 11. | pabrėžia, kad ES baudžiamosios teisės srityje taikomas metodas turi būti nuoseklesnis ir kokybiškesnis, ir apgailestauja, kad iki šiol taikytas nenuoseklus metodas; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad ES baudžiamosios teisės srityje taikomas metodas turi būti nuoseklesnis ir kokybiškesnis, ir apgailestauja, kad iki šiol taikytas nenuoseklus metodas;

| 12. | teigiamai vertina, kad Komisijoje veikia tarpžinybinė baudžiamosios teisės klausimų koordinavimo grupė, ir prašo Komisiją suteikti Parlamentui konkretesnės informacijos apie jos įgaliojimus ir veiklą; |
| --- | --- |

12.

teigiamai vertina, kad Komisijoje veikia tarpžinybinė baudžiamosios teisės klausimų koordinavimo grupė, ir prašo Komisiją suteikti Parlamentui konkretesnės informacijos apie jos įgaliojimus ir veiklą;

| 13. | ragina Komisijos viduje nustatyti aiškią atsakomybę už visų pasiūlymų, kuriuose yra baudžiamosios teisės nuostatų, koordinavimą, taip siekiant užtikrinti nuoseklų požiūrį; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisijos viduje nustatyti aiškią atsakomybę už visų pasiūlymų, kuriuose yra baudžiamosios teisės nuostatų, koordinavimą, taip siekiant užtikrinti nuoseklų požiūrį;

| 14. | teigiamai vertina tai, kad Taryboje veikia Materialinės baudžiamosios teisės darbo grupė, ir prašo Tarybą suteikti Parlamentui konkrečios informacijos, kaip ji susijusi su kitomis Tarybos darbo grupėmis, sprendžiančiomis baudžiamosios teisės klausimus kitose (ne teisingumo ir vidaus reikalų) politikos srityse; |
| --- | --- |

14.

teigiamai vertina tai, kad Taryboje veikia Materialinės baudžiamosios teisės darbo grupė, ir prašo Tarybą suteikti Parlamentui konkrečios informacijos, kaip ji susijusi su kitomis Tarybos darbo grupėmis, sprendžiančiomis baudžiamosios teisės klausimus kitose (ne teisingumo ir vidaus reikalų) politikos srityse;

| 15. | ragina sudaryti tarpinstitucinį susitarimą dėl pasiūlymų dėl būsimų ES materialinės baudžiamosios teisės nuostatų reglamentavimo principų ir darbo metodų, o Komisiją ir Tarybą ragina sudaryti tarpinstitucinę darbo grupę, kurioje šios institucijos ir Parlamentas, jei reikia, pasitarę su nepriklausomais ekspertais, galėtų parengti minėtąjį susitarimą ir aptarti bendrus klausimus, kad būtų galima užtikrinti ES baudžiamosios teisės nuoseklumą; |
| --- | --- |

15.

ragina sudaryti tarpinstitucinį susitarimą dėl pasiūlymų dėl būsimų ES materialinės baudžiamosios teisės nuostatų reglamentavimo principų ir darbo metodų, o Komisiją ir Tarybą ragina sudaryti tarpinstitucinę darbo grupę, kurioje šios institucijos ir Parlamentas, jei reikia, pasitarę su nepriklausomais ekspertais, galėtų parengti minėtąjį susitarimą ir aptarti bendrus klausimus, kad būtų galima užtikrinti ES baudžiamosios teisės nuoseklumą;

| 16. | mano, kad ši tarpinstitucinė darbo grupė turėtų padėti ES lygmeniu nustatyti tinkamą baudžiamosios teisės sankcijų aprėptį ir taikymą, taip pat išnagrinėti galiojančius teisės aktus siekiant sumažinti dabartiniui požiūriui būdingą nenuoseklumą ir jurisdikcijų koliziją; |
| --- | --- |

16.

mano, kad ši tarpinstitucinė darbo grupė turėtų padėti ES lygmeniu nustatyti tinkamą baudžiamosios teisės sankcijų aprėptį ir taikymą, taip pat išnagrinėti galiojančius teisės aktus siekiant sumažinti dabartiniui požiūriui būdingą nenuoseklumą ir jurisdikcijų koliziją;

| 17. | yra pasiryžęs išnagrinėti, kaip Parlamente geriausia užtikrinti nuoseklų požiūrį į ES materialinę baudžiamąją teisę, ir šiuo aspektu pažymi, kad šiuo metu nėra koordinuojančio komiteto, o svarbų vaidmenį galėtų atlikti EP Teisės tarnyba; |
| --- | --- |

17.

yra pasiryžęs išnagrinėti, kaip Parlamente geriausia užtikrinti nuoseklų požiūrį į ES materialinę baudžiamąją teisę, ir šiuo aspektu pažymi, kad šiuo metu nėra koordinuojančio komiteto, o svarbų vaidmenį galėtų atlikti EP Teisės tarnyba;

| 18. | pabrėžia, kad svarbu sukurti Parlamento informacijos tarnybą, kuri atskiriems Parlamento nariams padėtų kasdieniame jų darbe ir taip užtikrintų Parlamento, kaip vieno iš teisės aktų leidėjų, darbo kokybę; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad svarbu sukurti Parlamento informacijos tarnybą, kuri atskiriems Parlamento nariams padėtų kasdieniame jų darbe ir taip užtikrintų Parlamento, kaip vieno iš teisės aktų leidėjų, darbo kokybę;

| 19. | pažymi, jog nuoseklus požiūris reiškia, kad Parlamentas, prieš tvirtindamas bet kokį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo materialinės baudžiamosios teisės akto, turi gauti teisinę pasiūlymo analizę, iš kurios būtų matyti, ar iki galo įvykdyti visi šioje rezoliucijoje paminėti reikalavimai ir kokių patobulinimų vis dar reikia; |
| --- | --- |

19.

pažymi, jog nuoseklus požiūris reiškia, kad Parlamentas, prieš tvirtindamas bet kokį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo materialinės baudžiamosios teisės akto, turi gauti teisinę pasiūlymo analizę, iš kurios būtų matyti, ar iki galo įvykdyti visi šioje rezoliucijoje paminėti reikalavimai ir kokių patobulinimų vis dar reikia;

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir Europos Tarybai. |
| --- | --- |

20.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir Europos Tarybai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0459.

(2)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 116.

(3)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=30499

(4)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=30168

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/11

---

2012 m. gegužės 22 d., antradienisPažeidžiamų vartotojų teisių stiprinimas

P7_TA(2012)0209

2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pažeidžiamų vartotojų teisių stiprinimo strategijos (2011/2272(INI))

2013/C 264 E/03

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (1) (Nesąžiningos komercinės veiklos direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (1) (Nesąžiningos komercinės veiklos direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/83/ES dėl vartotojų teisių, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/44/EB bei panaikinamos Tarybos direktyva 85/577/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/7/EB (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/83/ES dėl vartotojų teisių, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/44/EB bei panaikinamos Tarybos direktyva 85/577/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/7/EB (2),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Vartotojų programos 2014–2020 m. (COM(2011)0707) ir kartu su juo priimtus dokumentus (SEC(2011)1320 ir SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Vartotojų programos 2014–2020 m. (COM(2011)0707) ir kartu su juo priimtus dokumentus (SEC(2011)1320 ir SEC(2011)1321),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/114/EB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/114/EB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (5),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (7),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, įtrauktą į Sutartis pagal Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnį, ypač į jos 7 straipsnį (teisė į privatų ir šeimos gyvenimą), 21 straipsnį (diskriminacijos uždraudimas), 24 straipsnį (vaiko teisės), 25 straipsnį (pagyvenusių žmonių teisės), 26 straipsnį (neįgaliųjų asmenų integravimas) ir 38 straipsnį (vartotojų apsauga), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, įtrauktą į Sutartis pagal Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnį, ypač į jos 7 straipsnį (teisė į privatų ir šeimos gyvenimą), 21 straipsnį (diskriminacijos uždraudimas), 24 straipsnį (vaiko teisės), 25 straipsnį (pagyvenusių žmonių teisės), 26 straipsnį (neįgaliųjų asmenų integravimas) ir 38 straipsnį (vartotojų apsauga),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 12 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „į vartotojų apsaugos reikalavimus atsižvelgiama nustatant bei įgyvendinant kitas ES politikos ir veiklos kryptis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 12 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „į vartotojų apsaugos reikalavimus atsižvelgiama nustatant bei įgyvendinant kitas ES politikos ir veiklos kryptis“,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9 straipsnį, kuriame nurodyta, kad „nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, Sąjunga atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9 straipsnį, kuriame nurodyta, kad „nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, Sąjunga atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl ES Juodosios jūros strategijos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl ES Juodosios jūros strategijos (8),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Vadovų Tarybai „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Vadovų Tarybai „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl elektroninės prekybos vidaus rinkos kūrimo užbaigimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl elektroninės prekybos vidaus rinkos kūrimo užbaigimo (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl reklamos poveikio vartotojų elgsenai (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl reklamos poveikio vartotojų elgsenai (10),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 7 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl suderintos vartotojų skundų ir pasiteiravimų klasifikavimo ir pranešimo sistemos metodikos (COM(2009)0346) ir į atitinkamą Komisijos rekomendacijos projektą (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 7 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl suderintos vartotojų skundų ir pasiteiravimų klasifikavimo ir pranešimo sistemos metodikos (COM(2009)0346) ir į atitinkamą Komisijos rekomendacijos projektą (SEC(2009)0949),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 7 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Vartotojų galių stiprinimas Europos Sąjungoje“ (SEC(2011)0469), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 7 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Vartotojų galių stiprinimas Europos Sąjungoje“ (SEC(2011)0469),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio mėn. Komisijos komunikatą „Rinka turi būti naudinga vartotojams. Vartotojų rinkų rezultatų suvestinė. 6-asis leidimas“ (SEC(2011)1271), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio mėn. Komisijos komunikatą „Rinka turi būti naudinga vartotojams. Vartotojų rinkų rezultatų suvestinė. 6-asis leidimas“ (SEC(2011)1271),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos vidaus vartotojai“ (Vartotojų sąlygų rezultatų suvestinė, 5-asis leidimas) (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos vidaus vartotojai“ (Vartotojų sąlygų rezultatų suvestinė, 5-asis leidimas) (SEC(2011)0299),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (11),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (12),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vartotojų apsaugos (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vartotojų apsaugos (14),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. sausio 13 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir Direktyvos 2006/114/EB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos perkėlimo, įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. sausio 13 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir Direktyvos 2006/114/EB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos perkėlimo, įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 3 d. rezoliuciją dėl rinkodaros ir reklamos įtakos moterų ir vyrų lygybei (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 3 d. rezoliuciją dėl rinkodaros ir reklamos įtakos moterų ir vyrų lygybei (17),

| — | atsižvelgdamas į specialųjį Eurobarometrą Nr. 342 dėl vartotojų galių stiprinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į specialųjį Eurobarometrą Nr. 342 dėl vartotojų galių stiprinimo,

| — | atsižvelgdamas į analitinę ataskaitą „Požiūris į tarpvalstybinę prekybą ir vartotojų apsaugą“, kurią Komisija paskelbė 2010 m. kovo mėn. (greitasis Eurobarometro tyrimas Nr. 282), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į analitinę ataskaitą „Požiūris į tarpvalstybinę prekybą ir vartotojų apsaugą“, kurią Komisija paskelbė 2010 m. kovo mėn. (greitasis Eurobarometro tyrimas Nr. 282),

| — | atsižvelgdamas į komunikatą „Europinis požiūris į žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą skaitmeninėje aplinkoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į komunikatą „Europinis požiūris į žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą skaitmeninėje aplinkoje“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos gaires dėl Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvos taikymo (SEC(2009)1666), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos gaires dėl Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvos taikymo (SEC(2009)1666),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7–0155/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7–0155/2012),

| A. | kadangi vartotojų teisių rėmimas ir apsauga yra pagrindinės vertybės siekiant plėtoti atitinkamų sričių Europos Sąjungos politiką, visų pirma siekiant stiprinti bendrąją rinką ir įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus; |
| --- | --- |

A.

kadangi vartotojų teisių rėmimas ir apsauga yra pagrindinės vertybės siekiant plėtoti atitinkamų sričių Europos Sąjungos politiką, visų pirma siekiant stiprinti bendrąją rinką ir įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus;

| B. | kadangi ES vartotojų apsaugos politikos tikslas turėtų būti aukšto lygio kiekvieno vartotojo galių ir apsaugos užtikrinimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES vartotojų apsaugos politikos tikslas turėtų būti aukšto lygio kiekvieno vartotojo galių ir apsaugos užtikrinimas;

| C. | kadangi bendrojoje rinkoje taip pat turi būti užtikrinama aukšto lygio visų vartotojų, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems vartotojams, apsauga, siekiant atsižvelgti į konkrečius jų poreikius ir stiprinti jų galias; |
| --- | --- |

C.

kadangi bendrojoje rinkoje taip pat turi būti užtikrinama aukšto lygio visų vartotojų, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems vartotojams, apsauga, siekiant atsižvelgti į konkrečius jų poreikius ir stiprinti jų galias;

| D. | kadangi plačiai vartojama pažeidžiamų vartotojų sąvoka grindžiama pažeidžiamumu, kuris nulemtas vidinių priežasčių, ir taikoma nevienalytei grupei, kurią sudaro tam tikrų kategorijų asmenys, laikomi pažeidžiamais dėl protinės, fizinės ar psichologinės negalios, amžiaus, patiklumo ar lyties; kadangi pažeidžiamų vartotojų sąvoka turėtų būti taikoma ir vartotojams, atsidūrusiems pažeidžiamoje padėtyje, t. y. vartotojams, kurie laikinai yra bejėgiškoje padėtyje, susidariusioje dėl atotrūkio tarp, viena vertus, individualios būklės ir savybių ir, kita vertus, jų išorinės aplinkos, atsižvelgiant į tokius kriterijus, kaip išsilavinimas, socialinė ir finansinė padėtis (pavyzdžiui, pernelyg didelis įsiskolinimas), prieiga prie interneto ir kt.; kadangi visi vartotojai tam tikru savo gyvenimo etapu gali tapti pažeidžiami dėl išorinių veiksnių ir jų sąveikos su rinka arba dėl to, kad jie nepajėgia gauti ar suprasti vartotojams svarbios informacijos ir todėl jiems reikalinga speciali apsauga; |
| --- | --- |

D.

kadangi plačiai vartojama pažeidžiamų vartotojų sąvoka grindžiama pažeidžiamumu, kuris nulemtas vidinių priežasčių, ir taikoma nevienalytei grupei, kurią sudaro tam tikrų kategorijų asmenys, laikomi pažeidžiamais dėl protinės, fizinės ar psichologinės negalios, amžiaus, patiklumo ar lyties; kadangi pažeidžiamų vartotojų sąvoka turėtų būti taikoma ir vartotojams, atsidūrusiems pažeidžiamoje padėtyje, t. y. vartotojams, kurie laikinai yra bejėgiškoje padėtyje, susidariusioje dėl atotrūkio tarp, viena vertus, individualios būklės ir savybių ir, kita vertus, jų išorinės aplinkos, atsižvelgiant į tokius kriterijus, kaip išsilavinimas, socialinė ir finansinė padėtis (pavyzdžiui, pernelyg didelis įsiskolinimas), prieiga prie interneto ir kt.; kadangi visi vartotojai tam tikru savo gyvenimo etapu gali tapti pažeidžiami dėl išorinių veiksnių ir jų sąveikos su rinka arba dėl to, kad jie nepajėgia gauti ar suprasti vartotojams svarbios informacijos ir todėl jiems reikalinga speciali apsauga;

Pažeidžiamumas ir pažeidžiami vartotojai

| 1. | pažymi, kad dėl pažeidžiamumo atvejų įvairovės ir tada, kai vartotojai yra teisiškai apsaugoti, ir tada, kai jie yra pažeidžiami tam tikrame sektoriuje ar tam tikru laikotarpiu, sudėtinga taikyti vieną tinkamą metodą ir priimti visapusišką teisinę priemonę, todėl pagal dabartinius teisės aktus ir esamą politiką pažeidžiamumo problema sprendžiama atsižvelgiant į kiekvieną atskirą atvejį; taigi pabrėžia, kad vartotojų pažeidžiamumo problemą ES teisės aktais būtina spręsti horizontaliuoju lygmeniu, atsižvelgiant į skirtingus vartotojų poreikius, gebėjimus ir aplinkybes; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad dėl pažeidžiamumo atvejų įvairovės ir tada, kai vartotojai yra teisiškai apsaugoti, ir tada, kai jie yra pažeidžiami tam tikrame sektoriuje ar tam tikru laikotarpiu, sudėtinga taikyti vieną tinkamą metodą ir priimti visapusišką teisinę priemonę, todėl pagal dabartinius teisės aktus ir esamą politiką pažeidžiamumo problema sprendžiama atsižvelgiant į kiekvieną atskirą atvejį; taigi pabrėžia, kad vartotojų pažeidžiamumo problemą ES teisės aktais būtina spręsti horizontaliuoju lygmeniu, atsižvelgiant į skirtingus vartotojų poreikius, gebėjimus ir aplinkybes;

| 2. | pabrėžia, kad valstybės narės turi imtis atitinkamų priemonių ir tvirtai užtikrinti pažeidžiamų vartotojų apsaugą; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad valstybės narės turi imtis atitinkamų priemonių ir tvirtai užtikrinti pažeidžiamų vartotojų apsaugą;

| 3. | pabrėžia, kad pažeidžiamų vartotojų teisių strategijoje didžiausias dėmesys turi būti skiriamas jų teisių stiprinimui ir veiksmingos tų teisių apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimui, kartu vartotojams suteikiant visas reikiamas priemones, kurios leistų jiems priimti tinkamus sprendimus ir ginti savo interesus neatsižvelgiant į taikomą priemonę; mano, jog atsižvelgiant į tai, kad ES didžiausią dėmesį turi skirti veiksmingai visų vartotojų teisių apsaugai, sąvokai „vidutinis vartotojas“ trūksta lankstumo, kuris reikalingas norinti pritaikyti ją konkrečiais atvejais, ir ji kartais neatitinka realių gyvenimiškų situacijų; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad pažeidžiamų vartotojų teisių strategijoje didžiausias dėmesys turi būti skiriamas jų teisių stiprinimui ir veiksmingos tų teisių apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimui, kartu vartotojams suteikiant visas reikiamas priemones, kurios leistų jiems priimti tinkamus sprendimus ir ginti savo interesus neatsižvelgiant į taikomą priemonę; mano, jog atsižvelgiant į tai, kad ES didžiausią dėmesį turi skirti veiksmingai visų vartotojų teisių apsaugai, sąvokai „vidutinis vartotojas“ trūksta lankstumo, kuris reikalingas norinti pritaikyti ją konkrečiais atvejais, ir ji kartais neatitinka realių gyvenimiškų situacijų;

| 4. | pabrėžia, jog pažeidžiamų vartotojų teisių stiprinimo strategija turi būti proporcinga, kad nebūtų apribotos asmens laisvės ir vartotojų pasirinkimo galimybės; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, jog pažeidžiamų vartotojų teisių stiprinimo strategija turi būti proporcinga, kad nebūtų apribotos asmens laisvės ir vartotojų pasirinkimo galimybės;

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares nuolat atidžiai analizuoti visuomenės bei vartotojų elgesį ir aplinkybes, kurioms susiklosčius tam tikros grupės arba tam tikri asmenys gali tapti pažeidžiamais, pavyzdžiui, analizuojant vartotojų skundus, ir pašalinti pažeidžiamumą taikant, kai tikslinga, konkrečias priemones, kad būtų užtikrinta apsauga visiems vartotojams nepriklausomai nuo jų gebėjimų ir gyvenimo tarpsnio; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją ir valstybes nares nuolat atidžiai analizuoti visuomenės bei vartotojų elgesį ir aplinkybes, kurioms susiklosčius tam tikros grupės arba tam tikri asmenys gali tapti pažeidžiamais, pavyzdžiui, analizuojant vartotojų skundus, ir pašalinti pažeidžiamumą taikant, kai tikslinga, konkrečias priemones, kad būtų užtikrinta apsauga visiems vartotojams nepriklausomai nuo jų gebėjimų ir gyvenimo tarpsnio;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad vis dar esama skirtumų tarp to paties ženklo prekių skirtingose valstybėse narėse; tai reiškia, kad vartotojai tam tikrose valstybėse narėse yra mažiau apsaugoti; pabrėžia, kad pagal galiojančius teisės aktus nesuteikiama galimybė pašalinti to paties ženklo prekių kokybės skirtumus skirtingose valstybėse narėse, ir ragina Komisiją atitinkamai papildyti teisės aktus vartotojų apsaugos srityje; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad vis dar esama skirtumų tarp to paties ženklo prekių skirtingose valstybėse narėse; tai reiškia, kad vartotojai tam tikrose valstybėse narėse yra mažiau apsaugoti; pabrėžia, kad pagal galiojančius teisės aktus nesuteikiama galimybė pašalinti to paties ženklo prekių kokybės skirtumus skirtingose valstybėse narėse, ir ragina Komisiją atitinkamai papildyti teisės aktus vartotojų apsaugos srityje;

Dabartinių teisės aktų vertinimas

| 7. | pažymi, kad į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos į direktyvą 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje įtrauktas vartotojų pažeidžiamumo klausimas, sutelkiant dėmesį į „pernelyg didelę įtaką“, kuri galėtų būti daroma vartotojams, kurių gebėjimas rinktis dar nėra visiškai susiformavęs; pažymi, kad Direktyvoje 2005/29/EB daugiausia dėmesio skiriama pažeidžiamumui žvelgiant iš vartotojų ekonominių interesų perspektyvos; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos į direktyvą 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje įtrauktas vartotojų pažeidžiamumo klausimas, sutelkiant dėmesį į „pernelyg didelę įtaką“, kuri galėtų būti daroma vartotojams, kurių gebėjimas rinktis dar nėra visiškai susiformavęs; pažymi, kad Direktyvoje 2005/29/EB daugiausia dėmesio skiriama pažeidžiamumui žvelgiant iš vartotojų ekonominių interesų perspektyvos;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad Direktyva 2011/83/ES dėl vartotojų teisių, kuri yra naujausias vartotojų apsaugai skirtas dokumentas, sugriežtinami reikalavimai teikti informaciją apie sutartį ir prieš sudarant sutartį, numatant tvirtesnę teisę atsisakyti sutarties tuo atveju, jeigu tiekėjas arba pardavėjas neįvykdė teisėtos prievolės pateikti atitinkamą informaciją, ir nustatant reikalavimą šią informaciją teikti aiškiai ir suprantamai; mano, kad tinkamų ir veiksmingų priemonių taip pat reikėtų imtis sektoriuose, kuriems Direktyva 2011/83/ES netaikoma ir kur vartotojai gali būti ypač pažeidžiami, kaip antai finansų arba transporto sektorius; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad Direktyva 2011/83/ES dėl vartotojų teisių, kuri yra naujausias vartotojų apsaugai skirtas dokumentas, sugriežtinami reikalavimai teikti informaciją apie sutartį ir prieš sudarant sutartį, numatant tvirtesnę teisę atsisakyti sutarties tuo atveju, jeigu tiekėjas arba pardavėjas neįvykdė teisėtos prievolės pateikti atitinkamą informaciją, ir nustatant reikalavimą šią informaciją teikti aiškiai ir suprantamai; mano, kad tinkamų ir veiksmingų priemonių taip pat reikėtų imtis sektoriuose, kuriems Direktyva 2011/83/ES netaikoma ir kur vartotojai gali būti ypač pažeidžiami, kaip antai finansų arba transporto sektorius;

Galių stiprinimas: vartotojo atsakomybė užtikrinant jo apsaugą

| 9. | mano, kad stiprinant pažeidžiamų vartotojų teises ne tik tobulinama teisinė bazė ir skatinamas veiksmingas jų teisių įgyvendinimas, bet ir stiprinamas jų gebėjimas savarankiškai priimti geriausius sprendimus; todėl tvirtai remia Komisijos pastangas stiprinti vartotojų galias teikiant lengvai prieinamą bei suprantamą informaciją ir šviečiant vartotojus, nes visais tokiais veiksmais prisidedama prie veiksmingesnio ir tinkamesnio vidaus rinkos veikimo; yra vis dėlto susirūpinęs, kad šių jos veiksmų gali nepakakti siekiant apsaugoti pažeidžiamus vartotojus, nes jų pažeidžiamumas gali atsirasti dėl to, kad jiems sunku gauti ar įvertinti pateiktą informaciją; prašo Komisijos parengti vartotojų politiką, kuri būtų skirta visiems Europos vartotojams, ir užtikrinti, kad pažeidžiami vartotojai galėtų naudotis tomis pačiomis prekėmis ir paslaugomis ir nebūtų klaidinami; |
| --- | --- |

9.

mano, kad stiprinant pažeidžiamų vartotojų teises ne tik tobulinama teisinė bazė ir skatinamas veiksmingas jų teisių įgyvendinimas, bet ir stiprinamas jų gebėjimas savarankiškai priimti geriausius sprendimus; todėl tvirtai remia Komisijos pastangas stiprinti vartotojų galias teikiant lengvai prieinamą bei suprantamą informaciją ir šviečiant vartotojus, nes visais tokiais veiksmais prisidedama prie veiksmingesnio ir tinkamesnio vidaus rinkos veikimo; yra vis dėlto susirūpinęs, kad šių jos veiksmų gali nepakakti siekiant apsaugoti pažeidžiamus vartotojus, nes jų pažeidžiamumas gali atsirasti dėl to, kad jiems sunku gauti ar įvertinti pateiktą informaciją; prašo Komisijos parengti vartotojų politiką, kuri būtų skirta visiems Europos vartotojams, ir užtikrinti, kad pažeidžiami vartotojai galėtų naudotis tomis pačiomis prekėmis ir paslaugomis ir nebūtų klaidinami;

| 10. | pažymi, kad dauguma vartotojų pažeidžiamais tampa būtent dėl to, kad nepakankamai atkakliai gina savo interesus ir nelabai supranta gaunamą informaciją ar turimas galimybes arba nėra susipažinę su dabartinėmis skundų teikimo ir kompensavimo sistemomis, o šios kliūtys dar labiau išauga tarpvalstybinės prekybos ir prekybos „nuo durų iki durų“, įskaitant elektroninę tarpvalstybinę prekybą, atveju; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad dauguma vartotojų pažeidžiamais tampa būtent dėl to, kad nepakankamai atkakliai gina savo interesus ir nelabai supranta gaunamą informaciją ar turimas galimybes arba nėra susipažinę su dabartinėmis skundų teikimo ir kompensavimo sistemomis, o šios kliūtys dar labiau išauga tarpvalstybinės prekybos ir prekybos „nuo durų iki durų“, įskaitant elektroninę tarpvalstybinę prekybą, atveju;

| 11. | ragina ES ir valstybes nares daugiau dėmesio skirti vartotojų informavimo ir švietimo kampanijoms, per kurias reikiamiems vartotojų segmentams būtų teikiama reikiama informacija, ir daugiau į jas investuoti; |
| --- | --- |

11.

ragina ES ir valstybes nares daugiau dėmesio skirti vartotojų informavimo ir švietimo kampanijoms, per kurias reikiamiems vartotojų segmentams būtų teikiama reikiama informacija, ir daugiau į jas investuoti;

| 12. | taigi ragina Komisiją ir valstybes nares ir toliau skatinti bei plėtoti esamas iniciatyvas (pvz., DOLCETA, ECC-Net ir kt.), kartu užtikrinant jų nuoseklumą, siekiant pagerinti vartotojų informavimą ir švietimą; |
| --- | --- |

12.

taigi ragina Komisiją ir valstybes nares ir toliau skatinti bei plėtoti esamas iniciatyvas (pvz., DOLCETA, ECC-Net ir kt.), kartu užtikrinant jų nuoseklumą, siekiant pagerinti vartotojų informavimą ir švietimą;

| 13. | pabrėžia, kad esant sutartiniams santykiams vartotojas dažnai būna silpniausia šalis; ragina įmones skatinti ir plėtoti savireguliavimo iniciatyvas, siekiant sustiprinti pažeidžiamų vartotojų teisių apsaugą, užtikrinti jiems galimybę gauti geresnę ir aiškesnę informaciją ir parengti priemones, kuriomis būtų stiprinamas visų vartotojų gebėjimas suprasti ir įvertinti sutartį; ragina kompetentingas nacionalines institucijas numatyti skatinamąsias priemones šioje srityje, taip pat būtiną teisinę vartotojų apsaugą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad esant sutartiniams santykiams vartotojas dažnai būna silpniausia šalis; ragina įmones skatinti ir plėtoti savireguliavimo iniciatyvas, siekiant sustiprinti pažeidžiamų vartotojų teisių apsaugą, užtikrinti jiems galimybę gauti geresnę ir aiškesnę informaciją ir parengti priemones, kuriomis būtų stiprinamas visų vartotojų gebėjimas suprasti ir įvertinti sutartį; ragina kompetentingas nacionalines institucijas numatyti skatinamąsias priemones šioje srityje, taip pat būtiną teisinę vartotojų apsaugą;

Informavimas ir reglamentavimas

| 14. | ragina Komisiją ir valstybes nares geriau užtikrinti, kad rengiant tam tikrų produktų saugos standartus ir eksploatavimo sąlygas būtų griežtinami kokybės reikalavimai ir apsaugos priemonės ir kad būtų veiksmingai atsižvelgiama į poreikį užtikrinti pakankamą pažeidžiamų vartotojų apsaugą; pabrėžia, kad numatant naudojimo paskirtį gali būti neatsižvelgiama į konkrečią riziką, su kuria gali susidurti pažeidžiami vartotojai, ypač susijusią su sutrikusio regėjimo žmonių galimybėmis naudoti įprastus produktus; taigi siūlo, kad reglamentuojant tam tikrų produktų saugos standartus ir sąlygas, jei įmanoma, būtų atsižvelgiama ne tik į numatytą, bet ir į nuspėjamą naudojimą; ragina ateityje persvarstant Direktyvą dėl bendros gaminių saugos atsižvelgti į šias problemas; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją ir valstybes nares geriau užtikrinti, kad rengiant tam tikrų produktų saugos standartus ir eksploatavimo sąlygas būtų griežtinami kokybės reikalavimai ir apsaugos priemonės ir kad būtų veiksmingai atsižvelgiama į poreikį užtikrinti pakankamą pažeidžiamų vartotojų apsaugą; pabrėžia, kad numatant naudojimo paskirtį gali būti neatsižvelgiama į konkrečią riziką, su kuria gali susidurti pažeidžiami vartotojai, ypač susijusią su sutrikusio regėjimo žmonių galimybėmis naudoti įprastus produktus; taigi siūlo, kad reglamentuojant tam tikrų produktų saugos standartus ir sąlygas, jei įmanoma, būtų atsižvelgiama ne tik į numatytą, bet ir į nuspėjamą naudojimą; ragina ateityje persvarstant Direktyvą dėl bendros gaminių saugos atsižvelgti į šias problemas;

| 15. | ragina valstybes nares ir Komisiją stengtis užtikrinti, taip pat ir taikant standartizavimo priemones, neįgaliems piliečiams skirtų nuorodų prieinamumą, informuoti įmones apie gerąją patirtį bei skatinti ją taikyti, ir skatinti įmones, taip pat ir naudojant Europos Sąjungos išteklius, teikti informaciją ir paslaugas visiems piliečiams prieinama forma; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares ir Komisiją stengtis užtikrinti, taip pat ir taikant standartizavimo priemones, neįgaliems piliečiams skirtų nuorodų prieinamumą, informuoti įmones apie gerąją patirtį bei skatinti ją taikyti, ir skatinti įmones, taip pat ir naudojant Europos Sąjungos išteklius, teikti informaciją ir paslaugas visiems piliečiams prieinama forma;

| 16. | ragina valstybes nares pasirašyti ir ratifikuoti 2000 m. sausio 13 d. Konvenciją dėl tarptautinės suaugusiųjų apsaugos, kuri taikoma tarptautiniu lygmeniu iškilus problemoms dėl suaugusiųjų, kurie dėl asmeninių gebėjimų sutrikimų arba nepakankamumo negali ginti savo interesų, apsaugos; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares pasirašyti ir ratifikuoti 2000 m. sausio 13 d. Konvenciją dėl tarptautinės suaugusiųjų apsaugos, kuri taikoma tarptautiniu lygmeniu iškilus problemoms dėl suaugusiųjų, kurie dėl asmeninių gebėjimų sutrikimų arba nepakankamumo negali ginti savo interesų, apsaugos;

| 17. | ragina Komisiją ir Tarybą vykstant pasiūlymo dėl reglamento dėl Vartotojų programos 2014–2020 m. svarstymui ir rengiantis paskelbti Vartotojų darbotvarkę pažeidžiamų vartotojų teisių stiprinimą laikyti pagrindiniu prioritetu; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją ir Tarybą vykstant pasiūlymo dėl reglamento dėl Vartotojų programos 2014–2020 m. svarstymui ir rengiantis paskelbti Vartotojų darbotvarkę pažeidžiamų vartotojų teisių stiprinimą laikyti pagrindiniu prioritetu;

| 18. | ragina Komisiją rengiant vartotojų rinkų rezultatų suvestinę įtraukti vartotojų pažeidžiamumo aspektą, pvz., suskirstant duomenis pagal amžių, išsilavinimą arba socialinius ir ekonominius veiksnius, kad būtų galima susidaryti geresnį vaizdą apie pažeidžiamų vartotojų poreikius; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją rengiant vartotojų rinkų rezultatų suvestinę įtraukti vartotojų pažeidžiamumo aspektą, pvz., suskirstant duomenis pagal amžių, išsilavinimą arba socialinius ir ekonominius veiksnius, kad būtų galima susidaryti geresnį vaizdą apie pažeidžiamų vartotojų poreikius;

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares, remiantis socialinės įmonių atsakomybės principais, skatinti įmones savo iniciatyva sukurti pramoninių prekių pakuočių ženklinimo Brailio raštu sistemą (pavyzdžiui, Brailio raštu galėtų būti nurodoma bent jau prekės rūšis ir galiojimo data), siekiant palengvinti gyvenimą vartotojams, turintiems sutrikusio regėjimo problemą; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją ir valstybes nares, remiantis socialinės įmonių atsakomybės principais, skatinti įmones savo iniciatyva sukurti pramoninių prekių pakuočių ženklinimo Brailio raštu sistemą (pavyzdžiui, Brailio raštu galėtų būti nurodoma bent jau prekės rūšis ir galiojimo data), siekiant palengvinti gyvenimą vartotojams, turintiems sutrikusio regėjimo problemą;

| 20. | taip pat ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti visuotinai naudojamų prekių, paslaugų, įrangos ir įrenginių, kuriuos galėtų naudoti kuo daugiau žmonių ir kuriems nereikia nei pritaikymo, nei specialios konstrukcijos, tyrimus ir plėtrą; |
| --- | --- |

20.

taip pat ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti visuotinai naudojamų prekių, paslaugų, įrangos ir įrenginių, kuriuos galėtų naudoti kuo daugiau žmonių ir kuriems nereikia nei pritaikymo, nei specialios konstrukcijos, tyrimus ir plėtrą;

Sektoriai, kuriuose kyla ypatingų problemų

| 21. | pažymi, kad tarptautinėse institucijose pripažinta, jog vartotojus būtina apsaugoti teikiant informaciją ir reguliuojant finansų rinkas, dėl kurių sudėtingumo pažeidžiamais gali tapti visi vartotojai; pabrėžia, kad toks sudėtingumas gali paskatinti vartotojus pernelyg įsiskolinti; pažymi, kad remiantis naujausia Komisijos apžvalga, 70 proc. finansų įstaigų ir įmonių interneto svetainių daromos elementarios klaidos, susijusios su reklama ir pagrindine privaloma siūlomų prekių informacija, taip pat nurodoma klaidinanti kaina; pabrėžia, jog finansinių paslaugų sektorius galėtų nuveikti daugiau, kad būtų pateikti paprasti ir aiškūs jo siūlomų produktų ir paslaugų pobūdžio paaiškinimai, todėl ragina visas suinteresuotąsias šalis parengti veiksmingas finansinio raštingumo programas; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad tarptautinėse institucijose pripažinta, jog vartotojus būtina apsaugoti teikiant informaciją ir reguliuojant finansų rinkas, dėl kurių sudėtingumo pažeidžiamais gali tapti visi vartotojai; pabrėžia, kad toks sudėtingumas gali paskatinti vartotojus pernelyg įsiskolinti; pažymi, kad remiantis naujausia Komisijos apžvalga, 70 proc. finansų įstaigų ir įmonių interneto svetainių daromos elementarios klaidos, susijusios su reklama ir pagrindine privaloma siūlomų prekių informacija, taip pat nurodoma klaidinanti kaina; pabrėžia, jog finansinių paslaugų sektorius galėtų nuveikti daugiau, kad būtų pateikti paprasti ir aiškūs jo siūlomų produktų ir paslaugų pobūdžio paaiškinimai, todėl ragina visas suinteresuotąsias šalis parengti veiksmingas finansinio raštingumo programas;

| 22. | prašo, kad informacija būtų tikslingesnė ir platinama visomis priemonėmis, ne tik oficialiomis, bet ir per vartotojų organizacijas bei regionines, savivaldybių ir vietos įstaigas, kurios yra arčiau vartotojų, mažiau judiems vartotojams lengviau apie jas sužinoti ir jas pasiekti; |
| --- | --- |

22.

prašo, kad informacija būtų tikslingesnė ir platinama visomis priemonėmis, ne tik oficialiomis, bet ir per vartotojų organizacijas bei regionines, savivaldybių ir vietos įstaigas, kurios yra arčiau vartotojų, mažiau judiems vartotojams lengviau apie jas sužinoti ir jas pasiekti;

| 23. | pabrėžia, kad ES ir valstybių narių lygmenimis reikia imtis konkrečių veiksmų, labiausiai skirtų pažeidžiamiems vartotojams, nes, remiantis paskutinės Eurobarometro apklausos rezultatais, informuoti ir apsaugoti jaučiasi mažiau nei 50 proc. vartotojų, o ypač pažeidžiamos grupės sunkiai supranta, ką jie gali rinktis, nežino savo teisių, dažniau susiduria su problemomis ir nesiryžta imtis veiksmų, kai reikia jas spręsti; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad ES ir valstybių narių lygmenimis reikia imtis konkrečių veiksmų, labiausiai skirtų pažeidžiamiems vartotojams, nes, remiantis paskutinės Eurobarometro apklausos rezultatais, informuoti ir apsaugoti jaučiasi mažiau nei 50 proc. vartotojų, o ypač pažeidžiamos grupės sunkiai supranta, ką jie gali rinktis, nežino savo teisių, dažniau susiduria su problemomis ir nesiryžta imtis veiksmų, kai reikia jas spręsti;

| 24. | pabrėžia, kad vaikai ir jaunuoliai, kurie vis labiau kenčia nuo su mažu fiziniu aktyvumu ir nutukimu susijusių neigiamų padarinių, yra jautresni maisto produktų, kuriuose yra daug riebalų, druskos ir cukraus, reklamai; palankiai vertina pradėtas verslo savireguliavimo iniciatyvas ir elgesio kodeksus siekiant apriboti maisto produktų reklamos poveikį vaikams ir jaunuoliams (pvz., pradėtas įgyvendinant Komisijos mitybos, fizinio aktyvumo ir sveikatos platformą), todėl ragina visas suinteresuotąsias šalis veiksmingai lavinti ir informuoti vaikus ir jaunuolius bei jų globėjus apie subalansuotos mitybos ir aktyvaus bei sveiko gyvenimo būdo svarbą; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją išsamiai išanalizuoti, ar reikalingos griežtesnės reklamos, skirtos vaikams ir jaunuoliams, taisyklės; ragina Komisiją vienu iš pagrindinių Vartotojų darbotvarkės prioritetų paskelbti vaikų apsaugą, ypatingą dėmesį skiriant problemoms dėl agresyvios ar klaidinančios televizijos bei interneto reklamos; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad vaikai ir jaunuoliai, kurie vis labiau kenčia nuo su mažu fiziniu aktyvumu ir nutukimu susijusių neigiamų padarinių, yra jautresni maisto produktų, kuriuose yra daug riebalų, druskos ir cukraus, reklamai; palankiai vertina pradėtas verslo savireguliavimo iniciatyvas ir elgesio kodeksus siekiant apriboti maisto produktų reklamos poveikį vaikams ir jaunuoliams (pvz., pradėtas įgyvendinant Komisijos mitybos, fizinio aktyvumo ir sveikatos platformą), todėl ragina visas suinteresuotąsias šalis veiksmingai lavinti ir informuoti vaikus ir jaunuolius bei jų globėjus apie subalansuotos mitybos ir aktyvaus bei sveiko gyvenimo būdo svarbą; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją išsamiai išanalizuoti, ar reikalingos griežtesnės reklamos, skirtos vaikams ir jaunuoliams, taisyklės; ragina Komisiją vienu iš pagrindinių Vartotojų darbotvarkės prioritetų paskelbti vaikų apsaugą, ypatingą dėmesį skiriant problemoms dėl agresyvios ar klaidinančios televizijos bei interneto reklamos;

| 25. | ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti vartotojų informuotumą apie produktų saugą, ypatingą dėmesį skiriant labiausiai pažeidžiamoms vartotojų grupėms, pvz., vaikams ir nėščioms moterims; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti vartotojų informuotumą apie produktų saugą, ypatingą dėmesį skiriant labiausiai pažeidžiamoms vartotojų grupėms, pvz., vaikams ir nėščioms moterims;

| 26. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad elgesiu grindžiama reklama ir įkyrios reklamos internetu, ypač pasinaudojant socialiniais tinklais, plėtra daro neigiamą poveikį pažeidžiamiems vartotojams; dar kartą ragina Komisiją iki 2012 m. pabaigos parengti išsamią klaidinančios ir agresyvios reklamos poveikio pažeidžiamiems vartotojams, ypač vaikams ir paaugliams, analizę; |
| --- | --- |

26.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad elgesiu grindžiama reklama ir įkyrios reklamos internetu, ypač pasinaudojant socialiniais tinklais, plėtra daro neigiamą poveikį pažeidžiamiems vartotojams; dar kartą ragina Komisiją iki 2012 m. pabaigos parengti išsamią klaidinančios ir agresyvios reklamos poveikio pažeidžiamiems vartotojams, ypač vaikams ir paaugliams, analizę;

| 27. | atkreipia dėmesį į tai, kad finansinių investavimo produktų reklamoje dažnai nesugebama pakankamai išaiškinti pagrindinės su jais susijusios rizikos ir pernelyg sureikšminama galima nauda, kurios dažnai nepavyksta gauti, dėl to finansinių paslaugų produktų vartotojai susiduria su pavojumi prarasti savo turtą; ragina Komisiją nustatyti griežtesnius sudėtingų finansinių produktų, skirtų mažmeniniams investuotojams, neturintiems pakankamo supratimo apie finansinę riziką, reklamos standartus, įskaitant reikalavimą aiškiai nurodyti bet kokius nuostolius, kuriuos gali patirti investuotojas; |
| --- | --- |

27.

atkreipia dėmesį į tai, kad finansinių investavimo produktų reklamoje dažnai nesugebama pakankamai išaiškinti pagrindinės su jais susijusios rizikos ir pernelyg sureikšminama galima nauda, kurios dažnai nepavyksta gauti, dėl to finansinių paslaugų produktų vartotojai susiduria su pavojumi prarasti savo turtą; ragina Komisiją nustatyti griežtesnius sudėtingų finansinių produktų, skirtų mažmeniniams investuotojams, neturintiems pakankamo supratimo apie finansinę riziką, reklamos standartus, įskaitant reikalavimą aiškiai nurodyti bet kokius nuostolius, kuriuos gali patirti investuotojas;

| 28. | mano, kad vaikai ir paaugliai yra ypač pažeidžiami dėl agresyvios rinkodaros ir reklamos; ragina Komisiją parengti išsamią klaidinančios ir agresyvios reklamos poveikio pažeidžiamiems vartotojams, ypač vaikams ir paaugliams, analizę; |
| --- | --- |

28.

mano, kad vaikai ir paaugliai yra ypač pažeidžiami dėl agresyvios rinkodaros ir reklamos; ragina Komisiją parengti išsamią klaidinančios ir agresyvios reklamos poveikio pažeidžiamiems vartotojams, ypač vaikams ir paaugliams, analizę;

| 29. | pabrėžia, kad vaikai ir paaugliai ypač pažeidžiami dėl ryšių technologijų, pvz., išmaniųjų telefonų ir žaidimų internete, naudojimo; mano, kad šiomis aplinkybėmis turėtų būti parengtos apsaugos priemonės tam, kad būtų išvengta pernelyg didelių sąskaitų; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad vaikai ir paaugliai ypač pažeidžiami dėl ryšių technologijų, pvz., išmaniųjų telefonų ir žaidimų internete, naudojimo; mano, kad šiomis aplinkybėmis turėtų būti parengtos apsaugos priemonės tam, kad būtų išvengta pernelyg didelių sąskaitų;

| 30. | pažymi, kad nepaisant galiojančių teisės aktų vartotojai keliaudami vis dar dažnai susiduria su sunkumais ir dažnai tampa pažeidžiamais, ypač atšaukus arba atidėjus keliones, ir ši padėtis dar sudėtingesnė, kai vartotojas yra neįgalus; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti geresnį informavimą, be kita ko, apie keleivių teises ir tarifų skaidrumą, ir supaprastinti skundų teikimo procedūras; ragina Komisiją, kaip planuojama, persvarstant ES keleivių teisių teisės aktus atsižvelgti į pažeidžiamų vartotojų, ypač žmonių su judėjimo negalia ir neįgaliųjų, padėtį ir pakoreguoti kompensacijų lygius, kriterijus ir mechanizmus taip, kad bent jau neblogėtų dabartinė padėtis; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad nepaisant galiojančių teisės aktų vartotojai keliaudami vis dar dažnai susiduria su sunkumais ir dažnai tampa pažeidžiamais, ypač atšaukus arba atidėjus keliones, ir ši padėtis dar sudėtingesnė, kai vartotojas yra neįgalus; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti geresnį informavimą, be kita ko, apie keleivių teises ir tarifų skaidrumą, ir supaprastinti skundų teikimo procedūras; ragina Komisiją, kaip planuojama, persvarstant ES keleivių teisių teisės aktus atsižvelgti į pažeidžiamų vartotojų, ypač žmonių su judėjimo negalia ir neįgaliųjų, padėtį ir pakoreguoti kompensacijų lygius, kriterijus ir mechanizmus taip, kad bent jau neblogėtų dabartinė padėtis;

| 31. | pažymi, kad dėl paslaugų skaitmeninimo vartotojai, dėl įvairių priežasčių neturintys prieigos prie interneto arba negalintys juo naudotis, galėtų tapti pažeidžiamais, nes jie negalėtų naudotis visais elektroninės prekybos teikiamais pranašumais, todėl būtų atskirti nuo didelės vidaus rinkos dalies ir mokėtų daugiau už tuos pačius produktus arba jiems tektų prašyti pagalbos trečiųjų asmenų; ragina Komisiją ir valstybes nares didinti vartotojų pasitikėjimą ir kartu įveikti tarpvalstybinės elektroninės prekybos kliūtis plėtojant veiksmingą politiką, kai įgyvendinant visas priemones, kuriomis siekiama panaikinti skaitmeninę atskirtį, ypatingas dėmesys būtų skiriamas pažeidžiamų vartotojų poreikiams; ragina valstybes nares ir Komisiją paspartinti Europos skaitmeninė darbotvarkės įgyvendinimą visų ES piliečių ir vartotojų naudai; pabrėžia, kad reikėtų remti visos visuomenės ir ypač įmonių pastangas informuoti pažeidžiamus vartotojus, įskaitant vyresnio amžiaus žmones, ir išmokyti juos naudotis skaitmeninimo pranašumais; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad dėl paslaugų skaitmeninimo vartotojai, dėl įvairių priežasčių neturintys prieigos prie interneto arba negalintys juo naudotis, galėtų tapti pažeidžiamais, nes jie negalėtų naudotis visais elektroninės prekybos teikiamais pranašumais, todėl būtų atskirti nuo didelės vidaus rinkos dalies ir mokėtų daugiau už tuos pačius produktus arba jiems tektų prašyti pagalbos trečiųjų asmenų; ragina Komisiją ir valstybes nares didinti vartotojų pasitikėjimą ir kartu įveikti tarpvalstybinės elektroninės prekybos kliūtis plėtojant veiksmingą politiką, kai įgyvendinant visas priemones, kuriomis siekiama panaikinti skaitmeninę atskirtį, ypatingas dėmesys būtų skiriamas pažeidžiamų vartotojų poreikiams; ragina valstybes nares ir Komisiją paspartinti Europos skaitmeninė darbotvarkės įgyvendinimą visų ES piliečių ir vartotojų naudai; pabrėžia, kad reikėtų remti visos visuomenės ir ypač įmonių pastangas informuoti pažeidžiamus vartotojus, įskaitant vyresnio amžiaus žmones, ir išmokyti juos naudotis skaitmeninimo pranašumais;

| 32. | pabrėžia, kad pagrindinių tiekimo rinkų liberalizavimas padidino konkurenciją ir gali būti naudingas vartotojams, jeigu pastarieji yra tinkamai informuoti, gali palyginti kainas ir keisti paslaugų teikėjus; pažymi, kad skaidrumo pagrindinėse tiekimo rinkose, įskaitant energetikos ir telekomunikacijų sektorius, stoka visiems, ir ypač pažeidžiamiems, vartotojams tam tikrais atvejais sukėlė papildomų sunkumų nustatyti tinkamiausius tarifus, keisti tiekėjus ir suprasti sąskaitų turinį; ragina Komisiją, valstybes nares ir įmones imtis reikiamų priemonių siekiant užtikrinti, kad visi, o ypač pažeidžiami, vartotojai galėtų gauti aiškią, suprantamą ir palyginamą informaciją apie mokesčius, sąlygas ir teisių gynimo priemones ir galėtų lengvai keisti paslaugų teikėjus; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad pagrindinių tiekimo rinkų liberalizavimas padidino konkurenciją ir gali būti naudingas vartotojams, jeigu pastarieji yra tinkamai informuoti, gali palyginti kainas ir keisti paslaugų teikėjus; pažymi, kad skaidrumo pagrindinėse tiekimo rinkose, įskaitant energetikos ir telekomunikacijų sektorius, stoka visiems, ir ypač pažeidžiamiems, vartotojams tam tikrais atvejais sukėlė papildomų sunkumų nustatyti tinkamiausius tarifus, keisti tiekėjus ir suprasti sąskaitų turinį; ragina Komisiją, valstybes nares ir įmones imtis reikiamų priemonių siekiant užtikrinti, kad visi, o ypač pažeidžiami, vartotojai galėtų gauti aiškią, suprantamą ir palyginamą informaciją apie mokesčius, sąlygas ir teisių gynimo priemones ir galėtų lengvai keisti paslaugų teikėjus;

| 33. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad pasiūlyme dėl Direktyvos dėl vartotojų alternatyvaus ginčų sprendimo ir pasiūlyme dėl Reglamento dėl vartotojų ginčų elektroninio sprendimo, kurie šiuo metu persvarstomi, būtų apibrėžta pažeidžiamų vartotojų teisė į veiksmingą alternatyvų ginčų sprendimą – nemokamai arba už kuo mažesnę kainą; ragina Komisiją apsvarstyti atitinkamus mechanizmus siekiant užtikrinti, kad rengiant galimą ES lygmens kolektyvinio žalos atlyginimo sistemą būtų tinkamai atsižvelgta į pažeidžiamų vartotojų poreikius ir teises; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad pasiūlyme dėl Direktyvos dėl vartotojų alternatyvaus ginčų sprendimo ir pasiūlyme dėl Reglamento dėl vartotojų ginčų elektroninio sprendimo, kurie šiuo metu persvarstomi, būtų apibrėžta pažeidžiamų vartotojų teisė į veiksmingą alternatyvų ginčų sprendimą – nemokamai arba už kuo mažesnę kainą; ragina Komisiją apsvarstyti atitinkamus mechanizmus siekiant užtikrinti, kad rengiant galimą ES lygmens kolektyvinio žalos atlyginimo sistemą būtų tinkamai atsižvelgta į pažeidžiamų vartotojų poreikius ir teises;

| 34. | ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti priimant plačią bei nuoseklią politinę ir teisėkūros strategiją kovos su pažeidžiamumu srityje, kurioje būtų atsižvelgiama į visų atitinkamų situacijų įvairovę ir sudėtingumą; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti priimant plačią bei nuoseklią politinę ir teisėkūros strategiją kovos su pažeidžiamumu srityje, kurioje būtų atsižvelgiama į visų atitinkamų situacijų įvairovę ir sudėtingumą;

*

* *

| 35. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

35.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 149, 2005 6 11, p. 22.

(2)  OL L 304, 2011 11 22, p. 64.

(3)  OL L 376, 2006 12 27, p. 21.

(4)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

(5)  OL L 364, 2004 12 9, p. 1.

(6)  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0453.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0491.

(9)  OL C 50 E, 2012 2 21, p. 1.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0484.

(11)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

(12)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

(13)  OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

(14)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 1.

(15)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 25.

(16)  OL C 46 E, 2010 2 24, p. 26.

(17)  OL C 295 E, 2009 12 4, p. 43.

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/18

---

2012 m. gegužės 22 d., antradienisVidaus rinkos rezultatų suvestinė

P7_TA(2012)0211

2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vidaus rinkos rezultatų suvestinės (2011/2155(INI))

2013/C 264 E/04

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos paskelbtą 23-iąją vidaus rinkos rezultatų suvestinę (SEC(2011)1128), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos paskelbtą 23-iąją vidaus rinkos rezultatų suvestinę (SEC(2011)1128),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimas. 2011 m. metinis valdymo vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimas. 2011 m. metinis valdymo vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos paskelbtą 22-ąją vidaus rinkos rezultatų suvestinę (SEC(2011)0372), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos paskelbtą 22-ąją vidaus rinkos rezultatų suvestinę (SEC(2011)0372),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Veiksmingesnis problemų sprendimas bendrojoje rinkoje – geresnis SOLVIT galimybių išnaudojimas jo 10-ųjų metinių proga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Veiksmingesnis problemų sprendimas bendrojoje rinkoje – geresnis SOLVIT galimybių išnaudojimas jo 10-ųjų metinių proga“,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 30 d. Europos Vadovų Tarybos narių pareiškimą „Augimui palankaus konsolidavimo ir darbo vietų kūrimui palankaus augimo link“, susijusį su bendrosios rinkos valdymu, ir įsipareigojimą valstybių narių jau priimtus susitarimus „greitai ir visapusiškai įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu“, siekiant užtikrinti visas bendrosios rinkos galimybes, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 30 d. Europos Vadovų Tarybos narių pareiškimą „Augimui palankaus konsolidavimo ir darbo vietų kūrimui palankaus augimo link“, susijusį su bendrosios rinkos valdymu, ir įsipareigojimą valstybių narių jau priimtus susitarimus „greitai ir visapusiškai įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu“, siekiant užtikrinti visas bendrosios rinkos galimybes,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. SOLVIT tinklo raidos ir veiklos ataskaitą (SEC(2011)0229), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. SOLVIT tinklo raidos ir veiklos ataskaitą (SEC(2011)0229),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (SEC(2011)0467), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (SEC(2011)0467),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 11 d. Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos. 50 pasiūlymų, kaip pagerinti bendrą darbą, verslą ir prekybą“ (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 11 d. Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos. 50 pasiūlymų, kaip pagerinti bendrą darbą, verslą ir prekybą“ (COM(2010)0608),

| — | atsižvelgdamas į Krokuvos deklaraciją, patvirtintą per Bendrosios rinkos forumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Krokuvos deklaraciją, patvirtintą per Bendrosios rinkos forumą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendroji rinka žmonių akimis: trumpa gyventojų ir įmonių nuomonių ir 20 probleminių sričių apžvalga“ (SEC(2011)1003), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendroji rinka žmonių akimis: trumpa gyventojų ir įmonių nuomonių ir 20 probleminių sričių apžvalga“ (SEC(2011)1003),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206),

| — | atsižvelgdamas į metinę „EU PILOT“ vertinimo ataskaitą (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į metinę „EU PILOT“ vertinimo ataskaitą (COM(2010)0070),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 11 d. Komisijos komunikatą dėl Sutarties 260 straipsnio 3 dalies įgyvendinimo (SEC(2010)1371), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 11 d. Komisijos komunikatą dėl Sutarties 260 straipsnio 3 dalies įgyvendinimo (SEC(2010)1371),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 29 d. Komisijos rekomendaciją dėl priemonių, skirtų bendrosios rinkos veikimui gerinti (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 29 d. Komisijos rekomendaciją dėl priemonių, skirtų bendrosios rinkos veikimui gerinti (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT) (4),

| — | atsižvelgdamas į profesoriaus Mario Monti pranešimą „Nauja bendrosios rinkos strategija. Europos ekonomikos ir visuomenės naudai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į profesoriaus Mario Monti pranešimą „Nauja bendrosios rinkos strategija. Europos ekonomikos ir visuomenės naudai“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 10 d. Tarybos (Konkurencingumas (vidaus rinka, pramonė, moksliniai tyrimai ir kosmosas)) išvadas dėl „Bendrosios rinkos akto“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 10 d. Tarybos (Konkurencingumas (vidaus rinka, pramonė, moksliniai tyrimai ir kosmosas)) išvadas dėl „Bendrosios rinkos akto“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7–0153/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7–0153/2012),

| A. | kadangi veikiančios vidaus rinkos svarba pabrėžta per pirmąjį Bendrosios rinkos forumą (2011 m. spalio 2–4 d., Krokuva, Lenkija) ir ypač Krokuvos deklaracijoje, taip pat 2011 m. gruodžio 1 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Bendrosios rinkos forumo rezultatų (5), kurioje bendroji rinka apibūdinama kaip galingiausia priemonė, kuri gali Europą grąžinti į tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo kelią; |
| --- | --- |

A.

kadangi veikiančios vidaus rinkos svarba pabrėžta per pirmąjį Bendrosios rinkos forumą (2011 m. spalio 2–4 d., Krokuva, Lenkija) ir ypač Krokuvos deklaracijoje, taip pat 2011 m. gruodžio 1 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Bendrosios rinkos forumo rezultatų (5), kurioje bendroji rinka apibūdinama kaip galingiausia priemonė, kuri gali Europą grąžinti į tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo kelią;

| B. | kadangi vidaus rinka negalės tinkamai veikti, kol su vidaus rinkos veikimu susijusios direktyvos nebus tinkamai perkeltos į nacionalinę teisę, taikomos ir užtikrintas jų vykdymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi vidaus rinka negalės tinkamai veikti, kol su vidaus rinkos veikimu susijusios direktyvos nebus tinkamai perkeltos į nacionalinę teisę, taikomos ir užtikrintas jų vykdymas;

| C. | kadangi būtina, kad valstybės narės perkeltų vidaus rinkos teisės aktus į nacionalinę teisę ne tik laiku, bet ir tinkamai, ir kadangi vienos valstybės narės nesugebėjimas jų laikytis kenkia ne tik tos valstybės narės, bet ir visos Sąjungos ekonominiams interesams; |
| --- | --- |

C.

kadangi būtina, kad valstybės narės perkeltų vidaus rinkos teisės aktus į nacionalinę teisę ne tik laiku, bet ir tinkamai, ir kadangi vienos valstybės narės nesugebėjimas jų laikytis kenkia ne tik tos valstybės narės, bet ir visos Sąjungos ekonominiams interesams;

| D. | kadangi nepakanka tik laiku ir tinkamai ES direktyvas perkelti į nacionalinę teisę – labai svarbu ir tinkamai įgyvendinti ES teisę; |
| --- | --- |

D.

kadangi nepakanka tik laiku ir tinkamai ES direktyvas perkelti į nacionalinę teisę – labai svarbu ir tinkamai įgyvendinti ES teisę;

| E. | kadangi Vidaus rinkos rezultatų suvestinės paskelbimas nuolat padeda gerinti bendrosios rinkos taisyklių perkėlimą į nacionalinę teisę, nes joje pateikiami objektyvūs ir esminiai šių taisyklių perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo valstybėse narėse duomenys; tačiau mano, kad kai kurios valstybės narės iki šiol ne visiškai įgyvendina uždavinius tinkamai ir laiku į nacionalinę teisę perkelti ES teisės aktus, todėl objektyvūs duomenys turėtų išlikti Vidaus rinkos rezultatų suvestinės pagrindas, vykdant sistemingą nepriklausomą stebėjimą; kadangi reikėtų taikyti geresnės kokybės metodą, kuriuo būtų siekiama vertinti ne tik skaičius, bet ir nustatyti šio trūkumo priežastis; |
| --- | --- |

E.

kadangi Vidaus rinkos rezultatų suvestinės paskelbimas nuolat padeda gerinti bendrosios rinkos taisyklių perkėlimą į nacionalinę teisę, nes joje pateikiami objektyvūs ir esminiai šių taisyklių perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo valstybėse narėse duomenys; tačiau mano, kad kai kurios valstybės narės iki šiol ne visiškai įgyvendina uždavinius tinkamai ir laiku į nacionalinę teisę perkelti ES teisės aktus, todėl objektyvūs duomenys turėtų išlikti Vidaus rinkos rezultatų suvestinės pagrindas, vykdant sistemingą nepriklausomą stebėjimą; kadangi reikėtų taikyti geresnės kokybės metodą, kuriuo būtų siekiama vertinti ne tik skaičius, bet ir nustatyti šio trūkumo priežastis;

| F. | kadangi, nors rengiant Vidaus rinkos rezultatų suvestinę ir vartotojų rinkų rezultatų suvestinę, kuriomis naudojamasi skirtinguose kontekstuose, taikomos skirtingos metodikos, kurių sritys ir rodikliai nevienodi, siekiama vieno bendro tikslo – pagerinti vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi, nors rengiant Vidaus rinkos rezultatų suvestinę ir vartotojų rinkų rezultatų suvestinę, kuriomis naudojamasi skirtinguose kontekstuose, taikomos skirtingos metodikos, kurių sritys ir rodikliai nevienodi, siekiama vieno bendro tikslo – pagerinti vidaus rinkos veikimą;

| G. | kadangi Malta pasiekė geriausių rezultatų laiku perkeldama ES direktyvas į nacionalinę teisę, o Belgija yra sąrašo pabaigoje, nes jau ir taip didelis į jos nacionalinę teisę neperkeltų teisės aktų skaičius dar išaugo; |
| --- | --- |

G.

kadangi Malta pasiekė geriausių rezultatų laiku perkeldama ES direktyvas į nacionalinę teisę, o Belgija yra sąrašo pabaigoje, nes jau ir taip didelis į jos nacionalinę teisę neperkeltų teisės aktų skaičius dar išaugo;

| H. | kadangi tik Estija pasiekė gerų rezultatų visose vidaus rinkos būklės patikrinimo srityse; |
| --- | --- |

H.

kadangi tik Estija pasiekė gerų rezultatų visose vidaus rinkos būklės patikrinimo srityse;

| I. | kadangi valstybių narių, kurių administracinės institucijos nedidelės, ištekliai, skirti perkelti sudėtingiems teisės aktų rinkiniams į nacionalinę teisę, yra nedideli, tačiau vis dėlto mažoms valstybėms narėms, pvz., Maltai, pavyko laikytis perkėlimo terminų; |
| --- | --- |

I.

kadangi valstybių narių, kurių administracinės institucijos nedidelės, ištekliai, skirti perkelti sudėtingiems teisės aktų rinkiniams į nacionalinę teisę, yra nedideli, tačiau vis dėlto mažoms valstybėms narėms, pvz., Maltai, pavyko laikytis perkėlimo terminų;

| J. | kadangi šiuo metu neperkeltų teisės aktų vidurkis yra 1,2 proc. ir jis viršija 1 proc. tikslinį rodiklį, dėl kurio 2007 m. susitarė valstybių ir vyriausybių vadovai, apgailestauja dėl stiprėjančios neperkeltų teisės aktų skaičiaus didėjimo tendencijos, ragina valstybes nares skirti daugiau išteklių siekiant kovoti su šia tendencija ir sykiu atkreipia dėmesį į tai, kad daug valstybių narių sumažino į nacionalinę teisę neperkeltų direktyvų skaičių; |
| --- | --- |

J.

kadangi šiuo metu neperkeltų teisės aktų vidurkis yra 1,2 proc. ir jis viršija 1 proc. tikslinį rodiklį, dėl kurio 2007 m. susitarė valstybių ir vyriausybių vadovai, apgailestauja dėl stiprėjančios neperkeltų teisės aktų skaičiaus didėjimo tendencijos, ragina valstybes nares skirti daugiau išteklių siekiant kovoti su šia tendencija ir sykiu atkreipia dėmesį į tai, kad daug valstybių narių sumažino į nacionalinę teisę neperkeltų direktyvų skaičių;

| K. | kadangi 85 direktyvų tebėra neperkeltos į nacionalinę teisę bent vienoje valstybėje narėje (susiskaidymo koeficientas yra 6 proc.) ir todėl negali daryti visapusiško poveikio bendrajai rinkai; |
| --- | --- |

K.

kadangi 85 direktyvų tebėra neperkeltos į nacionalinę teisę bent vienoje valstybėje narėje (susiskaidymo koeficientas yra 6 proc.) ir todėl negali daryti visapusiško poveikio bendrajai rinkai;

| L. | kadangi dvi direktyvas vėluojama perkelti į nacionalinę teisę daugiau kaip dvejus metus – tiesiogiai nesilaikoma 2007 m. valstybių ir vyriausybių vadovų nustatyto tikslo nė kiek nenukrypti; |
| --- | --- |

L.

kadangi dvi direktyvas vėluojama perkelti į nacionalinę teisę daugiau kaip dvejus metus – tiesiogiai nesilaikoma 2007 m. valstybių ir vyriausybių vadovų nustatyto tikslo nė kiek nenukrypti;

| M. | kadangi netinkamai į nacionalinę teisę perkeltų direktyvų skaičius tebėra vidutiniškai 0,8 proc., nepaisant to, kad Komisija Bendrosios rinkos akte pabrėžė aiškios ir ryžtingos atitikties trūkumo politikos būtinybę; |
| --- | --- |

M.

kadangi netinkamai į nacionalinę teisę perkeltų direktyvų skaičius tebėra vidutiniškai 0,8 proc., nepaisant to, kad Komisija Bendrosios rinkos akte pabrėžė aiškios ir ryžtingos atitikties trūkumo politikos būtinybę;

| N. | kadangi per kelis paskutinius mėnesius net septynios valstybės narės dar labiau vėlavo perkelti ES direktyvas į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

N.

kadangi per kelis paskutinius mėnesius net septynios valstybės narės dar labiau vėlavo perkelti ES direktyvas į nacionalinę teisę;

| O. | kadangi reikia tikslesnės informacijos dėl perkėlimo į nacionalinę teisę kokybės; |
| --- | --- |

O.

kadangi reikia tikslesnės informacijos dėl perkėlimo į nacionalinę teisę kokybės;

| P. | kadangi užtikrinus geresnę teisės aktų projektų rengimo kokybę galėtų būti sumažintas ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę vėlavimas; |
| --- | --- |

P.

kadangi užtikrinus geresnę teisės aktų projektų rengimo kokybę galėtų būti sumažintas ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę vėlavimas;

| Q. | kadangi Lisabonos sutartyje pirmą kartą Europos Sąjungos Teisingumo Teismui numatyta galimybė nedelsiant skirti baudas, jei nepranešama apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Lisabonos sutartyje pirmą kartą Europos Sąjungos Teisingumo Teismui numatyta galimybė nedelsiant skirti baudas, jei nepranešama apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones;

| R. | kadangi Komisija, Europos Parlamentas, nacionaliniai parlamentai ir valstybių narių administracijos turi dėti daugiau pastangų siekdami apibrėžti piliečių teises, pranešti jiems apie jas ir užtikrinti jų įgyvendinimą – taip ir vidaus rinka galėtų veikti sklandžiau; |
| --- | --- |

R.

kadangi Komisija, Europos Parlamentas, nacionaliniai parlamentai ir valstybių narių administracijos turi dėti daugiau pastangų siekdami apibrėžti piliečių teises, pranešti jiems apie jas ir užtikrinti jų įgyvendinimą – taip ir vidaus rinka galėtų veikti sklandžiau;

| S. | kadangi, kai netinkamai taikomos vidaus rinkos taisyklės, veiksmingų žalos atlyginimo sistemų nebuvimas gali pakenkti piliečių teisių veiksmingumui, įpareigojant juos pradėti ilgus, lėtus teismo procesus siekiant apsiginti; |
| --- | --- |

S.

kadangi, kai netinkamai taikomos vidaus rinkos taisyklės, veiksmingų žalos atlyginimo sistemų nebuvimas gali pakenkti piliečių teisių veiksmingumui, įpareigojant juos pradėti ilgus, lėtus teismo procesus siekiant apsiginti;

| T. | kadangi valdžios institucijos, atsakingos už tinkamą vidaus rinkos taisyklių taikymą, netinkamo taisyklių taikymo atveju turi laisvai keistis geriausia patirtimi ir informacija su tomis institucijomis, kurios atsakingos už žalos atlyginimą; |
| --- | --- |

T.

kadangi valdžios institucijos, atsakingos už tinkamą vidaus rinkos taisyklių taikymą, netinkamo taisyklių taikymo atveju turi laisvai keistis geriausia patirtimi ir informacija su tomis institucijomis, kurios atsakingos už žalos atlyginimą;

| U. | kadangi SOLVIT tinklą 2002 m. sukūrė Komisija ir valstybės narės, siekdamos spręsti problemas, kurių kyla piliečiams ir įmonėms dėl netinkamo vidaus rinkos teisės aktų taikymo; |
| --- | --- |

U.

kadangi SOLVIT tinklą 2002 m. sukūrė Komisija ir valstybės narės, siekdamos spręsti problemas, kurių kyla piliečiams ir įmonėms dėl netinkamo vidaus rinkos teisės aktų taikymo;

| V. | kadangi SOLVIT yra internetinis problemų sprendimo tinklas, kurio veikloje drauge dalyvauja ES valstybės narės (taip pat Norvegija, Islandija ir Lichtenšteinas), siekdamos spręsti piliečiams ir įmonėms dėl viešųjų institucijų netinkamai taikomų vidaus rinkos teisės aktų kylančias problemas ne teismo būdu; |
| --- | --- |

V.

kadangi SOLVIT yra internetinis problemų sprendimo tinklas, kurio veikloje drauge dalyvauja ES valstybės narės (taip pat Norvegija, Islandija ir Lichtenšteinas), siekdamos spręsti piliečiams ir įmonėms dėl viešųjų institucijų netinkamai taikomų vidaus rinkos teisės aktų kylančias problemas ne teismo būdu;

| W. | kadangi SOLVIT yra sistema, kuria naudojantis galima sėkmingai apginti savo teises per vidutiniškai 10 savaičių, netaikant oficialių procedūrų, ir kadangi SOLVIT sėkmė sprendžiant vidaus rinkos problemas gali būti gerosios patirties pavyzdys teikiant ir kitas su vidaus rinka susijusias pagalbos paslaugas; |
| --- | --- |

W.

kadangi SOLVIT yra sistema, kuria naudojantis galima sėkmingai apginti savo teises per vidutiniškai 10 savaičių, netaikant oficialių procedūrų, ir kadangi SOLVIT sėkmė sprendžiant vidaus rinkos problemas gali būti gerosios patirties pavyzdys teikiant ir kitas su vidaus rinka susijusias pagalbos paslaugas;

| X. | kadangi svarbu sustiprinti ir toliau plėtoti naudojimąsi SOLVIT ir tinklo pajėgumą visais nacionalinių administracijų lygmenimis, siekiant užtikrinti didžiausią jo veiksmingumą ir pasiekti geriausių rezultatų; |
| --- | --- |

X.

kadangi svarbu sustiprinti ir toliau plėtoti naudojimąsi SOLVIT ir tinklo pajėgumą visais nacionalinių administracijų lygmenimis, siekiant užtikrinti didžiausią jo veiksmingumą ir pasiekti geriausių rezultatų;

| Y. | kadangi SOLVIT turėtų prisidėti prie Komisijos teisinės veiklos vykdant pažeidimo tyrimo procedūras, atkreipdamas Komisijos dėmesį į konkrečius klausimus, susijusius su ES teisės aktų perkėlimu į nacionalinę teisę ir įgyvendinimu valstybėse narėse; |
| --- | --- |

Y.

kadangi SOLVIT turėtų prisidėti prie Komisijos teisinės veiklos vykdant pažeidimo tyrimo procedūras, atkreipdamas Komisijos dėmesį į konkrečius klausimus, susijusius su ES teisės aktų perkėlimu į nacionalinę teisę ir įgyvendinimu valstybėse narėse;

| Z. | kadangi Komisija rengia naują strategiją, kaip sustiprinti SOLVIT; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Komisija rengia naują strategiją, kaip sustiprinti SOLVIT;

Vidaus rinkos reguliavimo sistemos kūrimas

| 1. | palankiai vertina Vidaus rinkos rezultatų suvestinę ir SOLVIT kaip svarbias, nors ir skirtingo pobūdžio, priemones, padedančias stebėti ir nustatyti ES teisės nuostatų perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo problemas, taip pat nustatyti spragas ir kliūtis bendrojoje rinkoje, siekiant skatinti veiksmus, kuriais būtų užtikrintas geresnis vidaus rinkos veikimas; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Vidaus rinkos rezultatų suvestinę ir SOLVIT kaip svarbias, nors ir skirtingo pobūdžio, priemones, padedančias stebėti ir nustatyti ES teisės nuostatų perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo problemas, taip pat nustatyti spragas ir kliūtis bendrojoje rinkoje, siekiant skatinti veiksmus, kuriais būtų užtikrintas geresnis vidaus rinkos veikimas;

| 2. | patvirtina, kad laiku atliktas ir tinkamas vidaus rinkos teisės aktų įgyvendinimas ir perkėlimas į nacionalinę teisę yra būtina vidaus rinkos sėkmės sąlyga, o vidaus rinka yra svarbiausias didesnio konkurencingumo ir augimo veiksnys, visų pirma ekonomikos krizės laikotarpiu; |
| --- | --- |

2.

patvirtina, kad laiku atliktas ir tinkamas vidaus rinkos teisės aktų įgyvendinimas ir perkėlimas į nacionalinę teisę yra būtina vidaus rinkos sėkmės sąlyga, o vidaus rinka yra svarbiausias didesnio konkurencingumo ir augimo veiksnys, visų pirma ekonomikos krizės laikotarpiu;

| 3. | palankiai vertina tai, kad Komisija sujungė Vidaus rinkos rezultatų suvestinę, Jūsų Europos, Jūsų Europos patarėjo, SOLVIT, Vidaus rinkos informacinės sistemos (angl. IMI) ir vieno langelio principu veikiančių centrų ataskaitas į vieną visaapimančią ataskaitą, t. y. metinį valdymo vertinimą, kuris padeda patogia forma visapusiškai įvertinti bendrosios rinkos veikimą; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina tai, kad Komisija sujungė Vidaus rinkos rezultatų suvestinę, Jūsų Europos, Jūsų Europos patarėjo, SOLVIT, Vidaus rinkos informacinės sistemos (angl. IMI) ir vieno langelio principu veikiančių centrų ataskaitas į vieną visaapimančią ataskaitą, t. y. metinį valdymo vertinimą, kuris padeda patogia forma visapusiškai įvertinti bendrosios rinkos veikimą;

| 4. | mano, kad nuolatinis ir dažnas valstybių narių padarytos pažangos stebėjimas yra vienas iš svarbiausių veiksnių skatinant jas dėti daugiau pastangų; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos pareiškimą, kad atskira Vidaus rinkos rezultatų suvestinė ir toliau bus skelbiama kiekvienais metais apytikriai vasarą; vis dėlto susirūpinęs pažymi, kad atskiros ataskaitos dėl kiekvieno iš daugelio metinio valdymo vertinimo aspektų gali atitraukti dėmesį nuo visa apimančio požiūrio ir nukreipti Komisijos tarnybų pastangas ne į problemų, nurodytų metiniame valdymo vertinime, sprendimą, o į ataskaitų rengimą; |
| --- | --- |

4.

mano, kad nuolatinis ir dažnas valstybių narių padarytos pažangos stebėjimas yra vienas iš svarbiausių veiksnių skatinant jas dėti daugiau pastangų; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos pareiškimą, kad atskira Vidaus rinkos rezultatų suvestinė ir toliau bus skelbiama kiekvienais metais apytikriai vasarą; vis dėlto susirūpinęs pažymi, kad atskiros ataskaitos dėl kiekvieno iš daugelio metinio valdymo vertinimo aspektų gali atitraukti dėmesį nuo visa apimančio požiūrio ir nukreipti Komisijos tarnybų pastangas ne į problemų, nurodytų metiniame valdymo vertinime, sprendimą, o į ataskaitų rengimą;

| 5. | ragina Tarybą įsipareigoti toliau mažinti į nacionalinę teisę neperkeltų teisės aktų skaičių, tačiau sykiu valstybėms narėms nustatyti realesnius perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo tikslus; |
| --- | --- |

5.

ragina Tarybą įsipareigoti toliau mažinti į nacionalinę teisę neperkeltų teisės aktų skaičių, tačiau sykiu valstybėms narėms nustatyti realesnius perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo tikslus;

| 6. | ragina valstybes nares rimtai vertinti direktyvas, prie kurių rengimo jos pačios prisidėjo, ir iš tikrųjų vykdyti Europos Sąjungos Sutartyse joms nustatytus įpareigojimus; |
| --- | --- |

6.

ragina valstybes nares rimtai vertinti direktyvas, prie kurių rengimo jos pačios prisidėjo, ir iš tikrųjų vykdyti Europos Sąjungos Sutartyse joms nustatytus įpareigojimus;

| 7. | palankiai vertina tai, kad nustatyta didelė pažanga mažinant ilgai į nacionalinę teisę neperkeliamų direktyvų skaičių, ir ragina valstybes nares toliau dėti dideles pastangas šioje srityje; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina tai, kad nustatyta didelė pažanga mažinant ilgai į nacionalinę teisę neperkeliamų direktyvų skaičių, ir ragina valstybes nares toliau dėti dideles pastangas šioje srityje;

| 8. | ragina Komisiją ir valstybes nares Vidaus rinkos patariamajame komitete apsvarstyti, kaip pagerinti Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą, kaip geriausia keistis gerąja patirtimi ir kaip išskirti sėkmingai veikiančias valstybėse narėse įdiegtas sistemas; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją ir valstybes nares Vidaus rinkos patariamajame komitete apsvarstyti, kaip pagerinti Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą, kaip geriausia keistis gerąja patirtimi ir kaip išskirti sėkmingai veikiančias valstybėse narėse įdiegtas sistemas;

| 9. | ragina Komisiją klasifikuoti nepašalintus pažeidimus Vidaus rinkos rezultatų suvestinėje į lengvai pašalinamus pažeidimus ir tuos, dėl kurių kyla atviri Komisijos ir valstybių narių nesutarimai; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų nustatyti šių nesutarimų pagrindui ir vėliau jiems šalinti; ragina Komisiją, visų pirma ginčytinais atvejais, siūlyti ES teisės aktų pakeitimus, jei tikslinga, kad būtų išpręsti ginčytini interpretacijos klausimai; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją klasifikuoti nepašalintus pažeidimus Vidaus rinkos rezultatų suvestinėje į lengvai pašalinamus pažeidimus ir tuos, dėl kurių kyla atviri Komisijos ir valstybių narių nesutarimai; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų nustatyti šių nesutarimų pagrindui ir vėliau jiems šalinti; ragina Komisiją, visų pirma ginčytinais atvejais, siūlyti ES teisės aktų pakeitimus, jei tikslinga, kad būtų išpręsti ginčytini interpretacijos klausimai;

| 10. | atkreipia dėmesį į Komisijos sėkmę vykdant projektą „EU PILOT“; vis dėlto įspėja, kad, nors tai galbūt lemia mažesnį pažeidimo bylų skaičių, Komisijai gali tekti vykdyti oficialias sudėtingiausių atvejų tyrimo procedūras, o tai taip pat gali būti ilgesnės pažeidimo bylų nagrinėjimo trukmės priežastis; baiminasi, kad tai paskatins ilgesnius vilkinimus šalinant vidaus rinkos spragas; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į Komisijos sėkmę vykdant projektą „EU PILOT“; vis dėlto įspėja, kad, nors tai galbūt lemia mažesnį pažeidimo bylų skaičių, Komisijai gali tekti vykdyti oficialias sudėtingiausių atvejų tyrimo procedūras, o tai taip pat gali būti ilgesnės pažeidimo bylų nagrinėjimo trukmės priežastis; baiminasi, kad tai paskatins ilgesnius vilkinimus šalinant vidaus rinkos spragas;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad beveik 50 proc. nagrinėjamų vidaus rinkos teisės aktų pažeidimo bylų susijusios su mokesčių ir aplinkos sritimis; ragina valstybes nares skirti ypatingą dėmesį tam, kad šių dviejų sričių ES taisyklės būtų sėkmingiau ir tinkamu laiku perkeltos į nacionalinę teisę ir įgyvendintos; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad beveik 50 proc. nagrinėjamų vidaus rinkos teisės aktų pažeidimo bylų susijusios su mokesčių ir aplinkos sritimis; ragina valstybes nares skirti ypatingą dėmesį tam, kad šių dviejų sričių ES taisyklės būtų sėkmingiau ir tinkamu laiku perkeltos į nacionalinę teisę ir įgyvendintos;

| 12. | ragina Komisiją užtikrinti, kad dėl ES teisės aktų pažeidimų būtų nedelsiant pradėtos pažeidimo tyrimo procedūros; ragina Komisiją parengti greitą pažeidimo nagrinėjimo procedūrą ir svarstyti galimybę sukurti Komisijoje nepriklausomą organą, kuris būtų atsakingas už nuostatų, susijusių su vidaus rinka, pažeidimų atvejų tyrimą ir pažeidimo tyrimo procedūrų vykdymą gavus Komisijos narių kolegijos pritarimą; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją užtikrinti, kad dėl ES teisės aktų pažeidimų būtų nedelsiant pradėtos pažeidimo tyrimo procedūros; ragina Komisiją parengti greitą pažeidimo nagrinėjimo procedūrą ir svarstyti galimybę sukurti Komisijoje nepriklausomą organą, kuris būtų atsakingas už nuostatų, susijusių su vidaus rinka, pažeidimų atvejų tyrimą ir pažeidimo tyrimo procedūrų vykdymą gavus Komisijos narių kolegijos pritarimą;

| 13. | ragina Komisiją geriau pasinaudoti SOLVIT, kaip pirmąją vieta, kurioje galima pakviesti teikti skundus dėl netinkamo ES teisės aktų taikymo tarpvalstybiniame kontekste; be to, ragina Komisiją užtikrinti, kad bylų, kurių negalima išspręsti padedant SOLVIT, atvejais būtų imtasi tinkamų tolesnių priemonių; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją geriau pasinaudoti SOLVIT, kaip pirmąją vieta, kurioje galima pakviesti teikti skundus dėl netinkamo ES teisės aktų taikymo tarpvalstybiniame kontekste; be to, ragina Komisiją užtikrinti, kad bylų, kurių negalima išspręsti padedant SOLVIT, atvejais būtų imtasi tinkamų tolesnių priemonių;

| 14 | ragina Komisiją teikti paramą valstybėms narėms perkeliant ES teisės aktus į nacionalinę teisę, t. y. sukurti naujas priemones, pvz., ES teisės aktų perkėlimo gaires bei perkėlimo pagalbos tarnybą; |
| --- | --- |

14

ragina Komisiją teikti paramą valstybėms narėms perkeliant ES teisės aktus į nacionalinę teisę, t. y. sukurti naujas priemones, pvz., ES teisės aktų perkėlimo gaires bei perkėlimo pagalbos tarnybą;

| 15. | pažymi, kad vidutinė pažeidimų tyrimo procedūros trukmė yra pernelyg ilga, ir ragina Komisiją imtis veiksmingų veiksmų siekiant sutrumpinti šią trukmę; ragina Komisiją pranešti Parlamentui apie tokius veiksmus; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad vidutinė pažeidimų tyrimo procedūros trukmė yra pernelyg ilga, ir ragina Komisiją imtis veiksmingų veiksmų siekiant sutrumpinti šią trukmę; ragina Komisiją pranešti Parlamentui apie tokius veiksmus;

| 16. | ragina Komisiją ištirti naujus būdus, kaip užtikrinti, kad valstybės narės laiku ir visapusiškai taikytų Teisingumo Teismo sprendimus ir procedūras; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją ištirti naujus būdus, kaip užtikrinti, kad valstybės narės laiku ir visapusiškai taikytų Teisingumo Teismo sprendimus ir procedūras;

| 17. | ragina Komisiją papildyti Vidaus rinkos rezultatų suvestinę naujais papildomais kriterijais, nemažinant jos suprantamumo, kad būtų galima stebėti, ar tinkamai įgyvendinami dabartiniai teisės aktai; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją papildyti Vidaus rinkos rezultatų suvestinę naujais papildomais kriterijais, nemažinant jos suprantamumo, kad būtų galima stebėti, ar tinkamai įgyvendinami dabartiniai teisės aktai;

| 18. | ragina Komisiją Vidaus rinkos rezultatų suvestinėje pateikti pažeidimo tyrimo procedūrų pasiskirstymo tarp sektorių pokyčių duomenis, palyginti su ankstesne suvestine, ir pasiūlyti atlikti svarbiausių pokyčių, atsižvelgiant į pradėtų procedūrų skaičių, priežasčių vertinimą; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją Vidaus rinkos rezultatų suvestinėje pateikti pažeidimo tyrimo procedūrų pasiskirstymo tarp sektorių pokyčių duomenis, palyginti su ankstesne suvestine, ir pasiūlyti atlikti svarbiausių pokyčių, atsižvelgiant į pradėtų procedūrų skaičių, priežasčių vertinimą;

| 19. | ragina valstybes nares atnaujinti pastangas pagerinti savo tikslų įgyvendinimą; patvirtina, kad vidaus rinkos kūrimo užbaigimas ir geresnis bei laiku atliekamas esamų ir naujų teisės aktų perkėlimas į nacionalinę teisę yra veiksmingas kovos su ekonomikos krize būdas; |
| --- | --- |

19.

ragina valstybes nares atnaujinti pastangas pagerinti savo tikslų įgyvendinimą; patvirtina, kad vidaus rinkos kūrimo užbaigimas ir geresnis bei laiku atliekamas esamų ir naujų teisės aktų perkėlimas į nacionalinę teisę yra veiksmingas kovos su ekonomikos krize būdas;

| 20. | pabrėžia, jog valstybės narės ir toliau turėtų mažinti perkėlimo vėlavimą, kad būtų pasiektas 1 proc. tikslinis rodiklis; pažymi, kad ypatingą dėmesį ir pirmenybę reikėtų teikti direktyvų, kurių perkėlimo į nacionalinę teisę terminas baigėsi daugiau kaip prieš metus, perkėlimui, nes taip būtų labai sumažintas perkėlimo vėlavimas; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, jog valstybės narės ir toliau turėtų mažinti perkėlimo vėlavimą, kad būtų pasiektas 1 proc. tikslinis rodiklis; pažymi, kad ypatingą dėmesį ir pirmenybę reikėtų teikti direktyvų, kurių perkėlimo į nacionalinę teisę terminas baigėsi daugiau kaip prieš metus, perkėlimui, nes taip būtų labai sumažintas perkėlimo vėlavimas;

| 21. | ragina Komisiją pranešti Parlamentui apie Lisabonos sutarties 260 straipsnio 3 dalies taikymą dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismui suteiktos galimybės nedelsiant skirti baudas pirmąja instancija bylose, kuriose nustatoma, kad valstybės narės neįvykdė savo įsipareigojimo perkelti ES teisės aktus į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją pranešti Parlamentui apie Lisabonos sutarties 260 straipsnio 3 dalies taikymą dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismui suteiktos galimybės nedelsiant skirti baudas pirmąja instancija bylose, kuriose nustatoma, kad valstybės narės neįvykdė savo įsipareigojimo perkelti ES teisės aktus į nacionalinę teisę;

| 22. | ragina Komisiją pateikti Europos Parlamentui pateiktų peticijų dėl bendrosios rinkos problemų išvadų vertinimus ir juos įtraukti į metinį valdymo vertinimą; pabrėžia, kad peticijų procesui reikia skirti daugiau dėmesio, siekiant ES teisėkūros procesą patobulinti ir priartinti prie piliečių; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją pateikti Europos Parlamentui pateiktų peticijų dėl bendrosios rinkos problemų išvadų vertinimus ir juos įtraukti į metinį valdymo vertinimą; pabrėžia, kad peticijų procesui reikia skirti daugiau dėmesio, siekiant ES teisėkūros procesą patobulinti ir priartinti prie piliečių;

| 23. | pažymi, kad, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Parlamentui suteikti didesni įgaliojimai susisteminti ir persvarstyti ES teisės aktus; ragina rezultatų suvestinės išvadas įtraukti į struktūrinį Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų dialogą; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Parlamentui suteikti didesni įgaliojimai susisteminti ir persvarstyti ES teisės aktus; ragina rezultatų suvestinės išvadas įtraukti į struktūrinį Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų dialogą;

| 24. | ragina Komisiją užtikrinti, kad atitikties lentelės būtų skelbiamos viešai, taip pat primygtinai reikalauti, kad valstybės narės oficialiai sutiktų sumažinti kiekybinius tikslinius rodiklius, ribojančius į nacionalinę teisę neperkeltų teisės aktų skaičių ir nacionalinių teisės aktų atitikties trūkumą iki 0,5 proc. neperkeltų teisės aktų ir 0,5 proc. neatitinkančių teisės aktų atitinkamai, ir užtikrinti veiksmingesnį pažeidimo tyrimo procedūrų taikymą, pasitelkiant kiekybinius tikslinius rodiklius, susijusius su procedūros etapais, nes, kaip Komisija nurodė Bendrosios rinkos akte, jie yra būtini siekiant nuodugniai ir visapusiškai įgyvendinti bendrosios rinkos teisės aktus; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją užtikrinti, kad atitikties lentelės būtų skelbiamos viešai, taip pat primygtinai reikalauti, kad valstybės narės oficialiai sutiktų sumažinti kiekybinius tikslinius rodiklius, ribojančius į nacionalinę teisę neperkeltų teisės aktų skaičių ir nacionalinių teisės aktų atitikties trūkumą iki 0,5 proc. neperkeltų teisės aktų ir 0,5 proc. neatitinkančių teisės aktų atitinkamai, ir užtikrinti veiksmingesnį pažeidimo tyrimo procedūrų taikymą, pasitelkiant kiekybinius tikslinius rodiklius, susijusius su procedūros etapais, nes, kaip Komisija nurodė Bendrosios rinkos akte, jie yra būtini siekiant nuodugniai ir visapusiškai įgyvendinti bendrosios rinkos teisės aktus;

| 25. | ragina valstybes nares nuolat teikti tinkamas atitikties lenteles, kuriose būtų nurodoma, kaip vidaus rinkos direktyvos perkeltos į nacionalinės teisės aktus; |
| --- | --- |

25.

ragina valstybes nares nuolat teikti tinkamas atitikties lenteles, kuriose būtų nurodoma, kaip vidaus rinkos direktyvos perkeltos į nacionalinės teisės aktus;

| 26. | ragina Komisiją imtis priemonių, kurios padėtų pagerinti ES teisės aktų rengimo kokybę; palankiai vertina pastangas, skirtas užtikrinti geresnei ir pažangesnei teisėkūrai, ir ragina visas tris teisėkūros procese dalyvaujančias institucijas nuolat stengtis gerinti teisės aktų, kuriuos jos kartu leidžia, kokybę; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją imtis priemonių, kurios padėtų pagerinti ES teisės aktų rengimo kokybę; palankiai vertina pastangas, skirtas užtikrinti geresnei ir pažangesnei teisėkūrai, ir ragina visas tris teisėkūros procese dalyvaujančias institucijas nuolat stengtis gerinti teisės aktų, kuriuos jos kartu leidžia, kokybę;

Vidaus rinkos kūrimas įmonėms ir piliečiams

| 27. | ragina Komisiją rasti būdų sustiprinti priemonių, pvz., SOLVIT, Jūsų Europos patarėjo, Europos įmonių tinklo, Europos vartotojų centrų, Europos užimtumo tarnybų, Vidaus rinkos informacinės sistemos, informacinio tinklo „Europe Direct“ ir vieno langelio principu veikiančių informacinių centrų koordinavimą, siekiant išvengti pastangų ir išteklių dubliavimo ir taip pasiekti veiksmingesnio valdymo; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją rasti būdų sustiprinti priemonių, pvz., SOLVIT, Jūsų Europos patarėjo, Europos įmonių tinklo, Europos vartotojų centrų, Europos užimtumo tarnybų, Vidaus rinkos informacinės sistemos, informacinio tinklo „Europe Direct“ ir vieno langelio principu veikiančių informacinių centrų koordinavimą, siekiant išvengti pastangų ir išteklių dubliavimo ir taip pasiekti veiksmingesnio valdymo;

| 28. | ragina Komisiją pasiūlyti būdų, kaip geriau integruoti atitinkamas priemones, pvz., SOLVIT, į Europos Parlamento peticijų nagrinėjimo procesą; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją pasiūlyti būdų, kaip geriau integruoti atitinkamas priemones, pvz., SOLVIT, į Europos Parlamento peticijų nagrinėjimo procesą;

| 29. | pabrėžia, kad ilgų metų patirtis rodo, jog SOLVIT tinklas – paprasta, greita ir taupi piliečių ir verslo problemų, iškylančių netinkamo bendrosios rinkos taisyklių taikymo atvejais, sprendimo priemonė; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad SOLVIT tinklas vis dar yra labai suskaidytas ir nepakankamai naudojamas; primygtinai ragina Komisiją skirti daugiau pastangų SOLVIT tinklo darbuotojų mokymams, švietimui ir jų keitimuisi geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad ilgų metų patirtis rodo, jog SOLVIT tinklas – paprasta, greita ir taupi piliečių ir verslo problemų, iškylančių netinkamo bendrosios rinkos taisyklių taikymo atvejais, sprendimo priemonė; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad SOLVIT tinklas vis dar yra labai suskaidytas ir nepakankamai naudojamas; primygtinai ragina Komisiją skirti daugiau pastangų SOLVIT tinklo darbuotojų mokymams, švietimui ir jų keitimuisi geriausia patirtimi;

| 30. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad SOLVIT centrai būtų tinkamai aprūpinti darbuotojais ir kad visais atvejais būtų užtikrinamas reikiamas nacionalinių administracijų, taip pat įvairių Europos Komisijos tarnybų veiklos koordinavimas ir jų tarpusavio bendravimas, siekiant užtikrinti, kad sprendimai būtų įgyvendinami; ragina Komisiją, vadovaujantis pasiūlymais, pateiktais Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl veiksmingo problemų bendrojoje rinkoje sprendimo priemonių stiprinimo, atnaujinti 2001 m. Komisijos rekomendaciją dėl SOLVIT – vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo naudojimo principų; |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad SOLVIT centrai būtų tinkamai aprūpinti darbuotojais ir kad visais atvejais būtų užtikrinamas reikiamas nacionalinių administracijų, taip pat įvairių Europos Komisijos tarnybų veiklos koordinavimas ir jų tarpusavio bendravimas, siekiant užtikrinti, kad sprendimai būtų įgyvendinami; ragina Komisiją, vadovaujantis pasiūlymais, pateiktais Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl veiksmingo problemų bendrojoje rinkoje sprendimo priemonių stiprinimo, atnaujinti 2001 m. Komisijos rekomendaciją dėl SOLVIT – vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo naudojimo principų;

| 31. | pažymi, kad sudėtingos socialinės apsaugos procedūros yra viena iš pagrindinių piliečiams rūpestį keliančių problemų, varžančių darbuotojų judumą Europoje; ragina skirti SOLVIT daugiau išteklių, kurie būtų naudojami su socialinės apsaugos klausimais susijusiems atvejams nagrinėti; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad sudėtingos socialinės apsaugos procedūros yra viena iš pagrindinių piliečiams rūpestį keliančių problemų, varžančių darbuotojų judumą Europoje; ragina skirti SOLVIT daugiau išteklių, kurie būtų naudojami su socialinės apsaugos klausimais susijusiems atvejams nagrinėti;

| 32. | pabrėžia, kad svarbu įtraukti į SOLVIT sistemą asocijuotus partnerius, ypač siekiant palengvinti SOLVIT centrams tenkančią naštą; pabrėžia, kad patirtis rodo, jog bendradarbiavimas su asocijuotais partneriais, yra veiksmingas, be kita ko, dėl to, kad jie palaiko tiesioginį ryšį su piliečiais ir įmonėmis; todėl ragina Komisija užtikrinti, kad būtų sudaromos visapusiškos galimybės asocijuotiems partneriams dalyvauti SOLVIT; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad svarbu įtraukti į SOLVIT sistemą asocijuotus partnerius, ypač siekiant palengvinti SOLVIT centrams tenkančią naštą; pabrėžia, kad patirtis rodo, jog bendradarbiavimas su asocijuotais partneriais, yra veiksmingas, be kita ko, dėl to, kad jie palaiko tiesioginį ryšį su piliečiais ir įmonėmis; todėl ragina Komisija užtikrinti, kad būtų sudaromos visapusiškos galimybės asocijuotiems partneriams dalyvauti SOLVIT;

| 33. | ragina Komisiją ir toliau dėti pastangas, kad piliečiams ir įmonėms būtų pateiktas integruotas virtualių informacijos ir pagalbos paslaugų paketas, ypač toliau plėtojant portalą „Jūsų Europa“, kaip vieno langelio principu veikiančią interneto svetainę, kurioje būtų galima susipažinti su visa informacija ir pagalbos priemonėmis; vis dėlto atkreipia dėmesį į tiesioginio žmonių ryšio svarbą ir todėl siūlo, kad šias pastangos papildytų vieno langelio principu veikiantis informacinis centras piliečiams ir vartotojams, pasitelkiant Komisijos atstovybes kiekvienoje valstybėje narėje; mano, kad ryšių palaikymo pareigūnai iš SOLVIT, Jūsų Europos patarėjo, Europos verslo ir inovacijų tinklo, Europos vartotojų centrų ir Europos užimtumo tarnybų kartu su atstovybėmis pasiektų šį tikslą ir taip koordinavimas ir sanglauda būtų geresni; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją ir toliau dėti pastangas, kad piliečiams ir įmonėms būtų pateiktas integruotas virtualių informacijos ir pagalbos paslaugų paketas, ypač toliau plėtojant portalą „Jūsų Europa“, kaip vieno langelio principu veikiančią interneto svetainę, kurioje būtų galima susipažinti su visa informacija ir pagalbos priemonėmis; vis dėlto atkreipia dėmesį į tiesioginio žmonių ryšio svarbą ir todėl siūlo, kad šias pastangos papildytų vieno langelio principu veikiantis informacinis centras piliečiams ir vartotojams, pasitelkiant Komisijos atstovybes kiekvienoje valstybėje narėje; mano, kad ryšių palaikymo pareigūnai iš SOLVIT, Jūsų Europos patarėjo, Europos verslo ir inovacijų tinklo, Europos vartotojų centrų ir Europos užimtumo tarnybų kartu su atstovybėmis pasiektų šį tikslą ir taip koordinavimas ir sanglauda būtų geresni;

| 34. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų propaguoti portalą „Jūsų Europa“ nacionalinėse administracinėse institucijose ir plėtoti portalo „Jūsų Europa“ ir nacionalinių administracinių institucijų interneto svetainių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų propaguoti portalą „Jūsų Europa“ nacionalinėse administracinėse institucijose ir plėtoti portalo „Jūsų Europa“ ir nacionalinių administracinių institucijų interneto svetainių bendradarbiavimą;

| 35. | ragina Komisiją skatinti valstybes nares toliau stiprinti vieno langelio principu veikiančius informacinius centrus ir aiškiu bei praktišku būdu teikti piliečiams informaciją, užtikrinant atitinkamą sąveiką informacijos teikimo Europos lygmeniu srityje ir visapusiškai pasinaudojant jos teikiamomis galimybėmis, pvz., Jūsų Europos patarėju; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją skatinti valstybes nares toliau stiprinti vieno langelio principu veikiančius informacinius centrus ir aiškiu bei praktišku būdu teikti piliečiams informaciją, užtikrinant atitinkamą sąveiką informacijos teikimo Europos lygmeniu srityje ir visapusiškai pasinaudojant jos teikiamomis galimybėmis, pvz., Jūsų Europos patarėju;

| 36. | ragina Komisiją pranešti apie galimybę kiekvienoje valstybėje narėje paskirti Komisijos darbuotojus, kurie dirbtų vieno langelio principu veikiančiuose informaciniuose centruose; mano, kad tai padėtų išspręsti SOLVIT nustatytas aprūpinimo darbuotojais problemas įvairiose nacionalinėse viešosiose administracinėse institucijose; ragina Komisiją apsvarstyti galimybes suteikti SOLVIT konkretų teisinį pagrindą; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją pranešti apie galimybę kiekvienoje valstybėje narėje paskirti Komisijos darbuotojus, kurie dirbtų vieno langelio principu veikiančiuose informaciniuose centruose; mano, kad tai padėtų išspręsti SOLVIT nustatytas aprūpinimo darbuotojais problemas įvairiose nacionalinėse viešosiose administracinėse institucijose; ragina Komisiją apsvarstyti galimybes suteikti SOLVIT konkretų teisinį pagrindą;

| 37. | ragina Komisiją užtikrinti, kad visose valstybėse narėse e. valdžios portaluose būtų sukurti vieno langelio principu veikiantys interneto informaciniai centrai priimančiosios šalies valstybine kalba ir anglų kalba; pažymi, kad vieno langelio principu veikiantys informaciniai centrai – itin svarbi priemonė įgyvendinant Paslaugų direktyvą; apgailestauja, kad tik trečdalyje veikiančių interneto e. valdžios portalų suteikiama prieiga prie internetinių elektroninių procedūrų; ragina valstybes nares. siekiant palengvinti tarpvalstybinį verslą Europoje, internetu teikti vartotojams suprantamą informaciją keliomis ES kalbomis dėl paslaugų teikimą reglamentuojančių taisyklių ir administracinių procedūrų; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją užtikrinti, kad visose valstybėse narėse e. valdžios portaluose būtų sukurti vieno langelio principu veikiantys interneto informaciniai centrai priimančiosios šalies valstybine kalba ir anglų kalba; pažymi, kad vieno langelio principu veikiantys informaciniai centrai – itin svarbi priemonė įgyvendinant Paslaugų direktyvą; apgailestauja, kad tik trečdalyje veikiančių interneto e. valdžios portalų suteikiama prieiga prie internetinių elektroninių procedūrų; ragina valstybes nares. siekiant palengvinti tarpvalstybinį verslą Europoje, internetu teikti vartotojams suprantamą informaciją keliomis ES kalbomis dėl paslaugų teikimą reglamentuojančių taisyklių ir administracinių procedūrų;

| 38. | ragina SOLVIT, Jūsų Europos patarėją, Europos įmonių tinklą, Europos vartotojų centrus ir Europos užimtumo tarnybą atkreipti dėmesį į pagrindines piliečių ir įmonių problemas, kaip numatyta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „Bendroji rinka žmonių akimis: trumpa gyventojų ir įmonių nuomonių ir 20 probleminių sričių apžvalga“, ir atitinkamai nustatyti savo darbo prioritetus; |
| --- | --- |

38.

ragina SOLVIT, Jūsų Europos patarėją, Europos įmonių tinklą, Europos vartotojų centrus ir Europos užimtumo tarnybą atkreipti dėmesį į pagrindines piliečių ir įmonių problemas, kaip numatyta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „Bendroji rinka žmonių akimis: trumpa gyventojų ir įmonių nuomonių ir 20 probleminių sričių apžvalga“, ir atitinkamai nustatyti savo darbo prioritetus;

| 39. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę į metinę valdymo vertinimo ataskaitą įtraukti Eurobarometro apklausų išvadas, kurios būtų jos atlikto vertinimo, siekiant geriau informuoti sprendimų priėmėjus, dalis; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją apsvarstyti galimybę į metinę valdymo vertinimo ataskaitą įtraukti Eurobarometro apklausų išvadas, kurios būtų jos atlikto vertinimo, siekiant geriau informuoti sprendimų priėmėjus, dalis;

| 40. | atkreipia dėmesį į neseniai Komisijos paskelbtus dokumentus dėl „20 pagrindinių problemų“, kurių pagrindas – minėtoji 2010 m. gegužės 20 d. rezoliucija ir kuriuose pabrėžiamos informacijos, teisėkūros ir įgyvendinimo spragos, kurių vis dar esama bendrojoje rinkoje, taip pat vartotojų ir įmonių žinių apie savo teises ir prievoles trūkumas, dėl kurio jie negali pasinaudoti bendrosios rinkos privalumais; todėl įsipareigoja pats ir ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti bendravimą su piliečiais teisių, kurias jie gauna bendrojoje rinkoje, klausimais; |
| --- | --- |

40.

atkreipia dėmesį į neseniai Komisijos paskelbtus dokumentus dėl „20 pagrindinių problemų“, kurių pagrindas – minėtoji 2010 m. gegužės 20 d. rezoliucija ir kuriuose pabrėžiamos informacijos, teisėkūros ir įgyvendinimo spragos, kurių vis dar esama bendrojoje rinkoje, taip pat vartotojų ir įmonių žinių apie savo teises ir prievoles trūkumas, dėl kurio jie negali pasinaudoti bendrosios rinkos privalumais; todėl įsipareigoja pats ir ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti bendravimą su piliečiais teisių, kurias jie gauna bendrojoje rinkoje, klausimais;

| 41. | ragina Komisiją pranešti apie pagrindines vidaus rinkos kliūtis, su kuriomis susiduria neįgalūs piliečiai ir vartotojai, ir pasirūpinti, kad būtų dedamos konkrečios pastangos pašalinti tokias kliūtis; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją pranešti apie pagrindines vidaus rinkos kliūtis, su kuriomis susiduria neįgalūs piliečiai ir vartotojai, ir pasirūpinti, kad būtų dedamos konkrečios pastangos pašalinti tokias kliūtis;

| 42. | rekomenduoja toliau koordinuoti SOLVIT ir „EU PILOT“, siekiant geresnio gerosios patirties koordinavimo ir keitimosi ja; |
| --- | --- |

42.

rekomenduoja toliau koordinuoti SOLVIT ir „EU PILOT“, siekiant geresnio gerosios patirties koordinavimo ir keitimosi ja;

| 43. | pažymi, kad pirmasis Bendrosios rinkos forumas veikia sėkmingai ir sudaro galimybę apžvelgti pažangą bendrojoje rinkoje ir padėti piliečiams ir verslininkams susipažinti su savo teisėmis ir pareigomis bendrojoje rinkoje; palankiai vertina šią veiklą kaip galimybę dar labiau atkreipti dėmesį į esamas kliūtis tinkamam bendrosios rinkos veikimui; pakartoja, kaip svarbu Komisijai ir valstybėms narėms imtis veiksmų siekiant pašalinti šias kliūtis ir daugiausia dėmesio skirti piliečių ir įmonių patiriamoms problemoms; ragina Komisiją ir valstybes nares išlaikyti šį tempą ir toliau įtraukti suinteresuotuosius subjektus ir suteikti jiems galių, reguliariai rengiant Bendrosios rinkos forumus ir papildomus dažnus vizitus, kurių tikslas būtų įvertinti ir skatinti bendrąją rinką atskirose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

43.

pažymi, kad pirmasis Bendrosios rinkos forumas veikia sėkmingai ir sudaro galimybę apžvelgti pažangą bendrojoje rinkoje ir padėti piliečiams ir verslininkams susipažinti su savo teisėmis ir pareigomis bendrojoje rinkoje; palankiai vertina šią veiklą kaip galimybę dar labiau atkreipti dėmesį į esamas kliūtis tinkamam bendrosios rinkos veikimui; pakartoja, kaip svarbu Komisijai ir valstybėms narėms imtis veiksmų siekiant pašalinti šias kliūtis ir daugiausia dėmesio skirti piliečių ir įmonių patiriamoms problemoms; ragina Komisiją ir valstybes nares išlaikyti šį tempą ir toliau įtraukti suinteresuotuosius subjektus ir suteikti jiems galių, reguliariai rengiant Bendrosios rinkos forumus ir papildomus dažnus vizitus, kurių tikslas būtų įvertinti ir skatinti bendrąją rinką atskirose valstybėse narėse;

*

* *

| 44. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

44.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 176, 2009 7 7, p. 17.

(2)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 84.

(3)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 25.

(4)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 10.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0543.

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/25

---

2012 m. gegužės 22 d., antradienisMoterų perspektyvos Turkijoje 2020 m.

P7_TA(2012)0212

2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų perspektyvų Turkijoje 2020 m. (2011/2066(INI))

2013/C 264 E/05

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją dėl diskriminacijos panaikinimo moterims (CEDAW) ir jos papildomą protokolą, kurie yra tarptautinės teisės dalis ir kurių šalimi Turkija yra atitinkamai nuo 1985 ir 2002 m., ir atsižvelgdamas į Turkijos Konstitucijos 90 straipsnį, kuriame pripažįstama, kad tarptautinė teisė turi viršenybę prieš Turkijos nacionalinę teisę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją dėl diskriminacijos panaikinimo moterims (CEDAW) ir jos papildomą protokolą, kurie yra tarptautinės teisės dalis ir kurių šalimi Turkija yra atitinkamai nuo 1985 ir 2002 m., ir atsižvelgdamas į Turkijos Konstitucijos 90 straipsnį, kuriame pripažįstama, kad tarptautinė teisė turi viršenybę prieš Turkijos nacionalinę teisę,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvencijas, pvz., Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją ir Konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos bei kovos su juo, kurias pirmoji ratifikavo Turkija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvencijas, pvz., Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją ir Konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos bei kovos su juo, kurias pirmoji ratifikavo Turkija,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos dokumentą Nr. 11372 ir Rekomendaciją Nr. 1817 (2007), pavadintus „Bendra parlamentų kova su šeiminiu smurtu prieš moteris, kampanijos laikotarpio vidurio vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos dokumentą Nr. 11372 ir Rekomendaciją Nr. 1817 (2007), pavadintus „Bendra parlamentų kova su šeiminiu smurtu prieš moteris, kampanijos laikotarpio vidurio vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į Bendrijos acquis moterų teisių ir lyčių lygybės srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrijos acquis moterų teisių ir lyčių lygybės srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 17 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą pradėti derybas su Turkija dėl narystės Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 17 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą pradėti derybas su Turkija dėl narystės Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos parengtas 2010 m. Turkijos pažangos ataskaitą (SEC(2010)1327) ir 2011 m. Turkijos pažangos ataskaitą (SEC(2011)1201), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos parengtas 2010 m. Turkijos pažangos ataskaitą (SEC(2010)1327) ir 2011 m. Turkijos pažangos ataskaitą (SEC(2011)1201),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2010–2011 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“ (COM(2010)0660), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2010–2011 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“ (COM(2010)0660),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. liepos 6 d. (1) ir 2007 m. vasario 13 d. (2) rezoliucijas dėl moterų vaidmens Turkijos visuomeniniame, ekonominiame ir politiniame gyvenime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. liepos 6 d. (1) ir 2007 m. vasario 13 d. (2) rezoliucijas dėl moterų vaidmens Turkijos visuomeniniame, ekonominiame ir politiniame gyvenime,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl Turkijos 2010 m. pažangos ataskaitos (3) ir savo 2012 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl Turkijos 2011 m. pažangos ataskaitos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl Turkijos 2010 m. pažangos ataskaitos (3) ir savo 2012 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl Turkijos 2011 m. pažangos ataskaitos (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A7–0138/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A7–0138/2012),

| A. | kadangi Turkija, kaip šalis kandidatė, privalo laikytis Bendrijos teisės aktų ir įsipareigoti gerbti žmogaus teises, įskaitant moterų teises, ir lyčių lygybę; kadangi Turkija raginama tęsti teisinę reformą ir vykdyti jos įgyvendinimo priežiūrą, taip pat organizuoti informuotumo didinimo veiklą, skirtą kovoti su smurtu prieš moteris, įskaitant smurtą šeimoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi Turkija, kaip šalis kandidatė, privalo laikytis Bendrijos teisės aktų ir įsipareigoti gerbti žmogaus teises, įskaitant moterų teises, ir lyčių lygybę; kadangi Turkija raginama tęsti teisinę reformą ir vykdyti jos įgyvendinimo priežiūrą, taip pat organizuoti informuotumo didinimo veiklą, skirtą kovoti su smurtu prieš moteris, įskaitant smurtą šeimoje;

| B. | kadangi vykdant lyčių lygybės politiką, kuria prisidedama prie augimo ir visiško užimtumo, yra daug galimybių pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus; |
| --- | --- |

B.

kadangi vykdant lyčių lygybės politiką, kuria prisidedama prie augimo ir visiško užimtumo, yra daug galimybių pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus;

| C. | kadangi Turkija daro nedidelę pažangą gerindama ir įgyvendindama savo teisės aktų sistemą, kad užtikrintų moterų dalyvavimą lygiomis teisėmis visuomeniniame, ekonominiame ir politiniame gyvenime; |
| --- | --- |

C.

kadangi Turkija daro nedidelę pažangą gerindama ir įgyvendindama savo teisės aktų sistemą, kad užtikrintų moterų dalyvavimą lygiomis teisėmis visuomeniniame, ekonominiame ir politiniame gyvenime;

| D. | kadangi 2010 m. ir 2011 m. Turkijos pažangos ataskaitose Komisija pabrėžė, kad reikalingos tolesnės ilgalaikės pastangos siekiant paversti dabartinę teisinę sistemą politine, socialine ir ekonomine tikrove; kadangi Komisija taip pat nurodė, kad lyčių lygybė, kova su smurtu prieš moteris, įskaitant nužudymus dėl garbės, bei kova su ankstyvomis ir priverstinėmis santuokomis tebėra svarbiausi iššūkiai Turkijoje; kadangi lyčių lygybė, moterų teisės ir lyčių aspekto integravimas turėtų būti įtvirtinti Turkijos Konstitucijoje, kurią ruošiamasi parengti; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2010 m. ir 2011 m. Turkijos pažangos ataskaitose Komisija pabrėžė, kad reikalingos tolesnės ilgalaikės pastangos siekiant paversti dabartinę teisinę sistemą politine, socialine ir ekonomine tikrove; kadangi Komisija taip pat nurodė, kad lyčių lygybė, kova su smurtu prieš moteris, įskaitant nužudymus dėl garbės, bei kova su ankstyvomis ir priverstinėmis santuokomis tebėra svarbiausi iššūkiai Turkijoje; kadangi lyčių lygybė, moterų teisės ir lyčių aspekto integravimas turėtų būti įtvirtinti Turkijos Konstitucijoje, kurią ruošiamasi parengti;

| E. | kadangi ypač reikalingi suderinti ir koordinuoti veiksmai smurto prieš moteris, švietimo, darbo ir atstovavimo nacionaliniu ir vietos lygmenimis srityse; |
| --- | --- |

E.

kadangi ypač reikalingi suderinti ir koordinuoti veiksmai smurto prieš moteris, švietimo, darbo ir atstovavimo nacionaliniu ir vietos lygmenimis srityse;

Teisės aktai, koordinavimas ir pilietinė visuomenė

| 1. | ragina Turkijos vyriausybę puoselėti ir stiprinti lygybės ir moterų teisių principus priimant ir iš dalies keičiant savo teisės aktus, įskaitant planuojamą naujos konstitucijos rengimo procesą; |
| --- | --- |

1.

ragina Turkijos vyriausybę puoselėti ir stiprinti lygybės ir moterų teisių principus priimant ir iš dalies keičiant savo teisės aktus, įskaitant planuojamą naujos konstitucijos rengimo procesą;

| 2. | pažymi, kad palankių sąlygų neturinčių Turkijos regionų ekonominis ir socialinis atsilikimas, taip pat su imigracija susijusios problemos, skurdas ir vyraujanti patriarchalinė visuomenės struktūra pagilina moterų problemas ir blogina jų padėtį; ragina labiau pabrėžti būtinybę atsižvelgti į regioninius skirtumus svarstant su moterų teisėmis susijusius klausimus ir atitinkamai formuoti politiką, kartu pripažįstant, kad kurdų tautybės moterys apskritai patiria didesnius sunkumus ir nelygybę; ragina Turkijos vyriausybę imtis visų reikiamų reformų ir bendradarbiauti su vietos tarybomis, siekiant užtikrinti lygias teises visoms moterims, įskaitant kurdų kilmės moteris; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad palankių sąlygų neturinčių Turkijos regionų ekonominis ir socialinis atsilikimas, taip pat su imigracija susijusios problemos, skurdas ir vyraujanti patriarchalinė visuomenės struktūra pagilina moterų problemas ir blogina jų padėtį; ragina labiau pabrėžti būtinybę atsižvelgti į regioninius skirtumus svarstant su moterų teisėmis susijusius klausimus ir atitinkamai formuoti politiką, kartu pripažįstant, kad kurdų tautybės moterys apskritai patiria didesnius sunkumus ir nelygybę; ragina Turkijos vyriausybę imtis visų reikiamų reformų ir bendradarbiauti su vietos tarybomis, siekiant užtikrinti lygias teises visoms moterims, įskaitant kurdų kilmės moteris;

| 3. | palankiai vertina tai, kad paskirtas naujas šeimos ir socialinės politikos reikalų ministras ir Turkijos parlamente įsteigtas Moterų ir vyrų lygių galimybių komitetas, kuris sėkmingai dirba inicijuodamas tyrimus, rengdamas pranešimus ir konsultuodamasis su įvairiomis organizacijomis, įskaitant ir nevyriausybines organizacijas (NVO), tokiais svarbiais klausimais kaip smurtas prieš moteris ir vaikų vedybos; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina tai, kad paskirtas naujas šeimos ir socialinės politikos reikalų ministras ir Turkijos parlamente įsteigtas Moterų ir vyrų lygių galimybių komitetas, kuris sėkmingai dirba inicijuodamas tyrimus, rengdamas pranešimus ir konsultuodamasis su įvairiomis organizacijomis, įskaitant ir nevyriausybines organizacijas (NVO), tokiais svarbiais klausimais kaip smurtas prieš moteris ir vaikų vedybos;

| 4. | pabrėžia veiksmingo koordinavimo svarbą užtikrinant lyčių aspekto integravimą; todėl palankiai vertina Turkijos vyriausybės pastangas stiprinti valstybinių institucijų bendradarbiavimą lyčių aspekto integravimo klausimu; ragina Turkijos vyriausybę patvirtinti tolesnes strategijas, užtikrinant aktyvų ir nediskriminacinį pilietinės visuomenės dalyvavimą, kuris padėtų garantuoti visiškos lygybės principo taikymą ir veiksmingą šio taikymo stebėseną, įskaitant vyrų ir moterų užmokesčio skirtumo panaikinimą, ir įgyvendinti šio bendradarbiavimo rezultatus praktikoje; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia veiksmingo koordinavimo svarbą užtikrinant lyčių aspekto integravimą; todėl palankiai vertina Turkijos vyriausybės pastangas stiprinti valstybinių institucijų bendradarbiavimą lyčių aspekto integravimo klausimu; ragina Turkijos vyriausybę patvirtinti tolesnes strategijas, užtikrinant aktyvų ir nediskriminacinį pilietinės visuomenės dalyvavimą, kuris padėtų garantuoti visiškos lygybės principo taikymą ir veiksmingą šio taikymo stebėseną, įskaitant vyrų ir moterų užmokesčio skirtumo panaikinimą, ir įgyvendinti šio bendradarbiavimo rezultatus praktikoje;

| 5. | pabrėžia poreikį esamus teisės aktus, kuriuose atsižvelgiama į lyčių lygybės aspektą, praktiškai įgyvendinti visoje šalyje, skiriant pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių, pasirūpinant nuoseklumu ir kuriant aiškiais ir įvertinamais tikslais pagrįstus stebėsenos mechanizmus; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia poreikį esamus teisės aktus, kuriuose atsižvelgiama į lyčių lygybės aspektą, praktiškai įgyvendinti visoje šalyje, skiriant pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių, pasirūpinant nuoseklumu ir kuriant aiškiais ir įvertinamais tikslais pagrįstus stebėsenos mechanizmus;

| 6. | ragina Turkijos vyriausybę pripažinti pilietinės visuomenės dalyvavimo svarbą kuriant ir įgyvendinant lyčių lygybės politiką ir užtikrinti NVO dalyvavimą centriniu ir vietos lygmenimis, kad būtų sukurta palankiausia moterims politika; |
| --- | --- |

6.

ragina Turkijos vyriausybę pripažinti pilietinės visuomenės dalyvavimo svarbą kuriant ir įgyvendinant lyčių lygybės politiką ir užtikrinti NVO dalyvavimą centriniu ir vietos lygmenimis, kad būtų sukurta palankiausia moterims politika;

| 7. | palankiai vertina Turkijos pažangą registruojant kiekvieną gimusį vaiką – dabar jų užregistruojama 93 proc.; pažymi, kad reikia nuolat ir sistemingai rinkti specifinius su konkrečia lytimi susijusius duomenis, taip pat stebėti pažangą, daromą įgyvendinant nacionalinius teisės aktus arba ištaisant nacionalinių įstatymų spragas; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina Turkijos pažangą registruojant kiekvieną gimusį vaiką – dabar jų užregistruojama 93 proc.; pažymi, kad reikia nuolat ir sistemingai rinkti specifinius su konkrečia lytimi susijusius duomenis, taip pat stebėti pažangą, daromą įgyvendinant nacionalinius teisės aktus arba ištaisant nacionalinių įstatymų spragas;

| 8. | norėtų sužinoti, kokią pažangą padarė Turkijos vyriausybė pripažįstant lesbiečių, gėjų, biseksualų ir transseksualų teises viešajame gyvenime; |
| --- | --- |

8.

norėtų sužinoti, kokią pažangą padarė Turkijos vyriausybė pripažįstant lesbiečių, gėjų, biseksualų ir transseksualų teises viešajame gyvenime;

Smurtas prieš moteris

| 9. | pabrėžia, kad, oficialiais Turkijos statistikos instituto duomenimis, 39 proc. Turkijos moterų savo gyvenime yra patyrusios fizinį smurtą; yra labai susirūpinęs dėl nuolatinių ir sunkių smurto prieš mergaites ir moteris atvejų, įskaitant nužudymus dėl garbės, ankstyvų ir priverstinių santuokų ir neveiksmingų moterų teisių gynimo būdų, taip pat dėl Turkijos valdžios institucijų atlaidumo baudžiant nusikaltimų dėl lyties kaltininkus; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad, oficialiais Turkijos statistikos instituto duomenimis, 39 proc. Turkijos moterų savo gyvenime yra patyrusios fizinį smurtą; yra labai susirūpinęs dėl nuolatinių ir sunkių smurto prieš mergaites ir moteris atvejų, įskaitant nužudymus dėl garbės, ankstyvų ir priverstinių santuokų ir neveiksmingų moterų teisių gynimo būdų, taip pat dėl Turkijos valdžios institucijų atlaidumo baudžiant nusikaltimų dėl lyties kaltininkus;

| 10. | ragina Turkijos vyriausybę imtis efektyvesnių veiksmų kovojant su nužudymais dėl garbės ir šiuo tikslu įgyvendinti tinkamas teisėkūros, teisines ir finansines priemones siekiant užkirsti kelią tokiems nužudymams ir bausti kaltininkus bei visus šeimos narius, kurie tylėdami pritaria smurtui prieš moteris, ypač nužudymų dėl garbės atveju, taip pat padėti aukoms; teiraujasi Turkijos vyriausybės, ar aukų skaičius kiek nors sumažėjo po to, kai į Turkijos Baudžiamąjį kodeksą buvo įtrauktas pakeitimas, jog nužudymas dėl garbės – sunkinanti aplinkybė nužudymo atveju; be to, teiraujasi, kiek nužudymų dėl garbės bylų išnagrinėjo teisėjai ir kokios buvo paskirtos bausmės; |
| --- | --- |

10.

ragina Turkijos vyriausybę imtis efektyvesnių veiksmų kovojant su nužudymais dėl garbės ir šiuo tikslu įgyvendinti tinkamas teisėkūros, teisines ir finansines priemones siekiant užkirsti kelią tokiems nužudymams ir bausti kaltininkus bei visus šeimos narius, kurie tylėdami pritaria smurtui prieš moteris, ypač nužudymų dėl garbės atveju, taip pat padėti aukoms; teiraujasi Turkijos vyriausybės, ar aukų skaičius kiek nors sumažėjo po to, kai į Turkijos Baudžiamąjį kodeksą buvo įtrauktas pakeitimas, jog nužudymas dėl garbės – sunkinanti aplinkybė nužudymo atveju; be to, teiraujasi, kiek nužudymų dėl garbės bylų išnagrinėjo teisėjai ir kokios buvo paskirtos bausmės;

| 11. | ragina Turkijos vyriausybę atlikti staigaus moterų savižudybių skaičiaus padidėjimo Rytų Turkijoje tyrimą ir atidžiai ištirti vadinamųjų savižudybių dėl garbės reiškinį, taip pat teikti pagalbą ir paramą moterims, patiriančioms šeimos ir aplinkos spaudimą, siekiant užkirsti kelią tam, kad vietoj nužudymo dėl garbės šeimos priverstų moteris nusižudyti; |
| --- | --- |

11.

ragina Turkijos vyriausybę atlikti staigaus moterų savižudybių skaičiaus padidėjimo Rytų Turkijoje tyrimą ir atidžiai ištirti vadinamųjų savižudybių dėl garbės reiškinį, taip pat teikti pagalbą ir paramą moterims, patiriančioms šeimos ir aplinkos spaudimą, siekiant užkirsti kelią tam, kad vietoj nužudymo dėl garbės šeimos priverstų moteris nusižudyti;

| 12. | pažymi, kad bet koks smurtas prieš moteris nepriimtinas; ragina Turkijos vyriausybę patvirtinti ir įgyvendinti visiško smurto prieš moteris netoleravimo politiką, priimant, prižiūrint ir įgyvendinant atitinkamus teisės aktus, skirtus apsaugoti aukas, nubausti kaltininkus ir užkirsti kelią smurtui; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad bet koks smurtas prieš moteris nepriimtinas; ragina Turkijos vyriausybę patvirtinti ir įgyvendinti visiško smurto prieš moteris netoleravimo politiką, priimant, prižiūrint ir įgyvendinant atitinkamus teisės aktus, skirtus apsaugoti aukas, nubausti kaltininkus ir užkirsti kelią smurtui;

| 13. | palankiai vertina Įstatymo Nr. 4320 dėl šeimos apsaugos pakeitimą nuo 2012 m. kovo 8 d. Įstatymu Nr. 6284 dėl šeimos apsaugos ir smurto prieš moteris prevencijos; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti platų jo taikymą, nepriklausomai nuo aukos ir agresoriaus santykių pobūdžio ir lytinės tapatybės, veiksmingas teisinės teisių gynimo priemones ir apsaugos mechanizmus, taip pat tai, kad reikia griežtai ir skubiai įgyvendinti teisinę sistemą be jokių nuolaidų, kad būtų panaikintas smurtas prieš moteris, o smurtautojams prieš moteris būtų nustatytos atgrasančios ir griežtos bausmės; pabrėžia, kad reikia priimti nuostatas dėl smurtaujančių sutuoktinių arba partnerių iškeldinimo ir užtikrinti aukoms veiksmingas galimybes kreiptis į teismą ir pasinaudoti apsaugos priemonėmis; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina Įstatymo Nr. 4320 dėl šeimos apsaugos pakeitimą nuo 2012 m. kovo 8 d. Įstatymu Nr. 6284 dėl šeimos apsaugos ir smurto prieš moteris prevencijos; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti platų jo taikymą, nepriklausomai nuo aukos ir agresoriaus santykių pobūdžio ir lytinės tapatybės, veiksmingas teisinės teisių gynimo priemones ir apsaugos mechanizmus, taip pat tai, kad reikia griežtai ir skubiai įgyvendinti teisinę sistemą be jokių nuolaidų, kad būtų panaikintas smurtas prieš moteris, o smurtautojams prieš moteris būtų nustatytos atgrasančios ir griežtos bausmės; pabrėžia, kad reikia priimti nuostatas dėl smurtaujančių sutuoktinių arba partnerių iškeldinimo ir užtikrinti aukoms veiksmingas galimybes kreiptis į teismą ir pasinaudoti apsaugos priemonėmis;

| 14. | ragina Turkijos vyriausybę sukurti stebėsenos sistemą, kartu nustatant nacionalinio kovos su smurtu prieš moteris veiksmų plano įgyvendinimo gaires bei tvarkaraštį, ir tvirtai įsipareigoti užtikrinti, kad planui būtų skirtas pakankamas Turkijos vyriausybės finansavimas; |
| --- | --- |

14.

ragina Turkijos vyriausybę sukurti stebėsenos sistemą, kartu nustatant nacionalinio kovos su smurtu prieš moteris veiksmų plano įgyvendinimo gaires bei tvarkaraštį, ir tvirtai įsipareigoti užtikrinti, kad planui būtų skirtas pakankamas Turkijos vyriausybės finansavimas;

| 15. | palankiai vertina tolesnį policijos pareigūnų, sveikatos darbuotojų, teisėjų, prokurorų, religinio personalo ir kitų oficialias pareigas einančių asmenų mokymą apie šeiminio smurto prevenciją; dar kartą pažymi, kad greta šių pastangų reikalingas mechanizmas nustatyti asmenis, kurie neapgina aukų arba nepadeda joms, ir pradėti prieš juos tyrimą, be to, pabrėžia, kad svarbu apsaugos priemonėms skirti pakankamai biudžeto lėšų; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina tolesnį policijos pareigūnų, sveikatos darbuotojų, teisėjų, prokurorų, religinio personalo ir kitų oficialias pareigas einančių asmenų mokymą apie šeiminio smurto prevenciją; dar kartą pažymi, kad greta šių pastangų reikalingas mechanizmas nustatyti asmenis, kurie neapgina aukų arba nepadeda joms, ir pradėti prieš juos tyrimą, be to, pabrėžia, kad svarbu apsaugos priemonėms skirti pakankamai biudžeto lėšų;

| 16. | palankiai vertina tai, kad Ankaros generalinėje prokuratūroje įsteigtas specialus kovos su smurtu šeimoje biuras; pabrėžia, jog užtikrinant, kad smurto prieš moteris atvejais visam teisiniam procesui vadovautų prokurorai, kurie turi specialių žinių smurto šeimoje klausimu, suteikiant minėtajam specialiam biurui įgaliojimus priimti iš karto ir tiesiogiai galiojančius potvarkius policijai suimti kaltininkus ir apsaugoti auką, įskaitant neatidėliotiną apsaugos orderių vykdymą ir perkėlimą į prieglaudas, šio biuro įsteigimas reiškia svarbų žingsnį kovojant su prievarta prieš moteris, apsaugant augas ir baudžiant kaltininkus; norėdamas užtikrinti, kad ši apsauga būtų taikoma visoje šalyje, ragina Turkijos vyriausybę visose šalies provincijose įsteigti specialius prokurorų biurus, kurie būtų atsakingi už kovą su smurtu šeimoje; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina tai, kad Ankaros generalinėje prokuratūroje įsteigtas specialus kovos su smurtu šeimoje biuras; pabrėžia, jog užtikrinant, kad smurto prieš moteris atvejais visam teisiniam procesui vadovautų prokurorai, kurie turi specialių žinių smurto šeimoje klausimu, suteikiant minėtajam specialiam biurui įgaliojimus priimti iš karto ir tiesiogiai galiojančius potvarkius policijai suimti kaltininkus ir apsaugoti auką, įskaitant neatidėliotiną apsaugos orderių vykdymą ir perkėlimą į prieglaudas, šio biuro įsteigimas reiškia svarbų žingsnį kovojant su prievarta prieš moteris, apsaugant augas ir baudžiant kaltininkus; norėdamas užtikrinti, kad ši apsauga būtų taikoma visoje šalyje, ragina Turkijos vyriausybę visose šalies provincijose įsteigti specialius prokurorų biurus, kurie būtų atsakingi už kovą su smurtu šeimoje;

| 17. | ragina Turkijos vyriausybę užtikrinti aukoms veiksmingas galimybes susipažinti su teisine informacija, gauti teisinę pagalbą ir dalyvauti atitinkamame teismo procese, kurio metu jos galėtų siekti teisingumo organizuodamos savo teisių gynybą tokiu būdu, kad nekiltų tolesnio smurto grėsmė; |
| --- | --- |

17.

ragina Turkijos vyriausybę užtikrinti aukoms veiksmingas galimybes susipažinti su teisine informacija, gauti teisinę pagalbą ir dalyvauti atitinkamame teismo procese, kurio metu jos galėtų siekti teisingumo organizuodamos savo teisių gynybą tokiu būdu, kad nekiltų tolesnio smurto grėsmė;

| 18. | pritaria tam, kad apsaugos priemonės turėtų būti vienodai prieinamos ir moterims imigrantėms, kurios susiduria su papildomomis problemomis (pvz., kalbos barjeru, izoliacija šeimoje ir t. t.); |
| --- | --- |

18.

pritaria tam, kad apsaugos priemonės turėtų būti vienodai prieinamos ir moterims imigrantėms, kurios susiduria su papildomomis problemomis (pvz., kalbos barjeru, izoliacija šeimoje ir t. t.);

| 19. | palankiai vertina Turkijos vyriausybės iniciatyvas pertvarkyti prieglaudų sistemą konsultuojantis su visais suinteresuotaisiais subjektais; pažymi, kad anot Generalinio direktorato dėl moterų padėties oficialus prieglaudų, skirtų moterims, kurios tapo smurto aukomis, skaičius yra 81, o tai vis dėlto labai mažas skaičius ir nepatenkina maždaug 70 mln. gyventojų poreikių; ragina Turkijos vyriausybę įsteigti pakankamai prieglaudų, kurios turi būti tolygiai išdėstytos visoje šalyje, kaip numatyta pagal 2011 m. gegužės 11 d. Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos bei kovos su juo nuostatas, ir tokiu būdu įgyvendinti tikslą, kurį ji užsibrėžė Savivaldybių įstatyme, be to, įsteigti prieglaudą kiekvienoje savivaldybėje, turinčioje ne mažiau kaip 50 000 gyventojų; pažymi, kad prieglaudos turi būti išdėstytos visoje šalyje, užtikrinant tinkamą pusiausvyrą tarp kaimo ir miesto vietovių; pabrėžia, kad svarbu numatyti mechanizmus siekiant stiprinti dabartinių prieglaudų saugumą, pajėgumus ir priežiūrą, taip pat numatyti sankcijas, jei šie reikalavimai nevykdomi, įdirbinti gerai parengtus ir gerai apmokamus socialinius darbuotojus, be to, siūlyti profesinius mokymo kursus ir kitas paslaugas siekiant užtikrinti, kad prieglaudose gyvenančios moterys įgytų tinkamų gebėjimų pradėti naują gyvenimą sau ir savo vaikams; pabrėžia, kad norint užtikrinti aukų saugumą svarbu neskelbti informacijos apie šių prieglaudų vietą; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina Turkijos vyriausybės iniciatyvas pertvarkyti prieglaudų sistemą konsultuojantis su visais suinteresuotaisiais subjektais; pažymi, kad anot Generalinio direktorato dėl moterų padėties oficialus prieglaudų, skirtų moterims, kurios tapo smurto aukomis, skaičius yra 81, o tai vis dėlto labai mažas skaičius ir nepatenkina maždaug 70 mln. gyventojų poreikių; ragina Turkijos vyriausybę įsteigti pakankamai prieglaudų, kurios turi būti tolygiai išdėstytos visoje šalyje, kaip numatyta pagal 2011 m. gegužės 11 d. Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos bei kovos su juo nuostatas, ir tokiu būdu įgyvendinti tikslą, kurį ji užsibrėžė Savivaldybių įstatyme, be to, įsteigti prieglaudą kiekvienoje savivaldybėje, turinčioje ne mažiau kaip 50 000 gyventojų; pažymi, kad prieglaudos turi būti išdėstytos visoje šalyje, užtikrinant tinkamą pusiausvyrą tarp kaimo ir miesto vietovių; pabrėžia, kad svarbu numatyti mechanizmus siekiant stiprinti dabartinių prieglaudų saugumą, pajėgumus ir priežiūrą, taip pat numatyti sankcijas, jei šie reikalavimai nevykdomi, įdirbinti gerai parengtus ir gerai apmokamus socialinius darbuotojus, be to, siūlyti profesinius mokymo kursus ir kitas paslaugas siekiant užtikrinti, kad prieglaudose gyvenančios moterys įgytų tinkamų gebėjimų pradėti naują gyvenimą sau ir savo vaikams; pabrėžia, kad norint užtikrinti aukų saugumą svarbu neskelbti informacijos apie šių prieglaudų vietą;

| 20. | pabrėžia vyrų, linkusių į smurtą, gydymo svarbą; taigi siūlo, kad vyrai, kurių atžvilgiu buvo priimta apribojanti nutartis, dalyvautų lygtinio nuteisimo tarnybų reabilitacijos programose; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia vyrų, linkusių į smurtą, gydymo svarbą; taigi siūlo, kad vyrai, kurių atžvilgiu buvo priimta apribojanti nutartis, dalyvautų lygtinio nuteisimo tarnybų reabilitacijos programose;

| 21. | palankiai vertina telefoninių pagalbos linijų sukūrimą ir Smurto stebėsenos ir prevencijos centrų steigimą, kuriuose smurtą dėl lyties patyrusios aukos gauna medicininį gydymą ir psichologines konsultacijas vykstant jų teisminiams procesams, kad būtų užkirstas kelias pakartotinei jų viktimizacijai; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina telefoninių pagalbos linijų sukūrimą ir Smurto stebėsenos ir prevencijos centrų steigimą, kuriuose smurtą dėl lyties patyrusios aukos gauna medicininį gydymą ir psichologines konsultacijas vykstant jų teisminiams procesams, kad būtų užkirstas kelias pakartotinei jų viktimizacijai;

| 22. | ragina Turkijos vyriausybę priverstinę santuoką laikyti nusikaltimu ir vykdant informavimo kampanijas atkreipti vyrų ir moterų dėmesį į teisę laisvai pasirinkti partnerį; pabrėžia, kad svarbu ugdyti mokinių mokyklose ir tėvų suvokimą, jog priverstinė santuoka yra neteisėta; |
| --- | --- |

22.

ragina Turkijos vyriausybę priverstinę santuoką laikyti nusikaltimu ir vykdant informavimo kampanijas atkreipti vyrų ir moterų dėmesį į teisę laisvai pasirinkti partnerį; pabrėžia, kad svarbu ugdyti mokinių mokyklose ir tėvų suvokimą, jog priverstinė santuoka yra neteisėta;

| 23. | yra giliai susirūpinęs dėl blogesnės vienišų ar išsiskyrusių moterų, moterų, kurios susituokė tik religinės ceremonijos metu, t. y., kurių santuoka neturi teisinio statuso, ir moterų, priklausančių mažumų grupėms, padėties; |
| --- | --- |

23.

yra giliai susirūpinęs dėl blogesnės vienišų ar išsiskyrusių moterų, moterų, kurios susituokė tik religinės ceremonijos metu, t. y., kurių santuoka neturi teisinio statuso, ir moterų, priklausančių mažumų grupėms, padėties;

| 24. | pabrėžia, kad svarbu skatinti pagarbą religinėms mažumoms priklausančioms moterims ir remti religijų dialogą; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad svarbu skatinti pagarbą religinėms mažumoms priklausančioms moterims ir remti religijų dialogą;

Išsilavinimas

| 25. | pabrėžia švietimo svarbą suteikiant moterims daugiau galių ir užtikrinant, kad į lyčių aspektą būtų atsižvelgiama visais švietimo lygmenimis; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia švietimo svarbą suteikiant moterims daugiau galių ir užtikrinant, kad į lyčių aspektą būtų atsižvelgiama visais švietimo lygmenimis;

| 26. | pažymi, kad pagal 1948 m. gruodžio 10 d. JT Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 26 straipsnį teisė į švietimą yra žmogaus teisė; |
| --- | --- |

26.

pažymi, kad pagal 1948 m. gruodžio 10 d. JT Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 26 straipsnį teisė į švietimą yra žmogaus teisė;

| 27. | palankiai vertina tai, kad padaugėjo pradinio ugdymo įstaigas (1–8 klasė) lankančių mergaičių ir kad šiuo metu beveik nebeliko lyčių skirtumų pradinio ugdymo srityje; vis dėlto apgailestauja, kad vidurinio ugdymo srityje lyčių skirtumų šiek tiek padaugėjo, ir primygtinai ragina Turkijos vyriausybę imtis visų reikiamų veiksmų siekiant sumažinti šiuos skirtumus ir numatyti tolesnes priemones siekiant užtikrinti, kad visi vaikai lankytų mokyklą; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina tai, kad padaugėjo pradinio ugdymo įstaigas (1–8 klasė) lankančių mergaičių ir kad šiuo metu beveik nebeliko lyčių skirtumų pradinio ugdymo srityje; vis dėlto apgailestauja, kad vidurinio ugdymo srityje lyčių skirtumų šiek tiek padaugėjo, ir primygtinai ragina Turkijos vyriausybę imtis visų reikiamų veiksmų siekiant sumažinti šiuos skirtumus ir numatyti tolesnes priemones siekiant užtikrinti, kad visi vaikai lankytų mokyklą;

| 28. | ragina per švietimo sistemą remti profesines mokyklas, kuriose moterys būtų mokomos amatų ir rengiamos dirbti paslaugų sektoriuje; |
| --- | --- |

28.

ragina per švietimo sistemą remti profesines mokyklas, kuriose moterys būtų mokomos amatų ir rengiamos dirbti paslaugų sektoriuje;

| 29. | ragina Turkijos vyriausybę kovoti su seksualiniu išnaudojimu, seksualine prievarta, smurtu šeimoje, skurdu, neraštingumu ir mergaičių išnaudojimu, be to, suteikti lygias galimybes gauti išsilavinimą neatsižvelgiant į amžių, kalbą, etninę kilmę ir lytį; |
| --- | --- |

29.

ragina Turkijos vyriausybę kovoti su seksualiniu išnaudojimu, seksualine prievarta, smurtu šeimoje, skurdu, neraštingumu ir mergaičių išnaudojimu, be to, suteikti lygias galimybes gauti išsilavinimą neatsižvelgiant į amžių, kalbą, etninę kilmę ir lytį;

| 30. | yra susirūpinęs, kad ikimokyklinį ugdymą gaunančių vaikų procentas 0–5 metų amžiaus grupėje vis dar yra labai mažas ir kad trūksta pažangos teikiant vaikų priežiūros ir ikimokyklinio ugdymo paslaugas; primygtinai ragina Turkijos vyriausybę skirti pakankamai išteklių, kad būtų galima išplėsti prieinamas vaikų priežiūros paslaugas šio amžiaus grupei; be to, ragina Turkijos vyriausybę iš dalies pakeisti taisykles dėl vaikų priežiūros centrų, pagal kurias įmonės, kuriose dirba daugiau nei 150 moterų, privalo užtikrinti savo darbuotojoms moterims nemokamas vaikų priežiūros paslaugas, kadangi ši nuostata atspindi diskriminacinį požiūrį, pagal kurį už vaiko auginimą atsakingomis laikomos tik moterys, ir turi neigiamo poveikio įmonių sprendimams įdarbinti daugiau moterų; |
| --- | --- |

30.

yra susirūpinęs, kad ikimokyklinį ugdymą gaunančių vaikų procentas 0–5 metų amžiaus grupėje vis dar yra labai mažas ir kad trūksta pažangos teikiant vaikų priežiūros ir ikimokyklinio ugdymo paslaugas; primygtinai ragina Turkijos vyriausybę skirti pakankamai išteklių, kad būtų galima išplėsti prieinamas vaikų priežiūros paslaugas šio amžiaus grupei; be to, ragina Turkijos vyriausybę iš dalies pakeisti taisykles dėl vaikų priežiūros centrų, pagal kurias įmonės, kuriose dirba daugiau nei 150 moterų, privalo užtikrinti savo darbuotojoms moterims nemokamas vaikų priežiūros paslaugas, kadangi ši nuostata atspindi diskriminacinį požiūrį, pagal kurį už vaiko auginimą atsakingomis laikomos tik moterys, ir turi neigiamo poveikio įmonių sprendimams įdarbinti daugiau moterų;

| 31. | ragina Turkijos vyriausybę sustiprinti savo pastangas ir informuotumo didinimo kampanijas, siekiant panaikinti milijonų moterų (ypač kurdžių, imigrančių ir romų kilmės moterų) neraštingumą ir skurdą, ir skirti ypatingą dėmesį moterims, gyvenančioms kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

31.

ragina Turkijos vyriausybę sustiprinti savo pastangas ir informuotumo didinimo kampanijas, siekiant panaikinti milijonų moterų (ypač kurdžių, imigrančių ir romų kilmės moterų) neraštingumą ir skurdą, ir skirti ypatingą dėmesį moterims, gyvenančioms kaimo vietovėse;

| 32. | palankiai vertina Turkijos vyriausybės iniciatyvas, pvz., socialinės rizikos mažinimo projektą (sąlyginis pinigų pervedimas), pagal kurį nepasiturinčioms šeimoms mokama tam tikra pinigų suma už kiekvieną pradinę mokyklą lankantį vaiką; atkreipia dėmesį į tai, kad šeimoms skiriama suma mergaičių atveju yra didesnė, nei skiriama berniukų atveju ir kad ši suma yra įteikiama motinoms; palankiai vertina tai, kad tokiu būdu kartu sprendžiama ir mergaičių ugdymo, ir didesnių galių suteikimo moterims šeimoje problema; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad mokyklas paliekančių moksleivių, ypač iš sezoninių darbuotojų migrantų šeimų bei romų vaikų, problema vis dar kelia susirūpinimą ir ragina Turkijos vyriausybę remti ir visapusiškai naudoti išankstinio perspėjimo sistemą, skirtą vaikams, kuriems gresia pavojus nebaigti mokyklos, taip pat šalinti regioninius skirtumus tiek pradinio, tiek ir vidurinio ugdymo srityse; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina Turkijos vyriausybės iniciatyvas, pvz., socialinės rizikos mažinimo projektą (sąlyginis pinigų pervedimas), pagal kurį nepasiturinčioms šeimoms mokama tam tikra pinigų suma už kiekvieną pradinę mokyklą lankantį vaiką; atkreipia dėmesį į tai, kad šeimoms skiriama suma mergaičių atveju yra didesnė, nei skiriama berniukų atveju ir kad ši suma yra įteikiama motinoms; palankiai vertina tai, kad tokiu būdu kartu sprendžiama ir mergaičių ugdymo, ir didesnių galių suteikimo moterims šeimoje problema; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad mokyklas paliekančių moksleivių, ypač iš sezoninių darbuotojų migrantų šeimų bei romų vaikų, problema vis dar kelia susirūpinimą ir ragina Turkijos vyriausybę remti ir visapusiškai naudoti išankstinio perspėjimo sistemą, skirtą vaikams, kuriems gresia pavojus nebaigti mokyklos, taip pat šalinti regioninius skirtumus tiek pradinio, tiek ir vidurinio ugdymo srityse;

| 33. | pabrėžia, kad lyčių stereotipų problema geriausiai gali būti sprendžiama švietimo sistemoje; taigi teigiamai vertina prie Švietimo ministerijos įsteigtą Lyčių lygybės komisiją; teigiamai vertina jos pastangas iš ugdymo medžiagos šalinti moteris diskriminuojančią kalbą, vaizdus ir posakius; vis dėlto pažymi, kad reikia tolesnių pastangų norint visais švietimo ir mokymo lygmenimis iš mokymo vadovėlių pašalinti lyčių atžvilgiu tendencingą medžiagą, todėl prašo Turkijos vyriausybės įvertinti pažangą, padarytą siekiant iš ugdymo medžiagos pašalinti šališką lyčių traktavimą; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad lyčių stereotipų problema geriausiai gali būti sprendžiama švietimo sistemoje; taigi teigiamai vertina prie Švietimo ministerijos įsteigtą Lyčių lygybės komisiją; teigiamai vertina jos pastangas iš ugdymo medžiagos šalinti moteris diskriminuojančią kalbą, vaizdus ir posakius; vis dėlto pažymi, kad reikia tolesnių pastangų norint visais švietimo ir mokymo lygmenimis iš mokymo vadovėlių pašalinti lyčių atžvilgiu tendencingą medžiagą, todėl prašo Turkijos vyriausybės įvertinti pažangą, padarytą siekiant iš ugdymo medžiagos pašalinti šališką lyčių traktavimą;

| 34. | ragina visas aukštojo mokslo institucijas įtraukti lyčių lygybės kursus į būsimiems mokytojams skirtą privalomųjų dalykų tvarkaraštį ir ragina Turkijos vyriausybę įtraukti šią temą į dirbančių mokytojų mokymo programas; |
| --- | --- |

34.

ragina visas aukštojo mokslo institucijas įtraukti lyčių lygybės kursus į būsimiems mokytojams skirtą privalomųjų dalykų tvarkaraštį ir ragina Turkijos vyriausybę įtraukti šią temą į dirbančių mokytojų mokymo programas;

| 35. | pabrėžia, jog norint užtikrinti, kad mergaitės gautų privalomą pradinį ugdymą ir išvengti to, kad iš jų būtų atimta galimybė studijuoti arba kad jos būtų priverstos sudaryti ankstyvas santuokas, itin svarbu numatyti, kad visą formaliojo privalomo pradinio švietimo sistemą sudarytų vienas blokas, nepaliekantis spragų švietimo sistemoje, nes dėl to merginos gali nebaigti mokyklos, ypač kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, jog norint užtikrinti, kad mergaitės gautų privalomą pradinį ugdymą ir išvengti to, kad iš jų būtų atimta galimybė studijuoti arba kad jos būtų priverstos sudaryti ankstyvas santuokas, itin svarbu numatyti, kad visą formaliojo privalomo pradinio švietimo sistemą sudarytų vienas blokas, nepaliekantis spragų švietimo sistemoje, nes dėl to merginos gali nebaigti mokyklos, ypač kaimo vietovėse;

Dalyvavimas darbo rinkoje

| 36. | pabrėžia, kad dirbančių moterų Turkijoje labai nedaug, t. y. šis rodiklis gerokai mažesnis nei tikslai, numatyti strategijoje „Europa 2020“, todėl ragina Turkijos vyriausybę parengti nacionalinį veiksmų planą, siekiant užtikrinti aktyvesnį moterų dalyvavimą darbo rinkoje; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad dirbančių moterų Turkijoje labai nedaug, t. y. šis rodiklis gerokai mažesnis nei tikslai, numatyti strategijoje „Europa 2020“, todėl ragina Turkijos vyriausybę parengti nacionalinį veiksmų planą, siekiant užtikrinti aktyvesnį moterų dalyvavimą darbo rinkoje;

| 37. | ragina imtis tolesnių veiksmų pagal aktyvių darbo rinkos priemonių sistemą, kuria siekiama mažinti moterų ir jaunų žmonių nedarbą; ragina Turkijos vyriausybę skirti daugiau lėšų iš savo biudžeto siekiant įdarbinti bedarbes moteris; |
| --- | --- |

37.

ragina imtis tolesnių veiksmų pagal aktyvių darbo rinkos priemonių sistemą, kuria siekiama mažinti moterų ir jaunų žmonių nedarbą; ragina Turkijos vyriausybę skirti daugiau lėšų iš savo biudžeto siekiant įdarbinti bedarbes moteris;

| 38. | ragina Turkijos vyriausybę kuo efektyviau naudoti lėšas, kurios skiriamos iš ES biudžeto Turkijoje įgyvendinamiems projektams; ragina Komisiją atidžiai tikrinti, ar lėšos panaudojamos veiksmingai; |
| --- | --- |

38.

ragina Turkijos vyriausybę kuo efektyviau naudoti lėšas, kurios skiriamos iš ES biudžeto Turkijoje įgyvendinamiems projektams; ragina Komisiją atidžiai tikrinti, ar lėšos panaudojamos veiksmingai;

| 39. | ragina įgyvendinti ministro pirmininko aplinkraščio Nr. 2010/14 nuostatas dėl dirbančių moterų skaičiaus didinimo ir lygių galimybių siekimo; šiuo klausimu atkreipia dėmesį į ES strateginius planus ir priemones, kuriais siekiama subalansuotai ir tinkamai didinti vadovaujamus postus užimančių moterų skaičių; |
| --- | --- |

39.

ragina įgyvendinti ministro pirmininko aplinkraščio Nr. 2010/14 nuostatas dėl dirbančių moterų skaičiaus didinimo ir lygių galimybių siekimo; šiuo klausimu atkreipia dėmesį į ES strateginius planus ir priemones, kuriais siekiama subalansuotai ir tinkamai didinti vadovaujamus postus užimančių moterų skaičių;

| 40. | ragina Turkijos vyriausybę skatinti aktyvų moterų dalyvavimą darbo rinkoje, be kita, įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama užtikrinti geresnes darbo sąlygas, vienodą darbo užmokestį už vienodą darbą, mokymąsi visą gyvenimą, lankstų darbo laiką bei tinkamą šeimos gyvenimo ir profesinės veiklos pusiausvyrą; |
| --- | --- |

40.

ragina Turkijos vyriausybę skatinti aktyvų moterų dalyvavimą darbo rinkoje, be kita, įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama užtikrinti geresnes darbo sąlygas, vienodą darbo užmokestį už vienodą darbą, mokymąsi visą gyvenimą, lankstų darbo laiką bei tinkamą šeimos gyvenimo ir profesinės veiklos pusiausvyrą;

| 41. | pažymi, kad nors Turkija neseniai patobulino savo motinystės atostogų teisės aktus (šių atostogų trukmė padidinta nuo dvylikos iki šešiolikos savaičių), vaiko priežiūros atostogos nesuteikiamos jokiems kitiems darbuotojams, išskyrus valstybės tarnautojus, ir kad plačiai taikoma vaiko priežiūros atostogų sistema yra svarbi priemonė siekiant užtikrinti, kad tėvai dalytųsi teisėmis ir pareigomis, susijusiomis su savo vaikų priežiūra, ir būtų sumažinta lyčių nelygybė darbo rinkoje; ragina Turkijos vyriausybę numatyti mokamų vaiko priežiūros atostogų sistemą, taikomą visiems darbuotojams, sudarant sąlygas ir tėvams vykdyti jiems tenkančias vienodas vaikų priežiūros pareigas; |
| --- | --- |

41.

pažymi, kad nors Turkija neseniai patobulino savo motinystės atostogų teisės aktus (šių atostogų trukmė padidinta nuo dvylikos iki šešiolikos savaičių), vaiko priežiūros atostogos nesuteikiamos jokiems kitiems darbuotojams, išskyrus valstybės tarnautojus, ir kad plačiai taikoma vaiko priežiūros atostogų sistema yra svarbi priemonė siekiant užtikrinti, kad tėvai dalytųsi teisėmis ir pareigomis, susijusiomis su savo vaikų priežiūra, ir būtų sumažinta lyčių nelygybė darbo rinkoje; ragina Turkijos vyriausybę numatyti mokamų vaiko priežiūros atostogų sistemą, taikomą visiems darbuotojams, sudarant sąlygas ir tėvams vykdyti jiems tenkančias vienodas vaikų priežiūros pareigas;

| 42. | skatina moteris pradėti savo verslą pasinaudojant lėšomis, skiriamomis pagal paskolų programas, pavyzdžiui, Paskolų mažosioms įmonėms programą, ir naudotis KOSGEB mokymo programomis; |
| --- | --- |

42.

skatina moteris pradėti savo verslą pasinaudojant lėšomis, skiriamomis pagal paskolų programas, pavyzdžiui, Paskolų mažosioms įmonėms programą, ir naudotis KOSGEB mokymo programomis;

| 43. | pabrėžia, kaip svarbu kovoti su visų rūšių diskriminacija darbo vietoje, įskaitant diskriminaciją dėl lyties įdarbinant, paaukštinant ir mokant išmokas; pakartoja savo prašymą, kad Turkijos vyriausybė rinktų aktualius ir tikslius statistinius duomenis; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kaip svarbu kovoti su visų rūšių diskriminacija darbo vietoje, įskaitant diskriminaciją dėl lyties įdarbinant, paaukštinant ir mokant išmokas; pakartoja savo prašymą, kad Turkijos vyriausybė rinktų aktualius ir tikslius statistinius duomenis;

| 44. | pabrėžia, kad svarbu rengti bedarbių tarnautojų moterų ir moterų verslininkių specialius mokymo kursus, skirti finansavimą ir teikti techninę pagalbą, siekiant užtikrinti joms vienodas galimybes patekti į darbo rinką; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad svarbu rengti bedarbių tarnautojų moterų ir moterų verslininkių specialius mokymo kursus, skirti finansavimą ir teikti techninę pagalbą, siekiant užtikrinti joms vienodas galimybes patekti į darbo rinką;

| 45. | pabrėžia, kad po neseniai suteiktos teisės į pailgintas motinystės atostogas (jų trukmė padidinta nuo dvylikos iki šešiolikos savaičių) turėtų būti padidintas darbo užmokestis, siekiant geriau užtikrinti, kad šeimos ir moterys neatsidurtų nepalankioje finansinėje padėtyje dėl vaikų; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad po neseniai suteiktos teisės į pailgintas motinystės atostogas (jų trukmė padidinta nuo dvylikos iki šešiolikos savaičių) turėtų būti padidintas darbo užmokestis, siekiant geriau užtikrinti, kad šeimos ir moterys neatsidurtų nepalankioje finansinėje padėtyje dėl vaikų;

| 46. | primygtinai ragina Turkijos vyriausybę skirti lėšų siekiant sukurti finansiškai ir fiziškai plačiai prieinamą vaikų, pagyvenusių asmenų ir neįgaliųjų priežiūros sistemą, kad būtų padidintas dirbančių moterų skaičius; |
| --- | --- |

46.

primygtinai ragina Turkijos vyriausybę skirti lėšų siekiant sukurti finansiškai ir fiziškai plačiai prieinamą vaikų, pagyvenusių asmenų ir neįgaliųjų priežiūros sistemą, kad būtų padidintas dirbančių moterų skaičius;

| 47. | pastebi, kad moterys mažai dalyvauja profesinėse sąjungose, ypač jų valdybose; pabrėžia, kad svarbu gerinti sąjungų veiklos prieinamumą, kad jose dalyvautų daugiau moterų; |
| --- | --- |

47.

pastebi, kad moterys mažai dalyvauja profesinėse sąjungose, ypač jų valdybose; pabrėžia, kad svarbu gerinti sąjungų veiklos prieinamumą, kad jose dalyvautų daugiau moterų;

| 48. | pažymi, kad moterys dažnai dirba neregistruotą darbą šeimos verslo įmonėse blogomis sąlygomis ir negaudamos užmokesčio, todėl yra engiamos ir išnaudojamos; ragina Turkijos vyriausybę imtis visų būtinų veiksmų siekiant kovoti su šešėline ekonomika; |
| --- | --- |

48.

pažymi, kad moterys dažnai dirba neregistruotą darbą šeimos verslo įmonėse blogomis sąlygomis ir negaudamos užmokesčio, todėl yra engiamos ir išnaudojamos; ragina Turkijos vyriausybę imtis visų būtinų veiksmų siekiant kovoti su šešėline ekonomika;

Politinis dalyvavimas

| 49. | palankiai vertina nuo 9,1 proc. 2007 m. rinkimuose iki 14,3 proc. 2011 m. rinkimuose padidėjusį moterų skaičių Turkijos parlamente; tačiau pažymi, kad šis skaičius vis dar yra mažas, ir ragina priimti naują teisės aktą dėl politinių partijų ir rinkimų, kuriuo būtų nustatyta privaloma kvotų sistema, užtikrinanti sąžiningą atstovavimą moterims rinkimų sąrašuose; nerimauja dėl apskritai menko Turkijos moterų dalyvavimo politikoje, taip pat mažo moterų, užimančių vadovaujamas pareigas viešojo administravimo srityje ir politinėse partijose, skaičiaus; |
| --- | --- |

49.

palankiai vertina nuo 9,1 proc. 2007 m. rinkimuose iki 14,3 proc. 2011 m. rinkimuose padidėjusį moterų skaičių Turkijos parlamente; tačiau pažymi, kad šis skaičius vis dar yra mažas, ir ragina priimti naują teisės aktą dėl politinių partijų ir rinkimų, kuriuo būtų nustatyta privaloma kvotų sistema, užtikrinanti sąžiningą atstovavimą moterims rinkimų sąrašuose; nerimauja dėl apskritai menko Turkijos moterų dalyvavimo politikoje, taip pat mažo moterų, užimančių vadovaujamas pareigas viešojo administravimo srityje ir politinėse partijose, skaičiaus;

| 50. | pabrėžia, jog svarbu, kad Turkijos vyriausybė ir politinės partijos persvarstytų dabartinį Rinkimų įstatymą, siekdamos užtikrinti lygiateisį ir demokratinį vyrų ir moterų dalyvavimą politikoje, įskaitant labiau lyčių požiūriu subalansuotą atstovavimą moterims renkamų kandidatų sąrašuose; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, jog svarbu, kad Turkijos vyriausybė ir politinės partijos persvarstytų dabartinį Rinkimų įstatymą, siekdamos užtikrinti lygiateisį ir demokratinį vyrų ir moterų dalyvavimą politikoje, įskaitant labiau lyčių požiūriu subalansuotą atstovavimą moterims renkamų kandidatų sąrašuose;

| 51. | ragina visas Turkijos politines partijas patvirtinti išsamias lyčių lygybės strategijas ir vidaus taisykles, kuriomis užtikrinamas moterų dalyvavimas visais lygmenimis; |
| --- | --- |

51.

ragina visas Turkijos politines partijas patvirtinti išsamias lyčių lygybės strategijas ir vidaus taisykles, kuriomis užtikrinamas moterų dalyvavimas visais lygmenimis;

| 52. | yra susirūpinęs dėl labai mažo moterų politinio dalyvavimo procento vietos lygmeniu ir ragina visas politines partijas užtikrinti, kad ši padėtis pasikeistų per 2014 m. vyksiančius vietos rinkimus; atsižvelgdamas į tai, kad Turkijoje tik 1 proc. savivaldybių merų yra moterys ir atitinkamai būtina skatinti moteris dalyvauti politikoje, taip pat ir vietos lygmeniu, ragina nustatyti moterų kvotų sistemą rinkimų sąrašuose; |
| --- | --- |

52.

yra susirūpinęs dėl labai mažo moterų politinio dalyvavimo procento vietos lygmeniu ir ragina visas politines partijas užtikrinti, kad ši padėtis pasikeistų per 2014 m. vyksiančius vietos rinkimus; atsižvelgdamas į tai, kad Turkijoje tik 1 proc. savivaldybių merų yra moterys ir atitinkamai būtina skatinti moteris dalyvauti politikoje, taip pat ir vietos lygmeniu, ragina nustatyti moterų kvotų sistemą rinkimų sąrašuose;

2020 m. perspektyva

| 53. | kviečia Turkiją, kaip ES šalį kandidatę, patvirtinti strategijos „ES 2020“ tikslus ir suteikti daugiau teisių moterims siekiant, kad jos aktyviau dalyvautų darbo rinkoje; |
| --- | --- |

53.

kviečia Turkiją, kaip ES šalį kandidatę, patvirtinti strategijos „ES 2020“ tikslus ir suteikti daugiau teisių moterims siekiant, kad jos aktyviau dalyvautų darbo rinkoje;

| 54. | ragina Komisiją pasirūpinti, kad derybose su Turkija moterų teisių klausimas būtų pagrindinis; pabrėžia, kad Turkijai svarbu įvykdyti savo teisinius ir politinius įsipareigojimus, nustatytus ES acquis ir atitinkamuose ES ir Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimuose, siekiant palengvinti stojimo derybų 23 skyriaus pradėjimą dėl teisminių ir pagrindinių teisių remiant Turkijos reformas moterų žmogaus teisių požiūriu pagal šį skyrių; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją pasirūpinti, kad derybose su Turkija moterų teisių klausimas būtų pagrindinis; pabrėžia, kad Turkijai svarbu įvykdyti savo teisinius ir politinius įsipareigojimus, nustatytus ES acquis ir atitinkamuose ES ir Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimuose, siekiant palengvinti stojimo derybų 23 skyriaus pradėjimą dėl teisminių ir pagrindinių teisių remiant Turkijos reformas moterų žmogaus teisių požiūriu pagal šį skyrių;

| 55. | ragina Turkiją vykdyti visus savo įsipareigojimus, nustatytus EB ir Turkijos asociacijos susitarime bei Papildomame protokole, kurio Turkija vis dar neįgyvendino šeštus metus iš eilės, tam, kad ji įrodytų, jog iš tikrųjų prisiima įsipareigojimą tapti visaverte pliuralistine demokratija, pagrįsta pagarba tiek vyrų, tiek moterų žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms ir jų apsauga; |
| --- | --- |

55.

ragina Turkiją vykdyti visus savo įsipareigojimus, nustatytus EB ir Turkijos asociacijos susitarime bei Papildomame protokole, kurio Turkija vis dar neįgyvendino šeštus metus iš eilės, tam, kad ji įrodytų, jog iš tikrųjų prisiima įsipareigojimą tapti visaverte pliuralistine demokratija, pagrįsta pagarba tiek vyrų, tiek moterų žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms ir jų apsauga;

| 56. | pabrėžia, kad norint stojimo derybose pradėti derėtis dėl 19 skyriaus, susijusio su socialine politika ir užimtumu ir labai naudingo siekiant pagerinti moterų socialinę ir ekonominę padėtį bei užtikrinti aktyvesnį jų dalyvavimą darbo rinkoje, vienas iš reikalavimų Turkijai yra pateikti Komisijai veiksmų planą dėl acquis įgyvendinimo visose pagal 19 skyrių numatytose srityse, įskaitant lyčių aspekto integracijos užtikrinimą; siūlo Generaliniam direktoratui dėl moterų padėties aktyviai dalyvauti šiame procese; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad norint stojimo derybose pradėti derėtis dėl 19 skyriaus, susijusio su socialine politika ir užimtumu ir labai naudingo siekiant pagerinti moterų socialinę ir ekonominę padėtį bei užtikrinti aktyvesnį jų dalyvavimą darbo rinkoje, vienas iš reikalavimų Turkijai yra pateikti Komisijai veiksmų planą dėl acquis įgyvendinimo visose pagal 19 skyrių numatytose srityse, įskaitant lyčių aspekto integracijos užtikrinimą; siūlo Generaliniam direktoratui dėl moterų padėties aktyviai dalyvauti šiame procese;

| 57. | pabrėžia, jog Komisijos nustatyta konstruktyvi darbotvarkė, kaip stojimo derybas papildanti priemonė, turėtų būti naudojama kaip pagrindinis forumas siekiant propaguoti moterų teises ir lyčių lygybę Turkijoje; ragina Komisiją užtikrinti, kad visose konstruktyvios darbotvarkės darbo grupėse būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, jog Komisijos nustatyta konstruktyvi darbotvarkė, kaip stojimo derybas papildanti priemonė, turėtų būti naudojama kaip pagrindinis forumas siekiant propaguoti moterų teises ir lyčių lygybę Turkijoje; ragina Komisiją užtikrinti, kad visose konstruktyvios darbotvarkės darbo grupėse būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą;

| 58. | pabrėžia, kaip svarbu iš naujo įvertinti esamas griežtas normas, susijusias su moterų vaidmeniu visuomenės struktūroje, be to, pabrėžia, kad norint perkelti teisinę sistemą į tikrovę reikia, kad galiausiai pasikeistų mentalitetas; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kaip svarbu iš naujo įvertinti esamas griežtas normas, susijusias su moterų vaidmeniu visuomenės struktūroje, be to, pabrėžia, kad norint perkelti teisinę sistemą į tikrovę reikia, kad galiausiai pasikeistų mentalitetas;

| 59. | ragina rengti visai visuomenei skirtas informuotumo didinimo kampanijas, ypatingą dėmesį skiriant moterų teisėms ir lyčių lygybei, siekiant užkirsti kelią smurtui dėl lyties, pasmerkti nužudymus dėl garbės ir šališką lyčių traktavimą žiniasklaidos priemonėse; |
| --- | --- |

59.

ragina rengti visai visuomenei skirtas informuotumo didinimo kampanijas, ypatingą dėmesį skiriant moterų teisėms ir lyčių lygybei, siekiant užkirsti kelią smurtui dėl lyties, pasmerkti nužudymus dėl garbės ir šališką lyčių traktavimą žiniasklaidos priemonėse;

| 60. | ragina administraciją ir darbuotojus aktyviau dalyvauti remiant moterų teises ir jų vaidmenį verslo sferoje, visuomeniniame ir politiniame gyvenime ir įtraukti moteris į darbdavių ir darbuotojų dialogą; |
| --- | --- |

60.

ragina administraciją ir darbuotojus aktyviau dalyvauti remiant moterų teises ir jų vaidmenį verslo sferoje, visuomeniniame ir politiniame gyvenime ir įtraukti moteris į darbdavių ir darbuotojų dialogą;

| 61. | ragina Turkijos vyriausybę visais švietimo lygmenimis į mokyklų programas įtraukti privalomus lyčių lygybės ir tolerancijos dalykus; |
| --- | --- |

61.

ragina Turkijos vyriausybę visais švietimo lygmenimis į mokyklų programas įtraukti privalomus lyčių lygybės ir tolerancijos dalykus;

| 62. | siūlo parengti nacionalinį projektą, kuris suburtų sektiną pavyzdį rodančias moteris ir vyrus bei merginas ir vaikinus diskusijai dėl Turkijos ateities, kad visų amžiaus grupių ir visų politinių įsitikinimų moterys ir vyrai galėtų bendradarbiauti kurdami strategiją patriarchalinei visuomenės struktūrai sėkmingai pakeisti užtikrinant tinkamą ir visuomenės pripažįstamą moterų dalyvavimą politiniame, ekonominiame ir socialiniame gyvenime; |
| --- | --- |

62.

siūlo parengti nacionalinį projektą, kuris suburtų sektiną pavyzdį rodančias moteris ir vyrus bei merginas ir vaikinus diskusijai dėl Turkijos ateities, kad visų amžiaus grupių ir visų politinių įsitikinimų moterys ir vyrai galėtų bendradarbiauti kurdami strategiją patriarchalinei visuomenės struktūrai sėkmingai pakeisti užtikrinant tinkamą ir visuomenės pripažįstamą moterų dalyvavimą politiniame, ekonominiame ir socialiniame gyvenime;

| 63. | pripažįsta, kad mentaliteto pokyčių neįmanoma pasiekti, jei diskusijoje nedalyvauja vyrai, todėl, norint įveikti smurto dėl lyties priežastis ir galiausiai siekti tikros lyčių lygybės, ragina Turkijos vyriausybę surengti viešas diskusijas, kuriose nuomonėmis pasikeistų moterys ir vyrai iš visų Turkijos visuomenės sluoksnių; |
| --- | --- |

63.

pripažįsta, kad mentaliteto pokyčių neįmanoma pasiekti, jei diskusijoje nedalyvauja vyrai, todėl, norint įveikti smurto dėl lyties priežastis ir galiausiai siekti tikros lyčių lygybės, ragina Turkijos vyriausybę surengti viešas diskusijas, kuriose nuomonėmis pasikeistų moterys ir vyrai iš visų Turkijos visuomenės sluoksnių;

| 64. | pažymi, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti moterų galių mažiau išsivysčiusiuose Turkijos regionuose didinimui; todėl palankiai vertina Turkijos vyriausybės projektus, pvz., rengiant profesinio mokymo kursus pagal CATOM (įvairios paskirties visuomenės centrų) programą Turkijos pietryčiuose, bet pabrėžia, kad reikia daugiau iniciatyvų, kuriomis būtų įgyvendinamos ir skatinamos visų moterų teisės, skiriamas ypatingas dėmesys moterims iš kaimo vietovių, bedarbių ir skurdžiai gyvenančių moterų socialinei įtraukčiai ir būtų siekiama joms suteikti daugiau galių; |
| --- | --- |

64.

pažymi, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti moterų galių mažiau išsivysčiusiuose Turkijos regionuose didinimui; todėl palankiai vertina Turkijos vyriausybės projektus, pvz., rengiant profesinio mokymo kursus pagal CATOM (įvairios paskirties visuomenės centrų) programą Turkijos pietryčiuose, bet pabrėžia, kad reikia daugiau iniciatyvų, kuriomis būtų įgyvendinamos ir skatinamos visų moterų teisės, skiriamas ypatingas dėmesys moterims iš kaimo vietovių, bedarbių ir skurdžiai gyvenančių moterų socialinei įtraukčiai ir būtų siekiama joms suteikti daugiau galių;

| 65. | mano, kad tuo atveju, jei Turkija nori būti pavyzdžiu Arabų pavasario šalims, ji turėtų toliau ryžtingai vykdyti reformas ir užtikrinti priimtų teisės aktų įgyvendinimą; primena, kad Turkijai būtina pasiekti matomų ir konkrečių rezultatų taikant lygybės ir moterų teisių apsaugos principus; |
| --- | --- |

65.

mano, kad tuo atveju, jei Turkija nori būti pavyzdžiu Arabų pavasario šalims, ji turėtų toliau ryžtingai vykdyti reformas ir užtikrinti priimtų teisės aktų įgyvendinimą; primena, kad Turkijai būtina pasiekti matomų ir konkrečių rezultatų taikant lygybės ir moterų teisių apsaugos principus;

| 66. | pabrėžia itin svarbų žiniasklaidos vaidmenį puoselėjant moterų teises ir skatina į žiniasklaidos organizacijų mokymus darbo laiku įtraukti lyčių lygybės temą; atkreipia dėmesį į tai, kad pateikiant moters įvaizdį žiniasklaidoje svarbu išvengti lyčių stereotipų; |
| --- | --- |

66.

pabrėžia itin svarbų žiniasklaidos vaidmenį puoselėjant moterų teises ir skatina į žiniasklaidos organizacijų mokymus darbo laiku įtraukti lyčių lygybės temą; atkreipia dėmesį į tai, kad pateikiant moters įvaizdį žiniasklaidoje svarbu išvengti lyčių stereotipų;

| 67. | pabrėžia biudžeto formavimo atsižvelgiant į lyčių lygybės aspektą svarbą, nes be tinkamo finansavimo neįmanoma įgyvendinti jokių reformų; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia biudžeto formavimo atsižvelgiant į lyčių lygybės aspektą svarbą, nes be tinkamo finansavimo neįmanoma įgyvendinti jokių reformų;

| 68. | ragina Turkiją sustiprinti pastangas atliekant visapusiškas reformas, įvykdyti Kopenhagos kriterijus siekiant šalies modernizavimo, taip pat sukurti abipusio supratimo ir pagarbos atmosferą su visomis 27 ES valstybėmis narėmis ir tokiu būdu Turkijos moterų labui užtikrinti galimybę keistis su jomis geriausia praktika lyčių lygybės srityje; |
| --- | --- |

68.

ragina Turkiją sustiprinti pastangas atliekant visapusiškas reformas, įvykdyti Kopenhagos kriterijus siekiant šalies modernizavimo, taip pat sukurti abipusio supratimo ir pagarbos atmosferą su visomis 27 ES valstybėmis narėmis ir tokiu būdu Turkijos moterų labui užtikrinti galimybę keistis su jomis geriausia praktika lyčių lygybės srityje;

*

* *

| 69. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Tarybos generaliniam sekretoriui, JT lyčių lygybės padaliniui (JT Moterys), Tarptautinės darbo organizacijos generaliniam direktoriui ir Turkijos vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

69.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Tarybos generaliniam sekretoriui, JT lyčių lygybės padaliniui (JT Moterys), Tarptautinės darbo organizacijos generaliniam direktoriui ir Turkijos vyriausybei bei parlamentui.

---

(1)  OL C 157 E, 2006 7 6, p. 385.

(2)  OL C 287 E, 2007 11 29, p. 174.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0090.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0116.

---

2012 m. gegužės 23 d., trečiadienis

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/33

---

2012 m. gegužės 23 d., trečiadienisES ir Kinija: nesubalansuota prekyba?

P7_TA(2012)0218

2012 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Kinijos prekybos pusiausvyros trūkumo (2010/2301(INI))

2013/C 264 E/06

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 3, 6 ir 21 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 3, 6 ir 21 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 153, 191, 207 ir 218 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 153, 191, 207 ir 218 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 12, 21, 28, 29, 31 ir 32 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 12, 21, 28, 29, 31 ir 32 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 23 d. Kinijos Liaudies Respublikos stojimo į Pasaulio prekybos organizaciją protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 23 d. Kinijos Liaudies Respublikos stojimo į Pasaulio prekybos organizaciją protokolą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją (1) ir 2011 m. liepos mėn. Išorės politikos generalinio direktorato pranešimą dėl prekybos ir ekonominių santykių su Kinija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją (1) ir 2011 m. liepos mėn. Išorės politikos generalinio direktorato pranešimą dėl prekybos ir ekonominių santykių su Kinija,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Briuselyje vykusio 13-ojo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo bendrąjį pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Briuselyje vykusio 13-ojo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo bendrąjį pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“ (COM(2010)0612) ir savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl naujos Europos prekybos politikos pagal strategiją „Europa 2020“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“ (COM(2010)0612) ir savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl naujos Europos prekybos politikos pagal strategiją „Europa 2020“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl ES strategijos siekiant užtikrinti Europos įmonių patekimą į rinkas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl ES strategijos siekiant užtikrinti Europos įmonių patekimą į rinkas (3),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių ir 2006 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikatą „Globalioji Europa: Europos prekybos apsaugos priemonės besikeičiančioje pasaulio ekonomikoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių ir 2006 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikatą „Globalioji Europa: Europos prekybos apsaugos priemonės besikeičiančioje pasaulio ekonomikoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 24 d. Komisijos komunikatą „Intelektinės nuosavybės teisių bendroji rinka“, pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl muitinės vykdomo intelektinės nuosavybės teisių užtikrinimo (COM(2011)0285), 2011 m. liepos 14 d. Komisijos ataskaitą apie ES muitinių vykdomą intelektinės nuosavybės teisių gynimą ir Europos Parlamento 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl klastočių poveikio tarptautinei prekybai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 24 d. Komisijos komunikatą „Intelektinės nuosavybės teisių bendroji rinka“, pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl muitinės vykdomo intelektinės nuosavybės teisių užtikrinimo (COM(2011)0285), 2011 m. liepos 14 d. Komisijos ataskaitą apie ES muitinių vykdomą intelektinės nuosavybės teisių gynimą ir Europos Parlamento 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl klastočių poveikio tarptautinei prekybai,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 5 d. PPO ataskaitą apie įvairių žaliavų eksporto iš Kinijos priemones ir savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl veiksmingos Europos žaliavų strategijos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 5 d. PPO ataskaitą apie įvairių žaliavų eksporto iš Kinijos priemones ir savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl veiksmingos Europos žaliavų strategijos (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl kliūčių prekybai ir investicijoms (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl kliūčių prekybai ir investicijoms (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl būsimosios Europos tarptautinės investicijų politikos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl būsimosios Europos tarptautinės investicijų politikos (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliucijas dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (7), dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (8) ir dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliucijas dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (7), dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (8) ir dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl siekio reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją (10) ir savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl derybų dėl Dohos vystymosi darbotvarkės padėties (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl siekio reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją (10) ir savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl derybų dėl Dohos vystymosi darbotvarkės padėties (11),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES ir Kinija: artimesnės partnerės, didesnė atsakomybė“ (COM(2006)0631) ir į kartu pateikiamą politikos dokumentą „ES ir Kinijos prekyba ir investicijos: konkurencija ir partnerystė“ (COM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES ir Kinija: artimesnės partnerės, didesnė atsakomybė“ (COM(2006)0631) ir į kartu pateikiamą politikos dokumentą „ES ir Kinijos prekyba ir investicijos: konkurencija ir partnerystė“ (COM(2006)0632),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl Europos MVĮ vaidmens tarptautinėje prekyboje stiprinimo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl Europos MVĮ vaidmens tarptautinėje prekyboje stiprinimo (12),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 23 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir galutinę Kanuose 2011 m. lapkričio 4 d. vykusio G20 aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją „Siekdami kurti bendrą ateitį stiprinkime visiems naudingus bendrus veiksmus“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 23 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir galutinę Kanuose 2011 m. lapkričio 4 d. vykusio G20 aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją „Siekdami kurti bendrą ateitį stiprinkime visiems naudingus bendrus veiksmus“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 23 d. Kinijos vyriausybės baltąją knygą dėl Kinijos ir Afrikos ekonominio bendradarbiavimo ir bendradarbiavimo prekybos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 23 d. Kinijos vyriausybės baltąją knygą dėl Kinijos ir Afrikos ekonominio bendradarbiavimo ir bendradarbiavimo prekybos srityje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7–0141/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7–0141/2012),

| A. | kadangi Kinija įstojo į PPO 2001 m. ir vėliau tapo didžiausia pasaulio prekių eksportuotoja (2010 m. ji eksportavo 10,36 proc. prekių) ir antra galingiausia pasaulio ekonomine jėga; |
| --- | --- |

A.

kadangi Kinija įstojo į PPO 2001 m. ir vėliau tapo didžiausia pasaulio prekių eksportuotoja (2010 m. ji eksportavo 10,36 proc. prekių) ir antra galingiausia pasaulio ekonomine jėga;

| B. | kadangi į ES Kinija eksportuoja daugiausia prekių (2009–2010 m. jos eksportas išaugo 39,5 proc.) ir kadangi Kinija yra antroji pagal dydį ES prekybos partnerė; |
| --- | --- |

B.

kadangi į ES Kinija eksportuoja daugiausia prekių (2009–2010 m. jos eksportas išaugo 39,5 proc.) ir kadangi Kinija yra antroji pagal dydį ES prekybos partnerė;

| C. | kadangi ES tapo didžiausiu Kinijos importo šaltiniu, pakeitusi Japoniją; kadangi didėjantis Kinijos importas pastaruoju metu buvo labai svarbus į eksportą orientuotų ES valstybių narių, pvz., Vokietijos, ekonominei veiklai; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES tapo didžiausiu Kinijos importo šaltiniu, pakeitusi Japoniją; kadangi didėjantis Kinijos importas pastaruoju metu buvo labai svarbus į eksportą orientuotų ES valstybių narių, pvz., Vokietijos, ekonominei veiklai;

| D. | kadangi platesnio masto ekonomikos vystymasis ir įstojimas į PPO turėjo ne tik esminę naudą, bet dėl to Kinijai tenka didesnė atsakomybė atlikti visapusišką ir teigiamą vaidmenį pasaulio ekonomikos sistemoje, visų pirma Tarptautiniame valiutos fonde (TVF) ir Pasaulio banko grupėje; |
| --- | --- |

D.

kadangi platesnio masto ekonomikos vystymasis ir įstojimas į PPO turėjo ne tik esminę naudą, bet dėl to Kinijai tenka didesnė atsakomybė atlikti visapusišką ir teigiamą vaidmenį pasaulio ekonomikos sistemoje, visų pirma Tarptautiniame valiutos fonde (TVF) ir Pasaulio banko grupėje;

| E. | kadangi nuo tada, kai 1985 m. pasirašytas ES ir Kinijos bendradarbiavimo susitarimas, dvišaliai prekybos santykiai buvo labai išplėtoti, todėl labai svarbu šį susitarimą pritaikyti prie dabartinės ekonominės padėties; kadangi Europos Komisija 2006 m. priėmė savo pagrindinę politikos strategiją dėl Kinijos ir ja remdamasi 2007 m. sausio mėn. pradėjo derybas dėl išsamaus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo siekiant toliau gerinti ES ir Kinijos santykius prekybos ir investicijų srityje; |
| --- | --- |

E.

kadangi nuo tada, kai 1985 m. pasirašytas ES ir Kinijos bendradarbiavimo susitarimas, dvišaliai prekybos santykiai buvo labai išplėtoti, todėl labai svarbu šį susitarimą pritaikyti prie dabartinės ekonominės padėties; kadangi Europos Komisija 2006 m. priėmė savo pagrindinę politikos strategiją dėl Kinijos ir ja remdamasi 2007 m. sausio mėn. pradėjo derybas dėl išsamaus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo siekiant toliau gerinti ES ir Kinijos santykius prekybos ir investicijų srityje;

| F. | kadangi per pastaruosius tris dešimtmečius ES ir Kinijos prekyba nuolat sparčiai augo ir 2010 m. pasiekė didžiausias apimtis (bendra prekybos apimtis sudarė 395 mlrd. EUR) ir kadangi nuo 1997 m. dvišalė prekyba yra nesubalansuota (Kinijos prekybos apimtys didesnės), šis prekybos deficitas 2000 m. siekė 49 mlrd. EUR, o 2010 m. – 168,8 mlrd. EUR; kadangi Kinijos eksportas vis dar turi labai nedidelę pridėtinę vertę, atėmus iš ES ir kitų šalių importuotų komponentų vertę; kadangi beveik 85 proc. visos eksporto prekybos, kai atliekamos surinkimo operacijos, vykdo Kinijoje įsikūrusios užsienio šalių bendrovės; |
| --- | --- |

F.

kadangi per pastaruosius tris dešimtmečius ES ir Kinijos prekyba nuolat sparčiai augo ir 2010 m. pasiekė didžiausias apimtis (bendra prekybos apimtis sudarė 395 mlrd. EUR) ir kadangi nuo 1997 m. dvišalė prekyba yra nesubalansuota (Kinijos prekybos apimtys didesnės), šis prekybos deficitas 2000 m. siekė 49 mlrd. EUR, o 2010 m. – 168,8 mlrd. EUR; kadangi Kinijos eksportas vis dar turi labai nedidelę pridėtinę vertę, atėmus iš ES ir kitų šalių importuotų komponentų vertę; kadangi beveik 85 proc. visos eksporto prekybos, kai atliekamos surinkimo operacijos, vykdo Kinijoje įsikūrusios užsienio šalių bendrovės;

| G. | kadangi ES užsienio investicijos Kinijoje 2010 m. sudarė 4,9 mlrd. EUR, o Kinijos užsienio investicijos ES tais pačiais metais – 0,9 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES užsienio investicijos Kinijoje 2010 m. sudarė 4,9 mlrd. EUR, o Kinijos užsienio investicijos ES tais pačiais metais – 0,9 mlrd. EUR;

| H. | kadangi skirtingi Kinijos ir ES socialiniai, ekonominiai ir demokratiniai modeliai, taip pat atitinkami jų demografiniai ir gamtiniai ištekliai daro didelę įtaką šių dviejų regionų prekybos disbalansui; |
| --- | --- |

H.

kadangi skirtingi Kinijos ir ES socialiniai, ekonominiai ir demokratiniai modeliai, taip pat atitinkami jų demografiniai ir gamtiniai ištekliai daro didelę įtaką šių dviejų regionų prekybos disbalansui;

| I. | kadangi Kinijos iškeltas uždavinys yra daugiau pramoninis negu komercinis ir dėl jo Europa privalo vykdyti plataus užmojo pramonės politiką, parengtą Europos mastu, nes laikantis vien tik nacionalinio požiūrio negalima užtikrinti nuoseklių Bendrijos veiksmų Kinijos atžvilgiu; |
| --- | --- |

I.

kadangi Kinijos iškeltas uždavinys yra daugiau pramoninis negu komercinis ir dėl jo Europa privalo vykdyti plataus užmojo pramonės politiką, parengtą Europos mastu, nes laikantis vien tik nacionalinio požiūrio negalima užtikrinti nuoseklių Bendrijos veiksmų Kinijos atžvilgiu;

| J. | kadangi daugelio vartojimo prekių gamybos perkėlimas į Kiniją lėmė tai, kad buvo prarasta daug darbo vietų Europos Sąjungoje; kadangi šį perkėlimą taip pat lydėjo didelis kainų sumažėjimas, todėl šios prekės tapo prieinamos daugeliui mažas pajamas gaunančių Europos Sąjungos namų ūkių ir prisidėjo prie palyginti žemos infliacijos aplinkos sukūrimo; |
| --- | --- |

J.

kadangi daugelio vartojimo prekių gamybos perkėlimas į Kiniją lėmė tai, kad buvo prarasta daug darbo vietų Europos Sąjungoje; kadangi šį perkėlimą taip pat lydėjo didelis kainų sumažėjimas, todėl šios prekės tapo prieinamos daugeliui mažas pajamas gaunančių Europos Sąjungos namų ūkių ir prisidėjo prie palyginti žemos infliacijos aplinkos sukūrimo;

| K. | kadangi naujausios Durbane vykusios Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos dalyviai nepasiekė privalomo susitarimo ir kai kurių šalių įsipareigojimai dėl išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo nėra pakankami, nes siekiant vykdyti su klimato kaita susijusią darbotvarkę XXI a. reikia kuo skubiau apriboti temperatūros kilimą iki dviejų laipsnių; |
| --- | --- |

K.

kadangi naujausios Durbane vykusios Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos dalyviai nepasiekė privalomo susitarimo ir kai kurių šalių įsipareigojimai dėl išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo nėra pakankami, nes siekiant vykdyti su klimato kaita susijusią darbotvarkę XXI a. reikia kuo skubiau apriboti temperatūros kilimą iki dviejų laipsnių;

| L. | kadangi Europos ekonomikos augimas, kaip manoma, yra daug mažesnis negu Kinijos, kurios ekonomikos augimas 2012 m. turėtų pasiekti apie 9 proc.; |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos ekonomikos augimas, kaip manoma, yra daug mažesnis negu Kinijos, kurios ekonomikos augimas 2012 m. turėtų pasiekti apie 9 proc.;

| M. | kadangi Europos ekonomikai turi įtakos vidaus ekonomikos disbalansas, kuris didėja ir Kinijos ekonomikoje, ypač nekilnojamojo turto sektoriuje, kaip parodė naujausias būsto rinkos burbulas; |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos ekonomikai turi įtakos vidaus ekonomikos disbalansas, kuris didėja ir Kinijos ekonomikoje, ypač nekilnojamojo turto sektoriuje, kaip parodė naujausias būsto rinkos burbulas;

| N. | kadangi ES bendros prekybos politikos poveikį kartais iškraipo skirtingi valstybių narių nacionaliniai interesai Kinijos atžvilgiu; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES bendros prekybos politikos poveikį kartais iškraipo skirtingi valstybių narių nacionaliniai interesai Kinijos atžvilgiu;

| O. | kadangi dabartinė ekonomikos krizė sukėlė rimtų socialinių padarinių; kadangi užimtumas ES sumažėjo 1,8 proc. ir dėl to šiuo metu darbo neturi 23 mln. (9,6 proc.) ekonomiškai aktyvių asmenų, kadangi jaunimo nedarbas siekia 21 proc., užimtumo augimo perspektyvos vis dar neaiškios ir 17 proc. ES piliečių gresia skurdas; |
| --- | --- |

O.

kadangi dabartinė ekonomikos krizė sukėlė rimtų socialinių padarinių; kadangi užimtumas ES sumažėjo 1,8 proc. ir dėl to šiuo metu darbo neturi 23 mln. (9,6 proc.) ekonomiškai aktyvių asmenų, kadangi jaunimo nedarbas siekia 21 proc., užimtumo augimo perspektyvos vis dar neaiškios ir 17 proc. ES piliečių gresia skurdas;

| P. | kadangi 2001 m. įstojusi į PPO Kinija turėtų laikytis PPO taisyklių ir liberalizuoti savo prekybą bei atverti rinką; kadangi iki šiol Kinijos pastangos šioje srityje visiškai nėra patenkinamos; |
| --- | --- |

P.

kadangi 2001 m. įstojusi į PPO Kinija turėtų laikytis PPO taisyklių ir liberalizuoti savo prekybą bei atverti rinką; kadangi iki šiol Kinijos pastangos šioje srityje visiškai nėra patenkinamos;

| Q. | kadangi Kinijos prisijungimą prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų turėtų palengvinti šios sutarties taisyklių peržiūra ir taikymo srities išplėtimas, dėl kurio susitarta 2011 m. gruodžio 15 d. vykusioje paskutinėje PPO ministrų konferencijoje; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Kinijos prisijungimą prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų turėtų palengvinti šios sutarties taisyklių peržiūra ir taikymo srities išplėtimas, dėl kurio susitarta 2011 m. gruodžio 15 d. vykusioje paskutinėje PPO ministrų konferencijoje;

| R. | kadangi Europos įmonių pastangoms patekti į Kinijos rinką neigiamą įtaką daro Kinijos vyriausybės intervencinė pramonės politika, netinkama intelektinės nuosavybės apsauga, taisyklių sistema, kuri yra nevienareikšmiška turinio ir taikymo požiūriu, ir kitos netarifinės ir techninės prekybos kliūtys; |
| --- | --- |

R.

kadangi Europos įmonių pastangoms patekti į Kinijos rinką neigiamą įtaką daro Kinijos vyriausybės intervencinė pramonės politika, netinkama intelektinės nuosavybės apsauga, taisyklių sistema, kuri yra nevienareikšmiška turinio ir taikymo požiūriu, ir kitos netarifinės ir techninės prekybos kliūtys;

| S. | kadangi dėl juanio nuvertėjimo Kinija ir toliau gauna dirbtinę prekybinę naudą ir kadangi G20 valstybės narės įsipareigojo padėti užtikrinti, kad valiutos kursas būtų lankstesnis; |
| --- | --- |

S.

kadangi dėl juanio nuvertėjimo Kinija ir toliau gauna dirbtinę prekybinę naudą ir kadangi G20 valstybės narės įsipareigojo padėti užtikrinti, kad valiutos kursas būtų lankstesnis;

| T. | kadangi 2010 m. prie ES išorės sienos buvo konfiskuota virš 103 mln. prekių, kurių bendra vertė 1,11 mlrd. EUR, nes kilo įtarimų, kad pažeidžiamos intelektinės nuosavybės teisės; kadangi 85 proc. šių prekių kilmės šalis yra Kinija; kadangi svarbus intelektinės nuosavybės apsaugos bruožas – tinkamas galiojančių teisės aktų įgyvendinimo ir tarptautinių įsipareigojimų vykdymo užtikrinimas, įskaitant teisės aktų dėl baudų taikymą; kadangi šių prekių gamyba dažnai vyksta tose pačiose vietose kaip ir teisėtai paženklintų prekių gamyba ir dažnai nepaisoma darbo teisės ir sveikatos bei saugos reikalavimų ir keliamas pavojus vartotojams, o cheminių medžiagų atveju – visai aplinkai; |
| --- | --- |

T.

kadangi 2010 m. prie ES išorės sienos buvo konfiskuota virš 103 mln. prekių, kurių bendra vertė 1,11 mlrd. EUR, nes kilo įtarimų, kad pažeidžiamos intelektinės nuosavybės teisės; kadangi 85 proc. šių prekių kilmės šalis yra Kinija; kadangi svarbus intelektinės nuosavybės apsaugos bruožas – tinkamas galiojančių teisės aktų įgyvendinimo ir tarptautinių įsipareigojimų vykdymo užtikrinimas, įskaitant teisės aktų dėl baudų taikymą; kadangi šių prekių gamyba dažnai vyksta tose pačiose vietose kaip ir teisėtai paženklintų prekių gamyba ir dažnai nepaisoma darbo teisės ir sveikatos bei saugos reikalavimų ir keliamas pavojus vartotojams, o cheminių medžiagų atveju – visai aplinkai;

| U. | kadangi Kinija pagal savo 12-ąjį penkmečio planą, kurio kai kurie tikslai panašūs į strategijoje „Europa 2020“ pristatytus tikslus, turi vystyti strateginius energetikos, statybos bei transporto sektorius ir joje kils paslaugų sektoriaus plėtojimo poreikis; kadangi tai galėtų suteikti naujų investavimo galimybių Europos įmonėms ir sustiprinto bendradarbiavimo galimybių; |
| --- | --- |

U.

kadangi Kinija pagal savo 12-ąjį penkmečio planą, kurio kai kurie tikslai panašūs į strategijoje „Europa 2020“ pristatytus tikslus, turi vystyti strateginius energetikos, statybos bei transporto sektorius ir joje kils paslaugų sektoriaus plėtojimo poreikis; kadangi tai galėtų suteikti naujų investavimo galimybių Europos įmonėms ir sustiprinto bendradarbiavimo galimybių;

Patekimo į rinkas gerinimas

| 1. | ragina Komisiją vykdant bendrą ES prekybos politiką su išsivysčiusiomis ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis, pavyzdžiui, Kinija, taikyti abipusiškumo principą, kad būtų atkurta sąžininga konkurencija ir būtų užtikrintos vienodesnės sąlygos; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją vykdant bendrą ES prekybos politiką su išsivysčiusiomis ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis, pavyzdžiui, Kinija, taikyti abipusiškumo principą, kad būtų atkurta sąžininga konkurencija ir būtų užtikrintos vienodesnės sąlygos;

| 2. | palankiai vertina Europos Sąjungos ir Kinijos ekonominių santykių stiprinimą; ragina ES ir Kiniją puoselėti partneryste ir abipuse nauda paremtus santykius, o ne pradėti įnirtingą konkurenciją ir nesutarimus; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina Europos Sąjungos ir Kinijos ekonominių santykių stiprinimą; ragina ES ir Kiniją puoselėti partneryste ir abipuse nauda paremtus santykius, o ne pradėti įnirtingą konkurenciją ir nesutarimus;

| 3. | pažymi, kad Kinijos ekonomika neatitinka rinkos ekonomikos kriterijų, kuriuos nustatė PPO; ragina Komisiją bendradarbiauti su Kinijos vyriausybe siekiant pašalinti visas likusias kliūtis iki 2016 m., kai tikimasi, kad PPO suteiks Kinijai rinkos ekonomikos statusą; pabrėžia, kad šis statusas turėtų būti suteiktas iki šios datos tik tuo atveju, jeigu Kinija atitiks visus kriterijus; ragina ES metinėse ataskaitose reguliariai vertinti, kaip Kinija laikosi įsipareigojimų, įtrauktų į jos stojimo į PPO protokolą; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad Kinijos ekonomika neatitinka rinkos ekonomikos kriterijų, kuriuos nustatė PPO; ragina Komisiją bendradarbiauti su Kinijos vyriausybe siekiant pašalinti visas likusias kliūtis iki 2016 m., kai tikimasi, kad PPO suteiks Kinijai rinkos ekonomikos statusą; pabrėžia, kad šis statusas turėtų būti suteiktas iki šios datos tik tuo atveju, jeigu Kinija atitiks visus kriterijus; ragina ES metinėse ataskaitose reguliariai vertinti, kaip Kinija laikosi įsipareigojimų, įtrauktų į jos stojimo į PPO protokolą;

| 4. | pripažindamas, kad artimiausiu metu mažai tikėtina, jog bus sudarytos objektyvios sąlygos Kinijai suteikti rinkos ekonomikos statusą, ragina Komisiją iki 2012 m. pabaigos pateikti pasiūlymą Europos Parlamentui dėl priemonių, kurių turi imtis Komisija prieš ES pripažįstant šį statusą; |
| --- | --- |

4.

pripažindamas, kad artimiausiu metu mažai tikėtina, jog bus sudarytos objektyvios sąlygos Kinijai suteikti rinkos ekonomikos statusą, ragina Komisiją iki 2012 m. pabaigos pateikti pasiūlymą Europos Parlamentui dėl priemonių, kurių turi imtis Komisija prieš ES pripažįstant šį statusą;

| 5. | apgailestauja, kad Kinijos rinkoje yra daug tarifinių ir netarifinių kliūčių, pavyzdžiui, tam tikrais būdais diskriminuojamos užsienio įmonės, ypač bankų, draudimo ir telekomunikacijų sektoriuose, sudėtinga tarifų struktūra, kyla techninių kliūčių prekybai, pvz., nepakankamai skaidrios techninės taisyklės ir atitikties vertinimo procedūros, taip pat Kinijos privalomo sertifikavimo sistema (CCC); apgailestauja, kad Kinija sistemingai nepraneša apie konkrečias subsidijas, kitaip negu numatyta PPO susitarime dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja, kad Kinijos rinkoje yra daug tarifinių ir netarifinių kliūčių, pavyzdžiui, tam tikrais būdais diskriminuojamos užsienio įmonės, ypač bankų, draudimo ir telekomunikacijų sektoriuose, sudėtinga tarifų struktūra, kyla techninių kliūčių prekybai, pvz., nepakankamai skaidrios techninės taisyklės ir atitikties vertinimo procedūros, taip pat Kinijos privalomo sertifikavimo sistema (CCC); apgailestauja, kad Kinija sistemingai nepraneša apie konkrečias subsidijas, kitaip negu numatyta PPO susitarime dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad Kinija, teikdama tikslingas valstybės subsidijas ir naudodamasi įvairiausiomis teisinėmis priemonėmis, įgijo didelių prekybos pranašumų ES atžvilgiu; primygtinai ragina Kiniją savo valstybines paramos programas suderinti su susijusiais PPO teisės aktais; taip pat ragina Komisiją reformuoti antisubsidijų reglamentą, kad ES galėtų rasti veiksmingą atsaką į rimtus Kinijos keliamus iššūkius; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad Kinija, teikdama tikslingas valstybės subsidijas ir naudodamasi įvairiausiomis teisinėmis priemonėmis, įgijo didelių prekybos pranašumų ES atžvilgiu; primygtinai ragina Kiniją savo valstybines paramos programas suderinti su susijusiais PPO teisės aktais; taip pat ragina Komisiją reformuoti antisubsidijų reglamentą, kad ES galėtų rasti veiksmingą atsaką į rimtus Kinijos keliamus iššūkius;

| 7. | pažymi, kad Kinija apgailestauja dėl Europos rinkoje esamų prekybos kliūčių, pvz., ES skiriamų didelių žemės ūkio subsidijų Europos ūkininkams, sudėtingos žemės ūkio tarifų sistemos, techninių kliūčių prekybai, taip pat kliudymo trečiosioms šalims investuoti tam tikrose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad Kinija apgailestauja dėl Europos rinkoje esamų prekybos kliūčių, pvz., ES skiriamų didelių žemės ūkio subsidijų Europos ūkininkams, sudėtingos žemės ūkio tarifų sistemos, techninių kliūčių prekybai, taip pat kliudymo trečiosioms šalims investuoti tam tikrose valstybėse narėse;

| 8. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad teisinė sistema nepakankamai patikima ir ją taikant nepriverčiama laikytis sutartinių įsipareigojimų, ir dėl to, kad teisės aktuose numatyta sistema, kuria vadovaujantis vykdomos investicijos, taikoma nepakankamai skaidriai ir vienodai; |
| --- | --- |

8.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad teisinė sistema nepakankamai patikima ir ją taikant nepriverčiama laikytis sutartinių įsipareigojimų, ir dėl to, kad teisės aktuose numatyta sistema, kuria vadovaujantis vykdomos investicijos, taikoma nepakankamai skaidriai ir vienodai;

| 9. | reiškia susirūpinimą, kad produktams taikomi techniniai standartai ir taisyklės, ypač sertifikavimo srityje, nepakankamai nuspėjami ir viešinami, todėl į Kiniją eksportuojančioms įmonėms atsiranda didelių prekybos kliūčių; |
| --- | --- |

9.

reiškia susirūpinimą, kad produktams taikomi techniniai standartai ir taisyklės, ypač sertifikavimo srityje, nepakankamai nuspėjami ir viešinami, todėl į Kiniją eksportuojančioms įmonėms atsiranda didelių prekybos kliūčių;

| 10. | ragina Kiniją priimti tarptautinius prekių ir paslaugų standartus, siekiant skatinti intensyvesnę Kinijos ir kitų šalių prekybą; palankiai vertina tai, kad Kinija aktyviau dalyvauja tarptautinėse standartų nustatymo institucijose; mano, kad reikia skatinti ją tęsti šiuos veiksmus ir kad atitinkamai ES turi dalyvauti Kinijos standartų nustatymo įstaigose; pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad iš Kinijos importuojamos prekės atitiktų Europos maisto ir ne maisto produktams taikomus standartus; |
| --- | --- |

10.

ragina Kiniją priimti tarptautinius prekių ir paslaugų standartus, siekiant skatinti intensyvesnę Kinijos ir kitų šalių prekybą; palankiai vertina tai, kad Kinija aktyviau dalyvauja tarptautinėse standartų nustatymo institucijose; mano, kad reikia skatinti ją tęsti šiuos veiksmus ir kad atitinkamai ES turi dalyvauti Kinijos standartų nustatymo įstaigose; pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad iš Kinijos importuojamos prekės atitiktų Europos maisto ir ne maisto produktams taikomus standartus;

| 11. | yra susirūpinęs dėl to, kad užsienio įmonėms sudėtinga dalyvauti Kinijos viešuosiuose pirkimuose, tuo tarpu dalyvavimas ES viešuosiuose pirkimuose yra užtikrintas; reiškia susirūpinimą dėl galimai nesąžiningų konkurencijos taisyklių, kurios taikomos, kai ypač teikiant užmaskuotą valstybės pagalbą Kinijos įmonės gali pateikti neabejotinai geresnių pasiūlymų negu jų Europos konkurentai; palankiai vertina Sutarties dėl viešųjų pirkimų persvarstymą ir taikymo srities išplėtimą, dėl kurio buvo susitarta per paskutinę 2011 m. gruodžio 15 d. PPO ministrų konferenciją, ir ta proga prisiimtus Kinijos įsipareigojimus, nors jie vis dar nepakankami; todėl ragina Kiniją pateikti pasiūlymą dėl prisijungimo prie Sutarties tokiomis sąlygomis, kurios panašios į kitų Sutarties šalių sąlygas, vadovaujantis Kinijos įsipareigojimais, nurodytais stojimo į PPO protokole; ragina Komisiją skubiai, jei įmanoma 2012 m., parengti Europos priemonę, kuria būtų užtikrinamas abipusiškumas atsižvelgiant į viešųjų pirkimų rinkų atvirumą; mano, kad taip pat itin svarbu stiprinti priemones, kuriomis siekiama skatinti, koordinuoti ir remti Europos MVĮ patekimą į prioritetines rinkas, pvz., Kinijos rinką; |
| --- | --- |

11.

yra susirūpinęs dėl to, kad užsienio įmonėms sudėtinga dalyvauti Kinijos viešuosiuose pirkimuose, tuo tarpu dalyvavimas ES viešuosiuose pirkimuose yra užtikrintas; reiškia susirūpinimą dėl galimai nesąžiningų konkurencijos taisyklių, kurios taikomos, kai ypač teikiant užmaskuotą valstybės pagalbą Kinijos įmonės gali pateikti neabejotinai geresnių pasiūlymų negu jų Europos konkurentai; palankiai vertina Sutarties dėl viešųjų pirkimų persvarstymą ir taikymo srities išplėtimą, dėl kurio buvo susitarta per paskutinę 2011 m. gruodžio 15 d. PPO ministrų konferenciją, ir ta proga prisiimtus Kinijos įsipareigojimus, nors jie vis dar nepakankami; todėl ragina Kiniją pateikti pasiūlymą dėl prisijungimo prie Sutarties tokiomis sąlygomis, kurios panašios į kitų Sutarties šalių sąlygas, vadovaujantis Kinijos įsipareigojimais, nurodytais stojimo į PPO protokole; ragina Komisiją skubiai, jei įmanoma 2012 m., parengti Europos priemonę, kuria būtų užtikrinamas abipusiškumas atsižvelgiant į viešųjų pirkimų rinkų atvirumą; mano, kad taip pat itin svarbu stiprinti priemones, kuriomis siekiama skatinti, koordinuoti ir remti Europos MVĮ patekimą į prioritetines rinkas, pvz., Kinijos rinką;

| 12. | pažymi, kad dėl Kinijos institucijų ir bankų suteiktų eksporto kreditų skatinami prekybos iškraipymai; todėl ragina Kiniją laikytis Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (OECD) susitarime dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų pateikiamų rekomendacijų; ragina Komisiją remti OECD pastangas užtikrinti, kad Kinija dalyvautų įgyvendinant šį susitarimą; taip pat ragina Kiniją pasirašyti OECD Kovos su kyšininkavimu konvenciją; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad dėl Kinijos institucijų ir bankų suteiktų eksporto kreditų skatinami prekybos iškraipymai; todėl ragina Kiniją laikytis Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (OECD) susitarime dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų pateikiamų rekomendacijų; ragina Komisiją remti OECD pastangas užtikrinti, kad Kinija dalyvautų įgyvendinant šį susitarimą; taip pat ragina Kiniją pasirašyti OECD Kovos su kyšininkavimu konvenciją;

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad Kinijoje užsienio įmones dažniausiai leidžiama steigti kaip bendrąsias įmones (angl. joint venture), dėl to kyla daug suvaržymų ir per dažnai perleidžiamos strateginės technologijos, dėl kurių gali būti skatinamas Kinijos konkurencinis vystymasis darant žalą Europos pramonei tose srityse, kuriose ES yra lyderė; yra įsitikinęs, kad didesnis Kinijos atvirumas bendrųjų įmonių mechanizmo klausimu, kartu su geresne intelektinės nuosavybės teisių apsauga, būtų naudingas abiem pusėms ir pritartų geresniam Europos įmonių patekimui į Kinijos rinką; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į tai, kad Kinijoje užsienio įmones dažniausiai leidžiama steigti kaip bendrąsias įmones (angl. joint venture), dėl to kyla daug suvaržymų ir per dažnai perleidžiamos strateginės technologijos, dėl kurių gali būti skatinamas Kinijos konkurencinis vystymasis darant žalą Europos pramonei tose srityse, kuriose ES yra lyderė; yra įsitikinęs, kad didesnis Kinijos atvirumas bendrųjų įmonių mechanizmo klausimu, kartu su geresne intelektinės nuosavybės teisių apsauga, būtų naudingas abiem pusėms ir pritartų geresniam Europos įmonių patekimui į Kinijos rinką;

| 14. | ragina ES pagal poreikius taikyti prekybos apsaugos priemones, atitinkančias PPO taisykles, pvz., antidempingo, antisubsidijų ir apsaugos priemones, jeigu Kinija vykdytų neteisėtą prekybą, taip pat dažniau taikyti PPO ginčų sprendimo mechanizmą siekiant užtikrinti vienodas ES ir Kinijos prekybos sąlygas; yra susirūpinęs dėl to, kad Kinija vis dažniau taiko antidempingo priemones, nukreiptas į ES eksportą, taip pat kainų dempingo priemones ir valstybės subsidijas; todėl ragina Kiniją užtikrinti, kad jos antidempingo priemonės atitiktų PPO taisykles; |
| --- | --- |

14.

ragina ES pagal poreikius taikyti prekybos apsaugos priemones, atitinkančias PPO taisykles, pvz., antidempingo, antisubsidijų ir apsaugos priemones, jeigu Kinija vykdytų neteisėtą prekybą, taip pat dažniau taikyti PPO ginčų sprendimo mechanizmą siekiant užtikrinti vienodas ES ir Kinijos prekybos sąlygas; yra susirūpinęs dėl to, kad Kinija vis dažniau taiko antidempingo priemones, nukreiptas į ES eksportą, taip pat kainų dempingo priemones ir valstybės subsidijas; todėl ragina Kiniją užtikrinti, kad jos antidempingo priemonės atitiktų PPO taisykles;

Europos pramonės interesų gynimas

| 15. | apgailestauja, kad Kinijoje nepakankamai saugomos intelektinės nuosavybės teisės ir kad Europos įmonėms, ypač MVĮ, trūksta konkrečių priemonių siekiant veiksmingai kovoti su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais; palankiai vertina Komisijos sprendimą siūlyti persvarstyti direktyvą dėl intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo; ragina Komisiją ir valstybes nares geriau ginti intelektinės nuosavybės teises visose daugiašalėse organizacijose, kurių narė yra Kinija (PPO, Pasaulio sveikatos organizacijoje (PSO) ir Pasaulinėje intelektinės nuosavybės organizacijoje (PINO)); pageidauja, kad Kinija toliau į nacionalinę teisę perkeltų galiojančias tarptautinės teisės nuostatas, susijusias su intelektinės nuosavybės teisių apsauga, ir ypač kovotų su klastojimu ir piratavimu, ir primygtinai ragina Kinijos valdžios institucijas užtikrinti šių nuostatų taikymą, ypač regioniniu lygmeniu; apgailestauja, kad Kinija nedalyvavo derybose dėl Kovos su klastojimu prekybos susitarimo (ACTA); primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares didinti muitinių bendradarbiavimą ES ir su trečiosiomis šalimis, ypač su Kinija, konfiskuojant suklastotas prekes ir paprastinti muitinės procedūras; prašo Komisijos ir valstybių narių glaudžiau bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis sprendžiant autorių teisių ir licencijų išdavimo klausimus; |
| --- | --- |

15.

apgailestauja, kad Kinijoje nepakankamai saugomos intelektinės nuosavybės teisės ir kad Europos įmonėms, ypač MVĮ, trūksta konkrečių priemonių siekiant veiksmingai kovoti su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais; palankiai vertina Komisijos sprendimą siūlyti persvarstyti direktyvą dėl intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo; ragina Komisiją ir valstybes nares geriau ginti intelektinės nuosavybės teises visose daugiašalėse organizacijose, kurių narė yra Kinija (PPO, Pasaulio sveikatos organizacijoje (PSO) ir Pasaulinėje intelektinės nuosavybės organizacijoje (PINO)); pageidauja, kad Kinija toliau į nacionalinę teisę perkeltų galiojančias tarptautinės teisės nuostatas, susijusias su intelektinės nuosavybės teisių apsauga, ir ypač kovotų su klastojimu ir piratavimu, ir primygtinai ragina Kinijos valdžios institucijas užtikrinti šių nuostatų taikymą, ypač regioniniu lygmeniu; apgailestauja, kad Kinija nedalyvavo derybose dėl Kovos su klastojimu prekybos susitarimo (ACTA); primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares didinti muitinių bendradarbiavimą ES ir su trečiosiomis šalimis, ypač su Kinija, konfiskuojant suklastotas prekes ir paprastinti muitinės procedūras; prašo Komisijos ir valstybių narių glaudžiau bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis sprendžiant autorių teisių ir licencijų išdavimo klausimus;

| 16. | yra įsitikinęs, kad geresnė intelektinės nuosavybės teisių apsauga ir veiksmingas susijusių taisyklių įgyvendinimas Kinijoje labai paskatintų ES ir kitų užsienio investuotojų siekį investuoti, dalintis naujais technologiniais gebėjimais ir atnaujinti esamas technologijas šioje šalyje; |
| --- | --- |

16.

yra įsitikinęs, kad geresnė intelektinės nuosavybės teisių apsauga ir veiksmingas susijusių taisyklių įgyvendinimas Kinijoje labai paskatintų ES ir kitų užsienio investuotojų siekį investuoti, dalintis naujais technologiniais gebėjimais ir atnaujinti esamas technologijas šioje šalyje;

| 17. | pažymi, kad Kinija išgauna 97 proc. pasaulyje naudojamų retųjų žemių metalų, ir ragina ją užtikrinti prekybos partneriams tvarius gamybos metodus ir sąžiningą patekimą į rinką; ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti visiems apribojimams, kuriuos Kinija gali taikyti šių žaliavų eksportui; atsižvelgdamas į tai primena 2011 m. liepos 5 d. PPO prieš Kiniją priimtą sprendimą dėl nustatytų apribojimų tam tikrų žaliavų eksportui, kuris patvirtintas apeliacine tvarka; ragina Komisiją parengti Europos tinkamo žaliavų valdymo strategiją didinant energijos vartojimo efektyvumą, vykdant antrinį perdirbimą, efektyviau naudojant išteklius ir plėtojant pramoninį bendradarbiavimą ekologiškos ekonomikos augimo ir inovacijų sektoriuose; ragina pradėti derybas, kad būtų patvirtintos bendros taisyklės ir principai dėl prekybos žaliavomis, sukuriant eksporto apribojimų taikymo sistemą PPO ir G20, nes šis klausimas labiausiai susijęs su pramoninėmis šalimis ir Kinija; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad Kinija išgauna 97 proc. pasaulyje naudojamų retųjų žemių metalų, ir ragina ją užtikrinti prekybos partneriams tvarius gamybos metodus ir sąžiningą patekimą į rinką; ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti visiems apribojimams, kuriuos Kinija gali taikyti šių žaliavų eksportui; atsižvelgdamas į tai primena 2011 m. liepos 5 d. PPO prieš Kiniją priimtą sprendimą dėl nustatytų apribojimų tam tikrų žaliavų eksportui, kuris patvirtintas apeliacine tvarka; ragina Komisiją parengti Europos tinkamo žaliavų valdymo strategiją didinant energijos vartojimo efektyvumą, vykdant antrinį perdirbimą, efektyviau naudojant išteklius ir plėtojant pramoninį bendradarbiavimą ekologiškos ekonomikos augimo ir inovacijų sektoriuose; ragina pradėti derybas, kad būtų patvirtintos bendros taisyklės ir principai dėl prekybos žaliavomis, sukuriant eksporto apribojimų taikymo sistemą PPO ir G20, nes šis klausimas labiausiai susijęs su pramoninėmis šalimis ir Kinija;

| 18. | primygtinai ragina Komisiją derėtis dėl plataus užmojo ir suderinto ES ir Kinijos investicijų susitarimo, kurio tikslas – sukurti geresnę aplinką ES investuotojams Kinijoje, taip pat užtikrinti skaidrumą, susijusį su Kinijos įmonių, kurios investuoja ES, valdymu, kartu didinant abipusius kapitalo srautus; ragina Tarybą, visapusiškai atsižvelgiant į Parlamento nuomonę ir poziciją, pateiktas 2011 m. balandžio 6 d. rezoliucijoje dėl būsimosios Europos tarptautinės investicijų politikos, nustatyti įgaliojimus derėtis dėl būsimo investicijų susitarimo su Kinija; |
| --- | --- |

18.

primygtinai ragina Komisiją derėtis dėl plataus užmojo ir suderinto ES ir Kinijos investicijų susitarimo, kurio tikslas – sukurti geresnę aplinką ES investuotojams Kinijoje, taip pat užtikrinti skaidrumą, susijusį su Kinijos įmonių, kurios investuoja ES, valdymu, kartu didinant abipusius kapitalo srautus; ragina Tarybą, visapusiškai atsižvelgiant į Parlamento nuomonę ir poziciją, pateiktas 2011 m. balandžio 6 d. rezoliucijoje dėl būsimosios Europos tarptautinės investicijų politikos, nustatyti įgaliojimus derėtis dėl būsimo investicijų susitarimo su Kinija;

| 19. | palankiai vertina tai, kad 2010 m. lapkričio mėn. Pekine atidarytas ES mažųjų ir vidutinių įmonių centras (ES MVĮ centras), kuris atvėrė duris MVĮ 2011 m. kovo mėn. ir kuris turi pajėgumų padėti Europos MVĮ įveikti iššūkius, su kuriais jos susiduria Kinijos rinkoje, visų pirma ankstyvaisiais verslo plėtros etapais; taip pat palankiai vertina tai, kad centras ieško ES MVĮ galimybių sričių ir padeda joms veikti Kinijos reglamentavimo aplinkoje; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina tai, kad 2010 m. lapkričio mėn. Pekine atidarytas ES mažųjų ir vidutinių įmonių centras (ES MVĮ centras), kuris atvėrė duris MVĮ 2011 m. kovo mėn. ir kuris turi pajėgumų padėti Europos MVĮ įveikti iššūkius, su kuriais jos susiduria Kinijos rinkoje, visų pirma ankstyvaisiais verslo plėtros etapais; taip pat palankiai vertina tai, kad centras ieško ES MVĮ galimybių sričių ir padeda joms veikti Kinijos reglamentavimo aplinkoje;

| 20. | pabrėžia verslo atstovų tarpusavio bendradarbiavimo ir partnerystės tarp Kinijos universitetų ir ES bendrovių kūrimo svarbą siekiant skatinti inovacijas Kinijoje; ragina pasinaudoti ES patekimo į rinkas duomenų bazės teikiamais pranašumais, nes šioje bazėje ES verslo įmonėms teikiama informacija apie patekimo į rinkas sąlygas, pvz., importo tarifus, reikalavimus produktams, prekybos kliūtis, formalumus, dokumentus ir statistiką; palankiai vertina Europos prekybos rūmų veiklą Kinijoje; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia verslo atstovų tarpusavio bendradarbiavimo ir partnerystės tarp Kinijos universitetų ir ES bendrovių kūrimo svarbą siekiant skatinti inovacijas Kinijoje; ragina pasinaudoti ES patekimo į rinkas duomenų bazės teikiamais pranašumais, nes šioje bazėje ES verslo įmonėms teikiama informacija apie patekimo į rinkas sąlygas, pvz., importo tarifus, reikalavimus produktams, prekybos kliūtis, formalumus, dokumentus ir statistiką; palankiai vertina Europos prekybos rūmų veiklą Kinijoje;

| 21. | yra įsitikinęs, kad Komisijai parengus keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimus prekybos su Kinija srityje priemonę bus užtikrinta, kad Kinijos atžvilgiu būtų vadovaujamasi nuoseklesniu požiūriu; |
| --- | --- |

21.

yra įsitikinęs, kad Komisijai parengus keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimus prekybos su Kinija srityje priemonę bus užtikrinta, kad Kinijos atžvilgiu būtų vadovaujamasi nuoseklesniu požiūriu;

Piniginės konkurencijos šalinimas

| 22. | primena, kad euro zonos valstybės narės turi valstybės garantuotų skolų Kinijai; pabrėžia, kad šis įsiskolinimas įgavo naują politinį mastą kilus didelėms skolų problemoms euro zonoje; ragina Komisiją pradėti diskusijas su Europos Centriniu Banku (ECB) ir valstybėmis narėmis dėl suderintos sistemos sukūrimo siekiant nustatyti valstybės garantuotų skolų turinčias valstybes; yra susirūpinęs, kad mažėja ES derybinės galimybės vykdyti derybas dėl prekybos su Kinija atsižvelgiant į tai, kad Kinija prisideda prie euro zonos finansinio stabilizavimo; |
| --- | --- |

22.

primena, kad euro zonos valstybės narės turi valstybės garantuotų skolų Kinijai; pabrėžia, kad šis įsiskolinimas įgavo naują politinį mastą kilus didelėms skolų problemoms euro zonoje; ragina Komisiją pradėti diskusijas su Europos Centriniu Banku (ECB) ir valstybėmis narėmis dėl suderintos sistemos sukūrimo siekiant nustatyti valstybės garantuotų skolų turinčias valstybes; yra susirūpinęs, kad mažėja ES derybinės galimybės vykdyti derybas dėl prekybos su Kinija atsižvelgiant į tai, kad Kinija prisideda prie euro zonos finansinio stabilizavimo;

| 23. | pabrėžia, kad juaniui tariamai nuvertėjant ir jo nekonvertuojant galėtų būti suteikiamas nesąžiningas konkurencinis pranašumas Kinijai vykdant eksportą, nes Kinija turi trečdalį pasaulinių užsienio valiutos atsargų; ragina stiprinti tarptautiniu mastu vykdomą G20 šalių finansų reguliavimą ir šių šalių makroekonominį koordinavimą, kitaip kils grėsmė pasaulio ekonomikos ir prekybos stabilumui; ragina Kiniją leisti vertinti juanį, kad jo kursas būtų tinkamas; primena, kad esant nepriimtinam pasauliniam pinigų disbalansui ES gali vykdyti valiutų kurso politiką, kaip numatoma ES Sutartyse; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad juaniui tariamai nuvertėjant ir jo nekonvertuojant galėtų būti suteikiamas nesąžiningas konkurencinis pranašumas Kinijai vykdant eksportą, nes Kinija turi trečdalį pasaulinių užsienio valiutos atsargų; ragina stiprinti tarptautiniu mastu vykdomą G20 šalių finansų reguliavimą ir šių šalių makroekonominį koordinavimą, kitaip kils grėsmė pasaulio ekonomikos ir prekybos stabilumui; ragina Kiniją leisti vertinti juanį, kad jo kursas būtų tinkamas; primena, kad esant nepriimtinam pasauliniam pinigų disbalansui ES gali vykdyti valiutų kurso politiką, kaip numatoma ES Sutartyse;

| 24. | prašo Komisijos paraginti Kiniją liberalizuoti savo einamąsias sąskaitas; ragina Komisiją pateikti įrodymų, kaip fiksuoto valiutų kurso režimas kenkia ES konkurencingumui, ir po to apsvarstyti atitinkamus prioritetinius veiksmus; |
| --- | --- |

24.

prašo Komisijos paraginti Kiniją liberalizuoti savo einamąsias sąskaitas; ragina Komisiją pateikti įrodymų, kaip fiksuoto valiutų kurso režimas kenkia ES konkurencingumui, ir po to apsvarstyti atitinkamus prioritetinius veiksmus;

Kuriant naują institucinę ES ir Kinijos prekybos santykių sistemą

| 25. | ragina valstybes nares taikant tinkamus stebėsenos mechanizmus užtikrinti, kad ES veikiančios užsienio įmonės laikytųsi visų galiojančių bendrosios rinkos teisės aktų, įskaitant socialinius ir aplinkosaugos standartus, užtikrintų patentų apsaugą ir prisidėtų prie ilgalaikių darbo vietų išlaikymo pastangų, kai užsienio įmonės nuperka Europos įmones arba Europos Sąjungoje įsteigia patronuojamąsias bendroves; ragina Komisiją ir valstybes nares, remiantis Jungtinių Amerikos Valstijų užsienio investicijų komiteto (angl. CFIUS) pavyzdžiu, įsteigti įstaigą, atsakingą už išankstinį strateginių užsienio investicijų vertinimą, kad būtų aiškiai žinomos ES teritorijoje veiklą vykdančios ir investuojančios įmonės, ir teikti reguliarias ataskaitas Parlamentui; |
| --- | --- |

25.

ragina valstybes nares taikant tinkamus stebėsenos mechanizmus užtikrinti, kad ES veikiančios užsienio įmonės laikytųsi visų galiojančių bendrosios rinkos teisės aktų, įskaitant socialinius ir aplinkosaugos standartus, užtikrintų patentų apsaugą ir prisidėtų prie ilgalaikių darbo vietų išlaikymo pastangų, kai užsienio įmonės nuperka Europos įmones arba Europos Sąjungoje įsteigia patronuojamąsias bendroves; ragina Komisiją ir valstybes nares, remiantis Jungtinių Amerikos Valstijų užsienio investicijų komiteto (angl. CFIUS) pavyzdžiu, įsteigti įstaigą, atsakingą už išankstinį strateginių užsienio investicijų vertinimą, kad būtų aiškiai žinomos ES teritorijoje veiklą vykdančios ir investuojančios įmonės, ir teikti reguliarias ataskaitas Parlamentui;

| 26. | ragina ES visose atitinkamose tarptautinėse organizacijose, pvz., PSO, Tarptautinėje darbo organizacijoje (TDO) ir Jungtinėse Tautose, dėti pastangas pradėti reformų procesą, kuriuo siekiama privalomus socialinius, aplinkosaugos ir sveikatos srities standartus įtraukti į PPO taisykles dėl prekybos organizavimo; |
| --- | --- |

26.

ragina ES visose atitinkamose tarptautinėse organizacijose, pvz., PSO, Tarptautinėje darbo organizacijoje (TDO) ir Jungtinėse Tautose, dėti pastangas pradėti reformų procesą, kuriuo siekiama privalomus socialinius, aplinkosaugos ir sveikatos srities standartus įtraukti į PPO taisykles dėl prekybos organizavimo;

| 27. | apgailestauja, kad ES ir Kinijos prekybos santykių institucinė sistema yra nevieninga ir nekoordinuota; ragina Komisiją skubiai persvarstyti dvišalių santykių organizacinę struktūrą, siekti geresnio koordinavimo ir pašalinti gausybės darbo grupių, dialogų bei kitų oficialių ir neoficialių institucijų, veikiančių šioje srityje, perteklių; ragina valstybes nares, atskirus regionus ir savivaldybes geriau derinti savo politiką dėl Kinijos ir imtis skubių veiksmų siekiant sutarimo, kuris būtų naudingas ES tikslų atžvilgiu; |
| --- | --- |

27.

apgailestauja, kad ES ir Kinijos prekybos santykių institucinė sistema yra nevieninga ir nekoordinuota; ragina Komisiją skubiai persvarstyti dvišalių santykių organizacinę struktūrą, siekti geresnio koordinavimo ir pašalinti gausybės darbo grupių, dialogų bei kitų oficialių ir neoficialių institucijų, veikiančių šioje srityje, perteklių; ragina valstybes nares, atskirus regionus ir savivaldybes geriau derinti savo politiką dėl Kinijos ir imtis skubių veiksmų siekiant sutarimo, kuris būtų naudingas ES tikslų atžvilgiu;

| 28. | ragina ES plėtoti strategiją, kurios tikslas – išvengti, kad priverstinai nebūtų perduodamos technologijos; šiuo požiūriu pageidauja, kad greitai būtų nustatyta sustiprinto bendradarbiavimo Bendrijos patentų srityje procedūra; |
| --- | --- |

28.

ragina ES plėtoti strategiją, kurios tikslas – išvengti, kad priverstinai nebūtų perduodamos technologijos; šiuo požiūriu pageidauja, kad greitai būtų nustatyta sustiprinto bendradarbiavimo Bendrijos patentų srityje procedūra;

| 29. | reikalauja, kad visos vidaus rinkoje esančios prekės tiksliai atitiktų Europos taisykles ir standartus, ir ragina Komisiją nedelsiant pasiūlyti PPO taisykles atitinkantį planą, kaip laipsniškai pradėti taikyti prekybos sąlygas ir (arba) pasienio mokesčių, taikomų iš trečiųjų šalių įvežamoms prekėms, kurios neatitinka šių standartų, derinimo priemonių rinkinį; |
| --- | --- |

29.

reikalauja, kad visos vidaus rinkoje esančios prekės tiksliai atitiktų Europos taisykles ir standartus, ir ragina Komisiją nedelsiant pasiūlyti PPO taisykles atitinkantį planą, kaip laipsniškai pradėti taikyti prekybos sąlygas ir (arba) pasienio mokesčių, taikomų iš trečiųjų šalių įvežamoms prekėms, kurios neatitinka šių standartų, derinimo priemonių rinkinį;

Kinijos vaidmens pasaulyje vertinimas

| 30. | pabrėžia vis didėjančią Kinijos įtaką vykdant tarptautinę prekybą; todėl ragina ES atidžiai stebėti didėjančių Kinijos investicijų besivystančiose šalyse, visų pirma Afrikoje ir Lotynų Amerikoje, politinį, ekonominį, socialinį poveikį ir poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia vis didėjančią Kinijos įtaką vykdant tarptautinę prekybą; todėl ragina ES atidžiai stebėti didėjančių Kinijos investicijų besivystančiose šalyse, visų pirma Afrikoje ir Lotynų Amerikoje, politinį, ekonominį, socialinį poveikį ir poveikį aplinkai;

| 31. | dar kartą patvirtina, kad reikalingos Kinijos investicijos Lotynų Amerikoje ir Afrikoje, visų pirma specialiosiose ekonominėse zonose (SEZ), kad būtų prisidėta prie ekonominės atitinkamų šalių plėtros ir vietos gamybos grandinių vystymo naudojant vietos darbo jėgą; |
| --- | --- |

31.

dar kartą patvirtina, kad reikalingos Kinijos investicijos Lotynų Amerikoje ir Afrikoje, visų pirma specialiosiose ekonominėse zonose (SEZ), kad būtų prisidėta prie ekonominės atitinkamų šalių plėtros ir vietos gamybos grandinių vystymo naudojant vietos darbo jėgą;

| 32. | yra susirūpinęs, kad kai kurios Europos bendrovės investuoja Kinijoje iš esmės dėl mažų gamybos sąnaudų, kurias lemia žemesni socialiniai, aplinkosaugos ir žmogaus teisių standartai; primygtinai rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms skatinti taikyti veiksmingą Kinijoje veikiančių Europos įmonių socialinės atsakomybės praktiką ir raginti skleisti ir skelbti geriausią patirtį, susijusią su įmonių socialinės atsakomybės taikymo iniciatyvomis; be to, prašo Komisijos įvertinti, kaip įmonių socialinės atsakomybės nuostatos galėtų būti įtrauktos į būsimą ES ir Kinijos investicijų susitarimą; |
| --- | --- |

32.

yra susirūpinęs, kad kai kurios Europos bendrovės investuoja Kinijoje iš esmės dėl mažų gamybos sąnaudų, kurias lemia žemesni socialiniai, aplinkosaugos ir žmogaus teisių standartai; primygtinai rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms skatinti taikyti veiksmingą Kinijoje veikiančių Europos įmonių socialinės atsakomybės praktiką ir raginti skleisti ir skelbti geriausią patirtį, susijusią su įmonių socialinės atsakomybės taikymo iniciatyvomis; be to, prašo Komisijos įvertinti, kaip įmonių socialinės atsakomybės nuostatos galėtų būti įtrauktos į būsimą ES ir Kinijos investicijų susitarimą;

| 33. | mano, kad Kinijos dalyvavimą besivystančiose šalyse laikyti nesąžininga konkurencija ir imtis prieštaringų priemonių bus nenaudinga, visų pirma pačioms besivystančioms šalims; pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti besivystančių šalių interesus, taip pat platesnio masto pasaulinę konkurenciją ir augimą, ES įmonės ir dalyviai, norintys konkuruoti su Kinija dėl prekybos ir ekonominių santykių su besivystančiomis šalimis, turėtų siekti pateikti pasiūlymus, kurie būtų patraukliausi ilgalaikio tvarumo ir naudos požiūriu, įskaitant aplinkos apsaugos, socialinius, žmogaus teisių ir valdymo aspektus; |
| --- | --- |

33.

mano, kad Kinijos dalyvavimą besivystančiose šalyse laikyti nesąžininga konkurencija ir imtis prieštaringų priemonių bus nenaudinga, visų pirma pačioms besivystančioms šalims; pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti besivystančių šalių interesus, taip pat platesnio masto pasaulinę konkurenciją ir augimą, ES įmonės ir dalyviai, norintys konkuruoti su Kinija dėl prekybos ir ekonominių santykių su besivystančiomis šalimis, turėtų siekti pateikti pasiūlymus, kurie būtų patraukliausi ilgalaikio tvarumo ir naudos požiūriu, įskaitant aplinkos apsaugos, socialinius, žmogaus teisių ir valdymo aspektus;

| 34. | primena, kad pasaulyje Kinija išmeta daugiausia šiltnamio efektą sukeliančių dujų; ragina ES tarptautinėse organizacijose pasiūlyti, kad į diskusijas dėl tarptautinės prekybos turėtų būti įtraukti ekologiniai aspektai ir kovos su klimato kaita tikslai; mano, kad remiant pasaulinę kovą su klimato kaita turėtų būti panaudota Kinijos ekonominė galia ir jos gebėjimas vystyti technologines naujoves; |
| --- | --- |

34.

primena, kad pasaulyje Kinija išmeta daugiausia šiltnamio efektą sukeliančių dujų; ragina ES tarptautinėse organizacijose pasiūlyti, kad į diskusijas dėl tarptautinės prekybos turėtų būti įtraukti ekologiniai aspektai ir kovos su klimato kaita tikslai; mano, kad remiant pasaulinę kovą su klimato kaita turėtų būti panaudota Kinijos ekonominė galia ir jos gebėjimas vystyti technologines naujoves;

| 35. | mano, kad Kinijos valdžios institucijų pastangos siekiant užtikrinti tam tikras pagrindines teises Kinijoje, visų pirma socialines ir darbo teises, nėra pakankamos; todėl ragina ES ir Kiniją plėtoti glaudesnį ir atsakingesnį strateginį dialogą, grindžiamą abipusiu supratimu; |
| --- | --- |

35.

mano, kad Kinijos valdžios institucijų pastangos siekiant užtikrinti tam tikras pagrindines teises Kinijoje, visų pirma socialines ir darbo teises, nėra pakankamos; todėl ragina ES ir Kiniją plėtoti glaudesnį ir atsakingesnį strateginį dialogą, grindžiamą abipusiu supratimu;

Geresnių priemonių suteikimas ES atsižvelgiant į pasaulinę konkurenciją

| 36. | ragina Europos Sąjungą plėtoti plataus užmojo bendrą pramonės politiką, pagrįstą moksliniais tyrimais ir inovacijomis, kuriai būtų taikomi naujoviški finansavimo būdai, pavyzdžiui, projektų obligacijos (angl. project bonds), ir kuria būtų remiama MVĮ plėtra, ypač suteikiant galimybę dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, kad būtų išlaikytas konkurencingumas atsižvelgiant į naujus pagrindinius dalyvius, veikiančius pramonės ir mokslinių tyrimų srityje; ragina ES kelti Europos gamybos vertę teikiant geresnę informaciją apie kokybę vartotojams, ypač priimant į ES importuotų produktų kilmės ženklinimo („made-in“) reglamentą; |
| --- | --- |

36.

ragina Europos Sąjungą plėtoti plataus užmojo bendrą pramonės politiką, pagrįstą moksliniais tyrimais ir inovacijomis, kuriai būtų taikomi naujoviški finansavimo būdai, pavyzdžiui, projektų obligacijos (angl. project bonds), ir kuria būtų remiama MVĮ plėtra, ypač suteikiant galimybę dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, kad būtų išlaikytas konkurencingumas atsižvelgiant į naujus pagrindinius dalyvius, veikiančius pramonės ir mokslinių tyrimų srityje; ragina ES kelti Europos gamybos vertę teikiant geresnę informaciją apie kokybę vartotojams, ypač priimant į ES importuotų produktų kilmės ženklinimo („made-in“) reglamentą;

| 37. | primygtinai ragina, kad ES, siekdama tapti patikima ir įtakinga veikėja tarptautinėje arenoje, stiprintų ekonomikos, biudžeto, mokesčių ir politikos valdyseną; ragina Tarybą ir Komisiją laikytis bendros pozicijos, kad kuriant partnerystę ir sudarant dvišalius susitarimus nesilpnėtų ES pozicija; primygtinai ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis apibrėžiant savo prekybos politiką ir politiką Kinijos atžvilgiu; ragina ES įgyvendinti ilgalaikę strategiją dėl Kinijos, kuria būtų užtikrintas ES institucijų veiksmų ir ES ir valstybių narių veiksmų derinimas; |
| --- | --- |

37.

primygtinai ragina, kad ES, siekdama tapti patikima ir įtakinga veikėja tarptautinėje arenoje, stiprintų ekonomikos, biudžeto, mokesčių ir politikos valdyseną; ragina Tarybą ir Komisiją laikytis bendros pozicijos, kad kuriant partnerystę ir sudarant dvišalius susitarimus nesilpnėtų ES pozicija; primygtinai ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis apibrėžiant savo prekybos politiką ir politiką Kinijos atžvilgiu; ragina ES įgyvendinti ilgalaikę strategiją dėl Kinijos, kuria būtų užtikrintas ES institucijų veiksmų ir ES ir valstybių narių veiksmų derinimas;

| 38. | pabrėžia poreikį Kinijos atžvilgiu vadovautis suderintu požiūriu; ragina Europos Komisiją ir valstybes nares plėtoti plataus masto bendradarbiavimą su Kinija bendrų mokslinių tyrimų, pvz., produktų saugos ir žmonių sveikatos, srityse ir toliau vykdyti mokslo, technologijų ir kultūrinius mainus; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia poreikį Kinijos atžvilgiu vadovautis suderintu požiūriu; ragina Europos Komisiją ir valstybes nares plėtoti plataus masto bendradarbiavimą su Kinija bendrų mokslinių tyrimų, pvz., produktų saugos ir žmonių sveikatos, srityse ir toliau vykdyti mokslo, technologijų ir kultūrinius mainus;

| 39. | daugelis prekybos su Kinija problemų susiję su reguliavimo kokybe ir taisyklių įgyvendinimu įvairiose politikos srityse, įskaitant pramonės ir aplinkosaugos politikos sritis, krizės įveikimo priemones, finansinį stabilumą ir vartotojų apsaugą; ragina tokius atvejus spręsti stiprinant dvišalį bendradarbiavimą arba sprendžiant ginčus PPO; |
| --- | --- |

39.

daugelis prekybos su Kinija problemų susiję su reguliavimo kokybe ir taisyklių įgyvendinimu įvairiose politikos srityse, įskaitant pramonės ir aplinkosaugos politikos sritis, krizės įveikimo priemones, finansinį stabilumą ir vartotojų apsaugą; ragina tokius atvejus spręsti stiprinant dvišalį bendradarbiavimą arba sprendžiant ginčus PPO;

*

* *

| 40. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

40.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 67 E, 2010 3 18, p. 132.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0412.

(3)  OL C 184 E, 2009 8 6, p. 16.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0364.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0565.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0141.

(7)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 101.

(8)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 31.

(9)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 94.

(10)  OL C 259 E, 2009 10 29, p. 77.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0380.

(12)  OL C 67 E, 2010 3 18, p. 101.

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/41

---

2012 m. gegužės 23 d., trečiadienisEuropos Parlamento tyrimo teisė

P7_TA(2012)0219

2012 m. gegužės 23 d. priimtas Europos Parlamento pasiūlymas dėl Europos Parlamento reglamento dėl išsamių Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų ir dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB panaikinimo (2009/2212(INI)) (1)

2013/C 264 E/07

---

(1)  Parlamentas nusprendė atidėti balsavimą dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos pagal 41 straipsnio trečią dalį (A7-0352/2011).

---

2012 m. gegužės 23 d., trečiadienis
  PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REGLAMENTO

dėl išsamių Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų ir dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB panaikinimo

EUROPOS PARLAMENTAS,

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 226 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdamas į Tarybos pritarimą (1),

atsižvelgdamas į Komisijos pritarimą (2),

laikydamasis specialios teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Lisabonos sutartimi sukurtos atnaujintos ir sustiprintos institucinės pusiausvyros Sąjungoje sąlygos, kuriomis Sąjungos institucijos gali veikti veiksmingiau, atviriau ir demokratiškiau. Šiomis sąlygomis Europos Parlamento funkcijos, susijusios su politine kontrole, buvo sustiprintos ir išplėstos. Todėl pagal nacionalinių parlamentų praktiką ir pagal Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties (toliau - Sutarčių) reikalavimus reikėtų sustiprinti Europos Parlamento tyrimo komitetus ir suteikti jiems konkrečius, tikrus ir aiškiai apibrėžtus įgaliojimus, kurie labiau atitiktų Europos Parlamento politinę svarbą ir įgaliojimus, kartu laikantis proporcingumo principo, įtvirtinto Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. Tyrimo komitetams, kurie yra išskirtinės politinės kontrolės priemonės, suteiktos galios turėtų nepažeisti kitų institucijų atsakomybės; |
| --- | --- |

(1)

Lisabonos sutartimi sukurtos atnaujintos ir sustiprintos institucinės pusiausvyros Sąjungoje sąlygos, kuriomis Sąjungos institucijos gali veikti veiksmingiau, atviriau ir demokratiškiau. Šiomis sąlygomis Europos Parlamento funkcijos, susijusios su politine kontrole, buvo sustiprintos ir išplėstos. Todėl pagal nacionalinių parlamentų praktiką ir pagal Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties (toliau - Sutarčių) reikalavimus reikėtų sustiprinti Europos Parlamento tyrimo komitetus ir suteikti jiems konkrečius, tikrus ir aiškiai apibrėžtus įgaliojimus, kurie labiau atitiktų Europos Parlamento politinę svarbą ir įgaliojimus, kartu laikantis proporcingumo principo, įtvirtinto Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. Tyrimo komitetams, kurie yra išskirtinės politinės kontrolės priemonės, suteiktos galios turėtų nepažeisti kitų institucijų atsakomybės;

| (2) | 1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija priėmė Sprendimą 95/167/EB, Euratomas, EAPB (3), kuriame įtvirtintos išsamios Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančios nuostatos. Tame sprendime daroma užuomina apie tai, kad jo nuostatos galėtų būti persvarstytos atsižvelgiant į patirtį; |
| --- | --- |

(2)

1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija priėmė Sprendimą 95/167/EB, Euratomas, EAPB (3), kuriame įtvirtintos išsamios Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančios nuostatos. Tame sprendime daroma užuomina apie tai, kad jo nuostatos galėtų būti persvarstytos atsižvelgiant į patirtį;

| (3) | atsižvelgiant į naująją institucijų pusiausvyrą, susidariusią įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ir į patirtį, sukauptą dirbant Europos Parlamento tyrimo komitetams, reikėtų panaikinti Sprendimą 95/167/EB, Euratomas, EAPB ir jį pakeisti nauju reglamentu; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgiant į naująją institucijų pusiausvyrą, susidariusią įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ir į patirtį, sukauptą dirbant Europos Parlamento tyrimo komitetams, reikėtų panaikinti Sprendimą 95/167/EB, Euratomas, EAPB ir jį pakeisti nauju reglamentu;

| (4) | atsižvelgiant į naudingumo principą, kurį pripažįsta Teisingumo Teismo praktika (4), Europos Parlamentui ir jo tyrimo komitetams turėtų būti suteikti įgaliojimai, būtini siekiant vykdyti užduotis, kylančias dėl tyrimo teisės. Tuo tikslu taip pat būtina, kad Sąjungos bei valstybių narių institucijos ir įstaigos imtųsi veiksmų, siekdamos palengvinti tų užduočių atlikimą; |
| --- | --- |

(4)

atsižvelgiant į naudingumo principą, kurį pripažįsta Teisingumo Teismo praktika (4), Europos Parlamentui ir jo tyrimo komitetams turėtų būti suteikti įgaliojimai, būtini siekiant vykdyti užduotis, kylančias dėl tyrimo teisės. Tuo tikslu taip pat būtina, kad Sąjungos bei valstybių narių institucijos ir įstaigos imtųsi veiksmų, siekdamos palengvinti tų užduočių atlikimą;

| (5) | nereikėtų sudaryti tyrimo komiteto tais atvejais, kai įtariamus faktus nagrinėja teismas ir kai dėl bylos vis dar vyksta teisminis nagrinėjimas. Vis dėlto, siekiant išvengti konfliktų tarp politinio pobūdžio ir teisminio pobūdžio tyrimų, Europos Parlamentas turėtų galėti išnagrinėti, ar būtina sustabdyti tyrimo komiteto atliekamą tyrimą, jei, sudarius šį komitetą, pradėtas teisminis nagrinėjimas, susijęs su įtariamais faktais; |
| --- | --- |

(5)

nereikėtų sudaryti tyrimo komiteto tais atvejais, kai įtariamus faktus nagrinėja teismas ir kai dėl bylos vis dar vyksta teisminis nagrinėjimas. Vis dėlto, siekiant išvengti konfliktų tarp politinio pobūdžio ir teisminio pobūdžio tyrimų, Europos Parlamentas turėtų galėti išnagrinėti, ar būtina sustabdyti tyrimo komiteto atliekamą tyrimą, jei, sudarius šį komitetą, pradėtas teisminis nagrinėjimas, susijęs su įtariamais faktais;

| (6) | iš atvirumo, geros valdysenos ir demokratinės atskaitomybės principų išplaukia, kad tyrimo komitetų darbas, ir ypač klausymai, turėtų būti vieši. Tačiau taip pat būtinos nuostatos dėl slapto nagrinėjimo galimybės ir dėl atitinkamų konfidencialumo taisyklių siekiant užtikrinti tyrimų veiksmingumą, apsaugoti gyvybinius valstybių narių interesus, apsaugoti asmens privatumą ir neliečiamumą, ypač pagal Sąjungos teisės aktus dėl asmens duomenų apsaugos arba fizinio arba juridinio asmens komercinių interesų apsaugos; |
| --- | --- |

(6)

iš atvirumo, geros valdysenos ir demokratinės atskaitomybės principų išplaukia, kad tyrimo komitetų darbas, ir ypač klausymai, turėtų būti vieši. Tačiau taip pat būtinos nuostatos dėl slapto nagrinėjimo galimybės ir dėl atitinkamų konfidencialumo taisyklių siekiant užtikrinti tyrimų veiksmingumą, apsaugoti gyvybinius valstybių narių interesus, apsaugoti asmens privatumą ir neliečiamumą, ypač pagal Sąjungos teisės aktus dėl asmens duomenų apsaugos arba fizinio arba juridinio asmens komercinių interesų apsaugos;

| (7) | tyrimo teise, kuri yra svarbi parlamentinės priežiūros galių dalis, siekiama apibrėžti būdą, kuriuo esamas teisės aktas įgyvendintas praeityje. Taigi būtina, kad tyrimo komitetas galėtų remtis faktiniais įrodymais, surinktais atliekant tyrimą. Tuo tikslu tyrimo komitetas turėtų galėti išklausyti Sąjungos institucijų narius ir valstybių narių vyriausybių atstovus, gauti Sąjungos ar valstybių narių pareigūnų ir kitų tarnautojų parodymus, gauti bet kurio kito asmens, gyvenančio Sąjungoje, parodymus, prašyti ekspertų ataskaitų, prašyti dokumentų ir atlikti tyrimus vietoje; |
| --- | --- |

(7)

tyrimo teise, kuri yra svarbi parlamentinės priežiūros galių dalis, siekiama apibrėžti būdą, kuriuo esamas teisės aktas įgyvendintas praeityje. Taigi būtina, kad tyrimo komitetas galėtų remtis faktiniais įrodymais, surinktais atliekant tyrimą. Tuo tikslu tyrimo komitetas turėtų galėti išklausyti Sąjungos institucijų narius ir valstybių narių vyriausybių atstovus, gauti Sąjungos ar valstybių narių pareigūnų ir kitų tarnautojų parodymus, gauti bet kurio kito asmens, gyvenančio Sąjungoje, parodymus, prašyti ekspertų ataskaitų, prašyti dokumentų ir atlikti tyrimus vietoje;

| (8) | tyrimai turėtų būti atliekami visapusiškai gerbiant žmogaus teises ir pagrindines laisves, ypač teisingumo principą, ir su tyrimu susijusių asmenų teisę išreikšti savo požiūrį į su jais susijusius faktus; |
| --- | --- |

(8)

tyrimai turėtų būti atliekami visapusiškai gerbiant žmogaus teises ir pagrindines laisves, ypač teisingumo principą, ir su tyrimu susijusių asmenų teisę išreikšti savo požiūrį į su jais susijusius faktus;

| (9) | tyrimo komitetai turėtų visapusiškai gerbti asmenų, kuriuos jie kviečia liudyti, teises, vadovaudamiesi Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių konvencijos ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos nuostatomis; |
| --- | --- |

(9)

tyrimo komitetai turėtų visapusiškai gerbti asmenų, kuriuos jie kviečia liudyti, teises, vadovaudamiesi Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių konvencijos ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos nuostatomis;

| (10) | atliekant tyrimus taip pat turėtų būti atsižvelgiama į principą, kad tyrimo išvados būtų grindžiamos tik įrodymo vertę turinčiais elementais. Tuo tikslu tyrimo komitetas visų pirma turėtų gauti visus svarbius dokumentus, kuriuos turi Sąjungos institucijos ar įstaigos, valstybės narės, arba, jei dokumentas laikomas būtinu siekiant užtikrinti tyrimo sėkmę, bet koks kitas fizinis ar juridinis asmuo; |
| --- | --- |

(10)

atliekant tyrimus taip pat turėtų būti atsižvelgiama į principą, kad tyrimo išvados būtų grindžiamos tik įrodymo vertę turinčiais elementais. Tuo tikslu tyrimo komitetas visų pirma turėtų gauti visus svarbius dokumentus, kuriuos turi Sąjungos institucijos ar įstaigos, valstybės narės, arba, jei dokumentas laikomas būtinu siekiant užtikrinti tyrimo sėkmę, bet koks kitas fizinis ar juridinis asmuo;

| (11) | laikydamosi lojalaus bendradarbiavimo principo ir įsipareigojimų prisidėti prie teisinės tvarkos Sąjungoje palaikymo, Sąjungos institucijos ir įstaigos arba valstybės narės turėtų paskirti pareigūnus ar kitus tarnautojus, kuriems jos suteiktų leidimą dalyvauti tyrimo komiteto posėdyje, kai komitetas juos pakviečia tai daryti. Be to, tyrimo komitetui turėtų būti suteikiama galimybė apklausti už tiriamą klausimą atsakingus Komisijos narius, jeigu jų parodymai laikomi svarbūs klausimo esmei atskleisti ir būtini norint nuodugniai įsigilinti į tiriamą klausimą; |
| --- | --- |

(11)

laikydamosi lojalaus bendradarbiavimo principo ir įsipareigojimų prisidėti prie teisinės tvarkos Sąjungoje palaikymo, Sąjungos institucijos ir įstaigos arba valstybės narės turėtų paskirti pareigūnus ar kitus tarnautojus, kuriems jos suteiktų leidimą dalyvauti tyrimo komiteto posėdyje, kai komitetas juos pakviečia tai daryti. Be to, tyrimo komitetui turėtų būti suteikiama galimybė apklausti už tiriamą klausimą atsakingus Komisijos narius, jeigu jų parodymai laikomi svarbūs klausimo esmei atskleisti ir būtini norint nuodugniai įsigilinti į tiriamą klausimą;

| (12) | vis dėlto siekiant užtikrinti, kad tyrimo komitetas galėtų būti tikras, jog jo išvados pagrįstos elementais, turinčiais įrodymų vertę, šis komitetas turėtų turėti teisę paprašyti išklausyti bet kurį asmenį, kuris yra Sąjungos gyventojas, kaip liudytoją, kuris turėtų privalėti atsakyti į klausimus noriai, išsamiai ir nemeluodamas. Be to, jei atitinkamiems pareigūnams ar kitiems Sąjungos tarnautojams nesuteiktas leidimas pagal Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų, išdėstytų Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (5), 17 ir 19 straipsnius, taip pat pagal Europos Sąjungos kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų, išdėstytų tame pačiame reglamente, 11 straipsnį paklusti minėto komiteto iškvietimo nurodymams atvykti į apklausas, taip pat pateikti pareiškimus ir duoti parodymus asmeniškai, už atsisakymą išduoti leidimą atsakingas pareigūnas arba atsakingos institucijos atstovai turi atvykti į komitetą ir paaiškinti atsisakymo priežastis; |
| --- | --- |

(12)

vis dėlto siekiant užtikrinti, kad tyrimo komitetas galėtų būti tikras, jog jo išvados pagrįstos elementais, turinčiais įrodymų vertę, šis komitetas turėtų turėti teisę paprašyti išklausyti bet kurį asmenį, kuris yra Sąjungos gyventojas, kaip liudytoją, kuris turėtų privalėti atsakyti į klausimus noriai, išsamiai ir nemeluodamas. Be to, jei atitinkamiems pareigūnams ar kitiems Sąjungos tarnautojams nesuteiktas leidimas pagal Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų, išdėstytų Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (5), 17 ir 19 straipsnius, taip pat pagal Europos Sąjungos kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų, išdėstytų tame pačiame reglamente, 11 straipsnį paklusti minėto komiteto iškvietimo nurodymams atvykti į apklausas, taip pat pateikti pareiškimus ir duoti parodymus asmeniškai, už atsisakymą išduoti leidimą atsakingas pareigūnas arba atsakingos institucijos atstovai turi atvykti į komitetą ir paaiškinti atsisakymo priežastis;

| (13) | ratifikuodamos Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo valstybės narės taip pat sutiko suteikti Europos Parlamentui teisę atlikti tyrimus dėl įtariamų teisės pažeidimų arba netinkamo administravimo įgyvendinant Sąjungos teisę. Atitinkamai valstybės narės turėtų imtis priemonių, kad jų nacionalinės valdžios institucijos, laikydamosi nacionalinės teisės nuostatų, teiktų būtiną paramą, kad tyrimo komitetai galėtų vykdyti savo užduotis; |
| --- | --- |

(13)

ratifikuodamos Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo valstybės narės taip pat sutiko suteikti Europos Parlamentui teisę atlikti tyrimus dėl įtariamų teisės pažeidimų arba netinkamo administravimo įgyvendinant Sąjungos teisę. Atitinkamai valstybės narės turėtų imtis priemonių, kad jų nacionalinės valdžios institucijos, laikydamosi nacionalinės teisės nuostatų, teiktų būtiną paramą, kad tyrimo komitetai galėtų vykdyti savo užduotis;

| (14) | siekiant sustiprinti demokratinę kontrolę Sąjungos lygmeniu, pagal šio reglamento nuostatas tyrimo komitetams suteikiami platesni įgaliojimai. Kad tos nuostatos būtų įgyvendinamos, siekiant padidinti tyrimų veiksmingumą ir juos labiau suderinti su nacionaline parlamentine praktika, šiame reglamente turėtų būti numatyta galimybė taikyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas tiksliai nustatytais atvejais. Valstybių narių kompetencija turėtų būti užtikrinti, kad tam tikrų pažeidimų atvejais būtų taikomos sankcijos pagal jų nacionalinę teisę ir kad būtų pradedami atitinkami procesiniai veiksmai prieš kaltininkus, padariusius šiuos pažeidimus; |
| --- | --- |

(14)

siekiant sustiprinti demokratinę kontrolę Sąjungos lygmeniu, pagal šio reglamento nuostatas tyrimo komitetams suteikiami platesni įgaliojimai. Kad tos nuostatos būtų įgyvendinamos, siekiant padidinti tyrimų veiksmingumą ir juos labiau suderinti su nacionaline parlamentine praktika, šiame reglamente turėtų būti numatyta galimybė taikyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas tiksliai nustatytais atvejais. Valstybių narių kompetencija turėtų būti užtikrinti, kad tam tikrų pažeidimų atvejais būtų taikomos sankcijos pagal jų nacionalinę teisę ir kad būtų pradedami atitinkami procesiniai veiksmai prieš kaltininkus, padariusius šiuos pažeidimus;

| (15) | turėtų būti laikomasi galių atskyrimo doktrinos, pagal kurią numatyta, kad norint išvengti piktnaudžiavimo galiomis, įstatymo leidžiamoji valdžia (parlamentas), vykdomoji valdžia (vyriausybė) ir teisminė valdžia (teismai) turėtų būti atskirtos; |
| --- | --- |

(15)

turėtų būti laikomasi galių atskyrimo doktrinos, pagal kurią numatyta, kad norint išvengti piktnaudžiavimo galiomis, įstatymo leidžiamoji valdžia (parlamentas), vykdomoji valdžia (vyriausybė) ir teisminė valdžia (teismai) turėtų būti atskirtos;

| (16) | šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, |
| --- | --- |

(16)

šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1   skirsnis

Tyrimo objektas ir bendrosios taisyklės, kuriais remiantis sudaromi tyrimo komitetai

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šiuo reglamentu nustatomos išsamios nuostatos, reglamentuojančios Europos Parlamento, vykdančio savo pareigas, naudojimąsi teise ištirti, nepažeidžiant kitoms institucijoms ar įstaigoms Sutartimis suteiktų įgaliojimų, Sąjungos institucijos ar įstaigos, valstybės narės viešosios administracinės įstaigos ar bet kokio asmens, Sąjungos teisėje įgalioto įgyvendinti tą teisę, įtariamus pažeidimus ar netinkamą administravimą įgyvendinant Sąjungos teisę.

2.   Tyrimo komiteto vidaus organizacinę struktūrą reglamentuojančios nuostatos nustatytos Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklėse.

2 straipsnis

Tyrimo komitetų sudarymas ir įgaliojimai

1.   Atsižvelgdamas į sąlygas ir apribojimus, nustatytus pagal Sutartis, Europos Parlamentas gali sudaryti laikinuosius tyrimo komitetus.

2.   Europos Parlamentas gali sudaryti šiuos tyrimo komitetus vienos ketvirtosios savo narių prašymu.

3.   Sprendime sudaryti tyrimo komitetą nustatomi jo įgaliojimai, visų pirma nurodant:

| a) | tyrimo dalyką ir tikslą atsižvelgiant į atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas; |
| --- | --- |

a)

tyrimo dalyką ir tikslą atsižvelgiant į atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas;

| b) | komiteto sudėtį, pagrįstą proporcingu atstovavimu politinėms jėgoms; |
| --- | --- |

b)

komiteto sudėtį, pagrįstą proporcingu atstovavimu politinėms jėgoms;

| c) | komiteto ataskaitos pateikimo terminą, kuris negali būti ilgesnis kaip dvylika mėnesių nuo pirmojo posėdžio datos, ir, Parlamentui priėmus pagrįstą sprendimą, gali būti du kartus pratęstas ne daugiau kaip trims mėnesiams. |
| --- | --- |

c)

komiteto ataskaitos pateikimo terminą, kuris negali būti ilgesnis kaip dvylika mėnesių nuo pirmojo posėdžio datos, ir, Parlamentui priėmus pagrįstą sprendimą, gali būti du kartus pratęstas ne daugiau kaip trims mėnesiams.

3 straipsnis

Tyrimo komiteto paleidimas

Tyrimo komitetas paleidžiamas:

| a) | kai pateikia savo ataskaitą, arba |
| --- | --- |

a)

kai pateikia savo ataskaitą, arba

| b) | suėjus terminui, kai turi būti pateikta komiteto ataskaita, taip pat |
| --- | --- |

b)

suėjus terminui, kai turi būti pateikta komiteto ataskaita, taip pat

| c) | bet kuriuo atveju, pasibaigus Parlamento kadencijai. |
| --- | --- |

c)

bet kuriuo atveju, pasibaigus Parlamento kadencijai.

4 straipsnis

Atnaujinti tyrimai

Tyrimo komitetas negali būti sudarytas ar iš naujo sudarytas siekiant tirti klausimus, kuriuos tyrimo komitetas jau nagrinėjo, nebent nuo ankstesniojo komiteto įgaliojimų pabaigos pagal 3 straipsnio a arba b punktą būtų praėję mažiausiai dvylika mėnesių ir tik tuo atveju, jei atsiranda naujų faktų. Tyrimo komitetas gali būti sudarytas bet kada, kai atsiranda naujų rimtų faktų, kuriais remiantis būtų pakeistos esminės išvados.

2   skirsnis

Bendrosios procesinės taisyklės

5 straipsnis

Nesuderinamumas

1.   Tyrimo komitetas negali tirti įtariamų faktų, kuriuos nagrinėja teismas, tol, kol vyksta teisminis atitinkamos bylos nagrinėjimas.

2.   Jei sudarius tyrimo komitetą pradėtas teisminis nagrinėjimas, susijęs su įtariamais faktais, Europos Parlamentas nagrinėja, ar reikia nutraukti komiteto atliekamą tyrimą teisminio nagrinėjimo laikotarpiu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 226 straipsnį.

Tyrimo nutraukimo laikotarpis neįskaitomas į laiką, nurodytą 2 straipsnio 3 dalies c punkte.

3.   Per du mėnesius nuo tyrimo komiteto sudarymo arba Komisijos informavimo apie tyrimo komitetui pateiktą įtarimą dėl valstybės narės padaryto Sąjungos teisės pažeidimo dienos Komisija gali pranešti Europos Parlamentui, kad klausimui, kurį turi nagrinėti tyrimo komitetas, taikoma Sąjungos ikiteisminė procedūra. Tokiais atvejais tyrimo komitetas imasi visų veiksmų, kurių reikia, kad Komisija galėtų visapusiškai vykdyti jai Sutartimis suteiktus įgaliojimus.

6 straipsnis

Komitetų veiklos viešumas

1.   Tyrimo komiteto veikla ir ypač jo organizuojami klausymai yra vieši.

2.   Išimties tvarka komiteto darbas vyksta uždarame posėdyje, jei to reikalauja ketvirtadalis tyrimo komiteto narių, Sąjungos arba nacionalinė institucija ar įstaiga arba susijusi nacionalinė administracija. Jeigu asmuo pateikia įrodymų arba specialistas prašo, kad klausymas vyktų uždarame posėdyje, tyrimo komitetas svarsto tą prašymą ir pateiktas galimas priežastis uždarame posėdyje.

Konfidenciali informacija, ,kaip nurodyta 8 straipsnyje, nagrinėjama uždarame posėdyje.

7 straipsnis

Į tyrimą įtraukti asmenys

Tyrimo komitetas praneša kiekvienam į tyrimą įtrauktam asmeniui, kuriam šis tyrimas gali pakenkti. Jei šis asmuo pageidauja, komitetas išklauso jo parodymus.

8 straipsnis

Konfidencialumas

1.   Tyrimo komiteto surinkta informacija naudojama tik jo pareigoms atlikti. Ši informacija negali būti atskleista, jei joje yra konfidencialios medžiagos. Konfidenciali informacija perduodama Europos Parlamentui, kuris ją tvarko ir saugo, vadovaudamasis savo vidaus taisyklėmis, taikomomis „ES įslaptintai informacijai“ ir neįslaptintai „kitai konfidencialiai informacijai“.

2.   1 dalis atitinkamai taikoma informacijai, kurios atskleidimas:

| a) | pažeistų asmens privatumą ir neliečiamumą, ypač pagal Sąjungos teisės aktus dėl asmens duomenų apsaugos, |
| --- | --- |

a)

pažeistų asmens privatumą ir neliečiamumą, ypač pagal Sąjungos teisės aktus dėl asmens duomenų apsaugos,

| b) | pažeistų fizinio ar juridinio asmens, komercinius interesus, įskaitant intelektinę nuosavybę, arba |
| --- | --- |

b)

pažeistų fizinio ar juridinio asmens, komercinius interesus, įskaitant intelektinę nuosavybę, arba

| c) | labai pažeistų Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesą. |
| --- | --- |

c)

labai pažeistų Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesą.

3.   Reikalaujama, kad tyrimo komiteto nariai ir visi kiti asmenys, kurie vykdydami savo pareigas susipažino su faktais, informacija, žiniomis, dokumentais ar objektais, kurių atžvilgiu privaloma išlaikyti paslaptį pagal valstybės narės ar Sąjungos institucijos patvirtintas nuostatas, net ir nustojus galioti jų pareiginiams įgaliojimams, jų neatskleistų leidimo neturintiems asmenims ir visuomenei.

9 straipsnis

Bendradarbiavimas

Sąjungos institucijos ir įstaigos ir valstybių narių nacionalinės valdžios institucijos, veikdamos pagal Sąjungos ir nacionalinės teisės nuostatas, padeda tyrimo komitetui atlikti užduotis, laikydamosi lojalaus bendradarbiavimo principo.

10 straipsnis

Komunikacija

Bet koks su šio reglamento įgyvendinimu susijęs pranešimas valstybių narių nacionalinėms institucijoms pateikiamas per valstybių narių nuolatines atstovybes prie Sąjungos.

11 straipsnis

Tyrimų rezultatai

1.   Tyrimo komitetas pateikia galutinę ataskaitą Europos Parlamentui.

2.   Į tyrimo komiteto galutinę ataskaitą gali būti įtrauktos ir mažumos išvados, jeigu joms pritarė mažiausiai ketvirtadalis komiteto narių.

3.   Europos Parlamentas gali perduoti rekomendacijas, priimtas remiantis tyrimo komiteto galutine ataskaita, Sąjungos institucijoms ar įstaigoms arba valstybėms narėms, kad šios jas perduotų kompetentingoms valdžios institucijoms.

3   skirsnis

Tyrimas

12 straipsnis

Tyrimo atlikimas

1.   Tyrimo komitetas, siekdamas atlikti tyrimus, neviršydamas savo įgaliojimų ir laikydamasis 14–18 straipsnių, gali:

| — | išklausyti Sąjungos institucijų narius ir valstybių narių vyriausybių atstovus; |
| --- | --- |

—

išklausyti Sąjungos institucijų narius ir valstybių narių vyriausybių atstovus;

| — | gauti Sąjungos ir valstybių narių pareigūnų ir kitų tarnautojų parodymus; |
| --- | --- |

—

gauti Sąjungos ir valstybių narių pareigūnų ir kitų tarnautojų parodymus;

| — | gauti bet kurio kito asmens, gyvenančio Sąjungoje, parodymus |
| --- | --- |

—

gauti bet kurio kito asmens, gyvenančio Sąjungoje, parodymus

| — | prašyti ekspertų ataskaitų; |
| --- | --- |

—

prašyti ekspertų ataskaitų;

| — | prašyti dokumentų; |
| --- | --- |

—

prašyti dokumentų;

| — | atlikti tyrimus vietoje. |
| --- | --- |

—

atlikti tyrimus vietoje.

2.   Tyrimo komitetas gali prašyti nacionalinių institucijų padėti atlikti tyrimus.

3.   Kai tariami nusižengimai ar netinkamas administravimas įgyvendinant Sąjungos teisę susiję su galima valstybės narės tarnybos ar valdžios institucijos atsakomybe, tyrimo komitetas gali kreiptis į atitinkamos valstybės narės parlamentą su prašymu bendradarbiauti atliekant tyrimą.

Tuo tikslu Europos Parlamentas gali sudaryti tarpparlamentinius susitarimus su valstybių narių parlamentais.

13 straipsnis

Tyrimai vietoje

Tyrimo komitetas gali atlikti tyrimus vietoje. Esant reikalui šie tyrimai atliekami bendradarbiaujant su nacionalinėmis valdžios institucijomis, laikantis nacionalinės teisės nuostatų.

14 straipsnis

Prašymai pateikti dokumentus

1.   Tyrimo komiteto prašymu Sąjungos institucijos ir įstaigos pateikia komitetui bet kurį savo turimą svarbų dokumentą.

2.   Tyrimo komiteto prašymu valstybių narių valdžios institucijos pateikia komitetui bet kurį savo turimą svarbų dokumentą, laikydamosi nacionalinės teisės nuostatų ir taisyklių, nustatytų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 346 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose.

3.   Tyrimo komitetas gali paprašyti kiekvieno susijusio juridinio ar fizinio asmens pateikti tokius dokumentus, jei mano, kad tai padės sėkmingai atlikti tyrimą. Tokie asmenys, nepažeisdami savo įsipareigojimų, nustatytų pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę, įvykdo komiteto prašymą. Jie gali reikalauti tokių pačių teisių, kokias turėtų pagal nacionalinę teisę tuo atveju, jei nacionalinės teisėsaugos institucijos vykdytų daiktų poėmį.

4.   Prašymuose dėl dokumentų pateikiamas prašymo teisinis pagrindas ir tikslas, taip pat nurodoma, kokių dokumentų prašoma, ir nustatomas terminas, per kurį dokumentus reikia pateikti. Šiuose prašymuose taip pat nurodomos galimos pasekmės, jei be pagrindo atsisakoma pateikti prašomus dokumentus.

15 straipsnis

Liudytojai

1.   Šiame reglamente asmeniu yra vadinamas fizinis asmuo, kuris duoda parodymus per tyrimo komiteto apklausą pagal šio straipsnio nuostatas.

Tyrimo komitetas gali prašyti bet kurio asmens, kuris gyvena Sąjungoje, dalyvauti apklausoje, jei tai būtina, kad komitetas galėtų atlikti savo užduotis.

Kiekviename prašyme įrašoma atitinkamo asmens pavardė, vardas ir adresas bei tiksliai nurodoma, kokiu reikalu ir dėl kokių priežasčių tyrimo komitetas nori apklausti tą asmenį. Komitetas, vadovaudamasis 10 straipsniu, persiunčia kvietimą valstybės narės, kurios nuolatinis gyventojas yra asmuo, kompetentingai nacionalinei valdžios institucijai. Vadovaudamasi lojalaus bendradarbiavimo principu ir atitinkamomis teisinėmis nuostatomis, kompetentinga nacionalinė valdžios institucija kviečia asmenį atvykti į tyrimo komitetą.

2.   Asmenys noriai, išsamiai ir nemeluodami atsako į jiems pateiktus tyrimo komiteto narių klausimus. Jie gali reikalauti teisės atsisakyti duoti parodymus, kurią turėtų, jei jų būtų paprašyta leisti, kad juos apklaustų parlamento tyrimo komitetas ar panaši institucija valstybėje narėje, kurios nuolatiniai gyventojai yra šie asmenys, o jei tokio komiteto ar institucijos nėra – valstybėje narėje, kurioje vyksta apklausa.

Asmenys iš anksto informuojami apie jų teises ir pareigas bei apie galimas pasekmes, jei be pagrindo atsisakys būti apklausti, pateiks melagingus parodymus ar papirks asmenis.

16 straipsnis

Sąjungos institucijų narių ir valstybių narių vyriausybių atstovų parodymai

Tyrimo komitetas gali kviesti Sąjungos institucijas (išskyrus Europos Sąjungos Teisingumo Teismą) ar valstybių narių vyriausybes paskirti vieną ar daugiau savo pareigūnų dalyvauti komiteto darbe, jeigu jų parodymai laikomi svarbiu klausimo esmei atskleisti ir būtini norint nuodugniai įsigilinti į tiriamą klausimą.

Pateikus prašymą pagal pirmą dalį, Komisija pakviečia vieną ar daugiau Komisijos narių, kurie atsakingi už tiriamą klausimą, dalyvauti tyrimo komiteto posėdyje.

17 straipsnis

Sąjungos ir valstybių narių pareigūnai ir kiti tarnautojai

1.   Tyrimo komitetas gali kviesti Sąjungos institucijas ar įstaigas paskirti vieną ar daugiau savo pareigūnų ar kitų tarnautojų dalyvauti komiteto darbe.

Sąjungos institucijos ar įstaigos paskiria pareigūnus ar kitus tarnautojus, kuriems suteikia leidimą dalyvauti tyrimo komiteto posėdyje.

2.   Tyrimo komitetas gali pakviesti konkretų Sąjungos pareigūną ar kitą tarnautoją teikti parodymus klausimais, susijusiais su jo pareigomis, jei mano, kad šio asmens parodymai būtini, kad komitetas galėtų atlikti savo užduotį. Jei atitinkamam pareigūnui ar kitam tarnautojui nesuteiktas leidimas pagal Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų 17 ir 19 straipsnius, taip pat pagal Europos Sąjungos kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 11 straipsnį, paklusti minėto komiteto kvietimams atvykti į apklausas, taip pat pateikti pareiškimus ir duoti parodymus asmeniškai, už atsisakymą išduoti leidimą atsakingas pareigūnas arba atsakingos institucijos atstovai turi atvykti į komitetą ir paaiškinti atsisakymo priežastis.

3.   Tyrimo komitetas gali gali prašyti valstybių narių paskirti vieną ar daugiau jų pareigūnų, kurie dalyvautų jo darbe.

4.   Atitinkama valstybė narė paskiria pareigūnus, kuriems suteikia leidimą dalyvauti tyrimo komiteto, kuriam taikoma tos valstybės narės teisė, posėdyje.

Minėti pareigūnai kalba savo vyriausybės vardu ir laikydamiesi jos nurodymų. Jie ir toliau privalo laikytis prievolių, kurios jiems tenka pagal jiems taikomą teisę

Jei kuriam nors iš atitinkamų pareigūnų nesuteikiamas leidimas teikti parodymus tyrimo komitetui, atstovas, kuriam suteiktas leidimas prisiimti įsipareigojimus atitinkamos valstybės narės vyriausybės vardu, atvyksta į komiteto posėdį ir paaiškina to priežastis.

18 straipsnis

Ekspertai

1.   Tyrimo komitetas gali nuspręsti prašyti, kad vienas ar daugiau ekspertų pateiktų ataskaitą (-as). Atitinkamame komiteto sprendime apibrėžiama ekspertų užduotis ir nustatomas terminas, per kurį būtina parengti šią ataskaitą.

2.   Ekspertai gali pateikti nuomonę tik dėl tų punktų, dėl kurių buvo aiškiai į juos kreiptasi.

3.   Eksperto siūlymu tyrimo komitetas pagal 15–17 straipsnius gali paprašyti apklausti bet kurį asmenį, gyvenantį Sąjungoje.

4.   Tyrimo komitetas gali išklausyti ekspertą po to, kai šis pateikė savo ataskaitą.

19 straipsnis

Sankcijos

1.   Atsisakymas atlikti pareigas, nustatytas šiuo reglamentu, arba šių pareigų neatlikimas oficialiai užregistruojamas.

Europos Parlamento pirmininkas gali nurodyti visus arba dalį punktų, į kuriuos buvo oficialiai atsižvelgta, ir pasirūpina, kad šis pranešimas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad už toliau išvardytus šio reglamento pažeidimus būtų taikomos atitinkamos sankcijos pagal nacionalinę teisę:

| — | už nepagrįstą atsisakymą pateikti bet kokį prašomą dokumentą; |
| --- | --- |

—

už nepagrįstą atsisakymą pateikti bet kokį prašomą dokumentą;

| — | už nepagrįstą asmenų atsisakymą būti apklaustiems; |
| --- | --- |

—

už nepagrįstą asmenų atsisakymą būti apklaustiems;

| — | už melagingus parodymus; ir |
| --- | --- |

—

už melagingus parodymus; ir

| — | už asmenų papirkimą. |
| --- | --- |

—

už asmenų papirkimą.

Tos sankcijos yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios, ir atspindi sankcijas už atitinkamus pažeidimus, susijusius su nacionalinių parlamentų tyrimo komitetų darbu.

3.   Kai asmuo pagrįstai įtariamas įvykdęs kurį nors iš 2 dalyje nurodytų pažeidimų, valstybė narė, kurios nuolatinis gyventojas šis asmuo yra, pradeda jo atžvilgiu atitinkamus procesinius veiksmus pagal savo nacionalinės teisės nuostatas.

20 straipsnis

Išlaidos

Sąjungos institucijų ir įstaigų narių ir pareigūnų ar kitų tarnautojų kelionės ir apgyvendinimo išlaidas padengia tos institucijos ir įstaigos. Kitų asmenų, atvykstančių į tyrimo komiteto posėdžius, kelionės ir apgyvendinimo išlaidas padengia Europos Parlamentas, vadovaudamasis specialistų klausymams taikomomis aukščiausiomis ribomis.

4   skirsnis

Baigiamosios nuostatos

21 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas 95/167/EB, Euratomas, EAPB yra panaikinamas.

22 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo ... (6).

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL ...

1

(2)  OL ...

2

(3)  OL L 78, 1995 4 6, p. 1.

3

(4)  Sprendimas dėl sujungtų bylų Vokietija, Prancūzija, Nyderlandai, Danija ir Jungtinė karalystė prieš Komisiją (281, 283–285 ir 287/85, [1987], Rink. p. 3203, 28 punktas).

4

Vokietija, Prancūzija, Nyderlandai, Danija ir Jungtinė karalystė prieš Komisiją

(5)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1.

5

(6)  OL: įrašyti datą: dvylika mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

6

---

2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienis

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/51

---

2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienisPadėtis Ukrainoje. Julijos Timošenko atvejis

P7_TA(2012)0221

2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ukrainos (2012/2658(RSP))

2013/C 264 E/08

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Ukrainos, ypač į 2011 m. birželio 9 d. (1), 2011 m. spalio 27 d. (2) ir 2011 m. gruodžio 1 d. (3) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Ukrainos, ypač į 2011 m. birželio 9 d. (1), 2011 m. spalio 27 d. (2) ir 2011 m. gruodžio 1 d. (3) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl Julijos Tymošenko padėties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl Julijos Tymošenko padėties,

| — | atsižvelgdamas į vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton 2012 m. balandžio 26 d. padarytą pareiškimą dėl Julijos Tymošenko padėties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton 2012 m. balandžio 26 d. padarytą pareiškimą dėl Julijos Tymošenko padėties,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos narės, atsakingos už sporto klausimus, Androullos Vassiliou 2012 m. gegužės 4 d. padarytą pareiškimą dėl 2012 m. Europos futbolo čempionato, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos narės, atsakingos už sporto klausimus, Androullos Vassiliou 2012 m. gegužės 4 d. padarytą pareiškimą dėl 2012 m. Europos futbolo čempionato,

| — | atsižvelgdamas į Lenkijos Prezidento Bronislawo Komorowskio 2012 m. gegužės 9 d. pareiškimą, kuriame teigiama, kad 2012 m. Europos futbolo čempionatas turi įvykti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lenkijos Prezidento Bronislawo Komorowskio 2012 m. gegužės 9 d. pareiškimą, kuriame teigiama, kad 2012 m. Europos futbolo čempionatas turi įvykti,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 15 d. paskelbtą Europos kaimynystės politikos įgyvendinimo Ukrainoje pažangos ataskaitą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 15 d. paskelbtą Europos kaimynystės politikos įgyvendinimo Ukrainoje pažangos ataskaitą (4),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 15 d. vykusio ES ir Ukrainos bendradarbiavimo tarybos posėdžio išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 15 d. vykusio ES ir Ukrainos bendradarbiavimo tarybos posėdžio išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 7 d. įvykusiame Prahos Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 7 d. įvykusiame Prahos Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į užbaigtas ES ir Ukrainos derybas dėl asociacijos susitarimo, įskaitant derybas dėl glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiškos laisvosios prekybos zonos ir šio susitarimo parafavimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į užbaigtas ES ir Ukrainos derybas dėl asociacijos susitarimo, įskaitant derybas dėl glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiškos laisvosios prekybos zonos ir šio susitarimo parafavimą,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. kovo 1 d. įsigaliojusį Europos Sąjungos ir Ukrainos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS) (5) ir į vykstančias derybas dėl asociacijos susitarimo, skirto pakeisti PBS, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. kovo 1 d. įsigaliojusį Europos Sąjungos ir Ukrainos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS) (5) ir į vykstančias derybas dėl asociacijos susitarimo, skirto pakeisti PBS,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi Ukraina yra Europos Sąjungai strategiškai svarbi šalis; kadangi dėl savo dydžio, išteklių gausos, gyventojų skaičiaus ir geografinės vietos Ukraina užima savitą padėtį Europoje ir todėl tai itin svarbi regiono veikėja, turinti didžiulę įtaką viso žemyno saugumui, stabilumui ir klestėjimui ir todėl turėtų prisiimti dalį politinės atsakomybės, |
| --- | --- |

A.

kadangi Ukraina yra Europos Sąjungai strategiškai svarbi šalis; kadangi dėl savo dydžio, išteklių gausos, gyventojų skaičiaus ir geografinės vietos Ukraina užima savitą padėtį Europoje ir todėl tai itin svarbi regiono veikėja, turinti didžiulę įtaką viso žemyno saugumui, stabilumui ir klestėjimui ir todėl turėtų prisiimti dalį politinės atsakomybės,

| B. | kadangi Ukrainos laimėjimai žmogaus teisių srityje, jos pagarba piliečių ir pagrindinėms laisvėms, teisinės valstybės principams, įskaitant teisingus, nešališkus ir nepriklausomus teisinius procesus, ir jos dėmesys vidaus reformai, yra tolesnės ES ir Ukrainos santykių raidos prielaida, |
| --- | --- |

B.

kadangi Ukrainos laimėjimai žmogaus teisių srityje, jos pagarba piliečių ir pagrindinėms laisvėms, teisinės valstybės principams, įskaitant teisingus, nešališkus ir nepriklausomus teisinius procesus, ir jos dėmesys vidaus reformai, yra tolesnės ES ir Ukrainos santykių raidos prielaida,

| C. | kadangi ES ir Ukrainos asociacijos susitarimo pasirašymas, įskaitant tvirtos ir visapusiškos laisvosios prekybos zonos sukūrimą, bus svarbus galimai Ukrainos integracijai į Europą; kadangi kuo daugiau bendrų vertybių turės Ukraina ir ES ir kuo labiau Ukraina įgyvendins reformas vadovaudamasi šio susitarimo nuostatomis, tuo tvirtesni palaipsniui taps jos ir ES santykiai; kadangi ES taip pat labai svarbu, kad erdvė, kurioje būtų vadovaujamasi teisinės valstybės principais ir kurioje klestėtų gerovė, nusidriektų palei jos rytinę sieną, kurios didelę dalį sudaro siena su Ukraina, |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ir Ukrainos asociacijos susitarimo pasirašymas, įskaitant tvirtos ir visapusiškos laisvosios prekybos zonos sukūrimą, bus svarbus galimai Ukrainos integracijai į Europą; kadangi kuo daugiau bendrų vertybių turės Ukraina ir ES ir kuo labiau Ukraina įgyvendins reformas vadovaudamasi šio susitarimo nuostatomis, tuo tvirtesni palaipsniui taps jos ir ES santykiai; kadangi ES taip pat labai svarbu, kad erdvė, kurioje būtų vadovaujamasi teisinės valstybės principais ir kurioje klestėtų gerovė, nusidriektų palei jos rytinę sieną, kurios didelę dalį sudaro siena su Ukraina,

| D. | kadangi Ukrainoje dar nebuvo įgyvendinta išsami kai kurių teismų sistemos reforma ir priemonės, kurios padėtų užtikrinti pagarbą teisinės valstybės principams vykdant nusikaltimų tyrimus ir teisminį persekiojimą, įskaitant sąžiningus, nešališkus ir nepriklausomus teismo procesus; kadangi šios reformos turi būti plėtojamos glaudžiai bendradarbiaujant su Venecijos komisija; kadangi 2012 m. birželio 26 d. turi būti priimta nutartis dėl kasacinio skundo J. Tymošenko byloje, pagal kurį skundžiamas Kijevo Pečersko apygardos teismo sprendimas, |
| --- | --- |

D.

kadangi Ukrainoje dar nebuvo įgyvendinta išsami kai kurių teismų sistemos reforma ir priemonės, kurios padėtų užtikrinti pagarbą teisinės valstybės principams vykdant nusikaltimų tyrimus ir teisminį persekiojimą, įskaitant sąžiningus, nešališkus ir nepriklausomus teismo procesus; kadangi šios reformos turi būti plėtojamos glaudžiai bendradarbiaujant su Venecijos komisija; kadangi 2012 m. birželio 26 d. turi būti priimta nutartis dėl kasacinio skundo J. Tymošenko byloje, pagal kurį skundžiamas Kijevo Pečersko apygardos teismo sprendimas,

| E. | kadangi 2011 m. spalio 11 d. nuosprendis buvusiai Ukrainos ministrei pirmininkei Julijai Tymošenko skirti septynerius metus kalėjimo ir kitų aukštų buvusios vyriausybės pareigūnų teismo procesai yra nepriimtini ir yra selektyvaus teisingumo atvejai; kadangi užfiksuoti dideli trūkumai, susiję su teismų nepriklausomumu ir reformų stoka visais teisminio proceso aspektais: baudžiamuoju persekiojimu, teisminiu procesu, nuosprendžiu, sulaikymu ir apeliacijomis; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2011 m. spalio 11 d. nuosprendis buvusiai Ukrainos ministrei pirmininkei Julijai Tymošenko skirti septynerius metus kalėjimo ir kitų aukštų buvusios vyriausybės pareigūnų teismo procesai yra nepriimtini ir yra selektyvaus teisingumo atvejai; kadangi užfiksuoti dideli trūkumai, susiję su teismų nepriklausomumu ir reformų stoka visais teisminio proceso aspektais: baudžiamuoju persekiojimu, teisminiu procesu, nuosprendžiu, sulaikymu ir apeliacijomis;

| F. | kadangi ES ir toliau pabrėžia, kad reikia gerbti teisinės valstybės principus, įskaitant sąžiningus, nešališkus ir nepriklausomus teismo procesus, ir vengti pavojaus kelti įtarimus, jog teisminės priemonės naudojamos selektyviai; kadangi ES mano, kad šie principai ypač svarbūs šalyje, kuri siekia įtvirtinti stipresnius sutartinius santykius, grindžiamus politine asociacija, |
| --- | --- |

F.

kadangi ES ir toliau pabrėžia, kad reikia gerbti teisinės valstybės principus, įskaitant sąžiningus, nešališkus ir nepriklausomus teismo procesus, ir vengti pavojaus kelti įtarimus, jog teisminės priemonės naudojamos selektyviai; kadangi ES mano, kad šie principai ypač svarbūs šalyje, kuri siekia įtvirtinti stipresnius sutartinius santykius, grindžiamus politine asociacija,

| G. | kadangi Ukrainoje ir toliau yra plačiai paplitusi korupcija bei piktnaudžiavimas valdžia ir būtina, kad valdžios institucijos imtųsi tvirtų veiksmų, t. y. užtikrintų, kad atsakingi asmenys būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; kadangi teisminis persekiojimas ir tyrimai turi būti nešališki ir nepriklausomi ir negali būti naudojami siekiant politinių tikslų; |
| --- | --- |

G.

kadangi Ukrainoje ir toliau yra plačiai paplitusi korupcija bei piktnaudžiavimas valdžia ir būtina, kad valdžios institucijos imtųsi tvirtų veiksmų, t. y. užtikrintų, kad atsakingi asmenys būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; kadangi teisminis persekiojimas ir tyrimai turi būti nešališki ir nepriklausomi ir negali būti naudojami siekiant politinių tikslų;

| H. | kadangi savo preliminarioje ataskaitoje Danijos Helsinkio komitetas žmogaus teisių klausimais, stebėjęs teismo procesą, kuriame buvo nagrinėjama Julijos Tymošenko byla, nustatė esminių Ukrainos baudžiamojo teisingumo sistemos trūkumų, dėl kurių buvo neigiamai paveikta individualių žmogaus teisių ir teisinės valstybės principo apsauga, |
| --- | --- |

H.

kadangi savo preliminarioje ataskaitoje Danijos Helsinkio komitetas žmogaus teisių klausimais, stebėjęs teismo procesą, kuriame buvo nagrinėjama Julijos Tymošenko byla, nustatė esminių Ukrainos baudžiamojo teisingumo sistemos trūkumų, dėl kurių buvo neigiamai paveikta individualių žmogaus teisių ir teisinės valstybės principo apsauga,

| I. | kadangi galimas Ukrainos integravimasis į Europą turi būti grindžiamas politika, pagal kurią būtų sistemingai ir visam laikui reformuota nemažai svarbių sričių (pvz., institucinė, politinė, ekonominė ir socialinė); kadangi vienos svarbios reformos jau įvykdytos arba vykdomos, o kitos dar turi būti pradėtos vykdyti; kadangi pagrindas, sukurtas pasirašius asociacijos susitarimą, būtų gyvybiškai svarbi Ukrainos modernizavimo priemonė ir šalies vidaus reformų vykdymo planas, taip pat nacionalinio susitaikymo priemonė, kurį padėtų šaliai įveikti neigiamas pastarojo meto tendencijas, panaikinti dabartinį Ukrainos visuomenės susiskaidymą ir ją susivienyti vardan tikslo integruotis į Europą remiantis demokratijos, įstatymo viršenybės, žmogaus teisių ir geros valdysenos vertybėmis, |
| --- | --- |

I.

kadangi galimas Ukrainos integravimasis į Europą turi būti grindžiamas politika, pagal kurią būtų sistemingai ir visam laikui reformuota nemažai svarbių sričių (pvz., institucinė, politinė, ekonominė ir socialinė); kadangi vienos svarbios reformos jau įvykdytos arba vykdomos, o kitos dar turi būti pradėtos vykdyti; kadangi pagrindas, sukurtas pasirašius asociacijos susitarimą, būtų gyvybiškai svarbi Ukrainos modernizavimo priemonė ir šalies vidaus reformų vykdymo planas, taip pat nacionalinio susitaikymo priemonė, kurį padėtų šaliai įveikti neigiamas pastarojo meto tendencijas, panaikinti dabartinį Ukrainos visuomenės susiskaidymą ir ją susivienyti vardan tikslo integruotis į Europą remiantis demokratijos, įstatymo viršenybės, žmogaus teisių ir geros valdysenos vertybėmis,

| J. | kadangi birželį Ukrainoje, kaip ir Lenkijoje, vyks 2012 m. Europos futbolo čempionatas; kadangi iki šiol aukšto lygio Europos politikai yra paskelbę, kad nedalyvaus Ukrainoje vyksiančiose rungtynėse, tačiau neragino boikotuoti Europos futbolo čempionato rungtynių, |
| --- | --- |

J.

kadangi birželį Ukrainoje, kaip ir Lenkijoje, vyks 2012 m. Europos futbolo čempionatas; kadangi iki šiol aukšto lygio Europos politikai yra paskelbę, kad nedalyvaus Ukrainoje vyksiančiose rungtynėse, tačiau neragino boikotuoti Europos futbolo čempionato rungtynių,

| 1. | pabrėžia, kad vienas iš pagrindinių jo užsienio politikos tikslų – stiprinti ir puoselėti ryšius su Ukraina, taip pat stiprinti Europos kaimynystės politiką, kurios tikslas – skatinti politinius, ekonominius ir kultūrinius susijusių šalių ir ES bei jos valstybių narių santykius; pabrėžia, kad, norint pasirašyti ir ratifikuoti asociacijos susitarimą ir jį veiksmingai įgyvendinti, turės būti pagerinta žmogaus teisių padėtis, įskaitant politinių sprendimų dekriminalizaciją reformuotame baudžiamajame kodekse, teisinės valstybės principų laikymąsi, demokratijos stiprinimą, be to, turi būti nutrauktas politinės opozicijos slopinimas ir surengti laisvi, sąžiningi ir skaidrūs rinkimai; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad vienas iš pagrindinių jo užsienio politikos tikslų – stiprinti ir puoselėti ryšius su Ukraina, taip pat stiprinti Europos kaimynystės politiką, kurios tikslas – skatinti politinius, ekonominius ir kultūrinius susijusių šalių ir ES bei jos valstybių narių santykius; pabrėžia, kad, norint pasirašyti ir ratifikuoti asociacijos susitarimą ir jį veiksmingai įgyvendinti, turės būti pagerinta žmogaus teisių padėtis, įskaitant politinių sprendimų dekriminalizaciją reformuotame baudžiamajame kodekse, teisinės valstybės principų laikymąsi, demokratijos stiprinimą, be to, turi būti nutrauktas politinės opozicijos slopinimas ir surengti laisvi, sąžiningi ir skaidrūs rinkimai;

| 2. | pabrėžia, kad dabartines Ukrainos ir Europos Sąjungos santykių problemas galima išspręsti tik remiantis aiškiu Ukrainos valdžios institucijų noru vykdyti ir įgyvendinti būtinas reformas, ypač teisinės ir teisminės sistemos, siekiant, kad būtų visapusiškai paisoma demokratijos principų, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, mažumų teisių ir teisinės valstybės principų; ragina, kad Europos Sąjungos institucijos ir Europos Taryba bei jos Venecijos komisija aktyviai ir veiksmingai remtų šį reformų procesą; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad dabartines Ukrainos ir Europos Sąjungos santykių problemas galima išspręsti tik remiantis aiškiu Ukrainos valdžios institucijų noru vykdyti ir įgyvendinti būtinas reformas, ypač teisinės ir teisminės sistemos, siekiant, kad būtų visapusiškai paisoma demokratijos principų, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, mažumų teisių ir teisinės valstybės principų; ragina, kad Europos Sąjungos institucijos ir Europos Taryba bei jos Venecijos komisija aktyviai ir veiksmingai remtų šį reformų procesą;

| 3. | pakartoja savo susirūpinimą dėl ankstesnių ir dabartinių aukšto rango vyriausybės pareigūnų teismo procesų, kurių eiga neatitiko Europos teisingumo, nešališkumo, skaidrumo ir nepriklausomumo standartų; ragina besąlygiškai nedelsiant išlaisvinti visus kalinius, nuteistus dėl politinių priežasčių, taip pat ir opozicijos lyderius; |
| --- | --- |

3.

pakartoja savo susirūpinimą dėl ankstesnių ir dabartinių aukšto rango vyriausybės pareigūnų teismo procesų, kurių eiga neatitiko Europos teisingumo, nešališkumo, skaidrumo ir nepriklausomumo standartų; ragina besąlygiškai nedelsiant išlaisvinti visus kalinius, nuteistus dėl politinių priežasčių, taip pat ir opozicijos lyderius;

| 4. | smerkia bausmės skyrimo buvusiai Ministrei Pirmininkei Julijai Tymošenko faktą; pabrėžia, kad teisinės valstybės ir nepriklausomos teismų sistemos stiprinimas, taip pat griežta kova su korupcija yra labai svarbūs veiksniai ne tik stiprinant ES ir Ukrainos ryšius, bet taip pat įtvirtinant demokratiją Ukrainoje; |
| --- | --- |

4.

smerkia bausmės skyrimo buvusiai Ministrei Pirmininkei Julijai Tymošenko faktą; pabrėžia, kad teisinės valstybės ir nepriklausomos teismų sistemos stiprinimas, taip pat griežta kova su korupcija yra labai svarbūs veiksniai ne tik stiprinant ES ir Ukrainos ryšius, bet taip pat įtvirtinant demokratiją Ukrainoje;

| 5. | ragina Ukrainos valdžios institucijas skirti politinę ir baudžiamąją atsakomybę ir atsižvelgiant į tai atitinkamai pakeisti šiuo metu galiojantį baudžiamąjį kodeksą; pabrėžia, kad demokratinė kova dėl politinių sprendimų turi vykti parlamente ir – dalyvaujant rinkėjams – per laisvus rinkimus ir kad jai neturi būti kenkiama vykdant asmeniškai ar politiškai motyvuotus baudžiamojo persekiojimo veiksmus ir manipuliuojant baudžiamųjų bylų teismų sprendimais; |
| --- | --- |

5.

ragina Ukrainos valdžios institucijas skirti politinę ir baudžiamąją atsakomybę ir atsižvelgiant į tai atitinkamai pakeisti šiuo metu galiojantį baudžiamąjį kodeksą; pabrėžia, kad demokratinė kova dėl politinių sprendimų turi vykti parlamente ir – dalyvaujant rinkėjams – per laisvus rinkimus ir kad jai neturi būti kenkiama vykdant asmeniškai ar politiškai motyvuotus baudžiamojo persekiojimo veiksmus ir manipuliuojant baudžiamųjų bylų teismų sprendimais;

| 6. | ragina Ukrainos valdžios institucijas prieš prasidedant rikimų kampanijai paaiškinti kalinių, nuteistų dėl politinių priežasčių, padėtį; |
| --- | --- |

6.

ragina Ukrainos valdžios institucijas prieš prasidedant rikimų kampanijai paaiškinti kalinių, nuteistų dėl politinių priežasčių, padėtį;

| 7. | ragina Ukrainos valdžios institucijas užtikrinti nešališkumą ir skaidrumą per kasacinės J. Tymošenko bylos nagrinėjimą, kuris turėtų vykti laikantis Europoje įprastų sąžiningų ir teisingų teisinių standartų ir praktikos, ir reikalauja nutraukti selektyvaus teisingumo vykdymą politinių ir kitų oponentų atžvilgiu; apgailestauja, kad aukštasis specializuotas Ukrainos baudžiamųjų ir civilinių bylų teismas atidėjo savo nutartį dėl kasacinio skundo J. Tymošenko byloje, pagal kurį skundžiamas Kijevo Pečersko apygardos teismo sprendimas; atkreipia dėmesį į tai, kad kasacinis teismo posėdis Julijos Tymošenko byloje nukeltas į 2012 m. birželio 26 d., mano, kad šis delsimas yra apgailestautinas, ir įspėja dėl teismo proceso vilkinimo; |
| --- | --- |

7.

ragina Ukrainos valdžios institucijas užtikrinti nešališkumą ir skaidrumą per kasacinės J. Tymošenko bylos nagrinėjimą, kuris turėtų vykti laikantis Europoje įprastų sąžiningų ir teisingų teisinių standartų ir praktikos, ir reikalauja nutraukti selektyvaus teisingumo vykdymą politinių ir kitų oponentų atžvilgiu; apgailestauja, kad aukštasis specializuotas Ukrainos baudžiamųjų ir civilinių bylų teismas atidėjo savo nutartį dėl kasacinio skundo J. Tymošenko byloje, pagal kurį skundžiamas Kijevo Pečersko apygardos teismo sprendimas; atkreipia dėmesį į tai, kad kasacinis teismo posėdis Julijos Tymošenko byloje nukeltas į 2012 m. birželio 26 d., mano, kad šis delsimas yra apgailestautinas, ir įspėja dėl teismo proceso vilkinimo;

| 8. | ragina Ukrainos valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų visapusiškai gerbiama visų dėl politinių priežasčių nuteistų kalinių, įskaitant J. Tymošenko, J. Lutsenko ir V. Ivaščenko, teisė į tinkamą medicininę pagalbą atitinkamoje įstaigoje, nevaržoma teisė kreiptis į savo advokatą ir teisė būti lankomiems artimųjų ir kitų asmenų, pvz., ES ambasadoriaus; pabrėžia, kad Ukraina turi visapusiškai gerbti kaltinamųjų ir kalinių juridines ir žmogaus teises, įskaitant teisę į medicininę priežiūrą vadovaujantis tarptautiniais standartais; smerkia tai, kad kalėjimo apsaugininkai naudojo jėgą prieš Juliją Tymošenko, ir primena Ukrainos įsipareigojimą skubiai ir nešališkai išnagrinėti bet kokius skundus dėl kankinimo ar kitokios žiauraus, nežmoniško arba žeminančio elgesio; |
| --- | --- |

8.

ragina Ukrainos valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų visapusiškai gerbiama visų dėl politinių priežasčių nuteistų kalinių, įskaitant J. Tymošenko, J. Lutsenko ir V. Ivaščenko, teisė į tinkamą medicininę pagalbą atitinkamoje įstaigoje, nevaržoma teisė kreiptis į savo advokatą ir teisė būti lankomiems artimųjų ir kitų asmenų, pvz., ES ambasadoriaus; pabrėžia, kad Ukraina turi visapusiškai gerbti kaltinamųjų ir kalinių juridines ir žmogaus teises, įskaitant teisę į medicininę priežiūrą vadovaujantis tarptautiniais standartais; smerkia tai, kad kalėjimo apsaugininkai naudojo jėgą prieš Juliją Tymošenko, ir primena Ukrainos įsipareigojimą skubiai ir nešališkai išnagrinėti bet kokius skundus dėl kankinimo ar kitokios žiauraus, nežmoniško arba žeminančio elgesio;

| 9. | ragina Ukrainos valdžios institucijas sukurti nepriklausomą ir nešališką tarptautinę teisinę grupę, kuri teiktų ataskaitas apie galimus pagrindinių teisių ir laisvių pažeidimus Julijos Tymošenko ir kitų vyriausybės narių bylose; palankiai vertina Europos Parlamento Pirmininko Martino Schulzo ir Ukrainos ministro pirmininko Mykolos Azarovo susitikimo rezultatus ir tikisi, kad Ukrainos valdžios institucijos pateiks atsaką į pasiūlymą, dėl kurio susitarta, pateikdamas skubaus jo įgyvendinimo gaires siekiant užtikrinti, kad bendradarbiaujant su „Charité“ klinikos medikais ir jiems remiant Julijai Tymošenko būtų suteiktas deramas medicininis gydymas ir kad autoritetingas ir kompetentingas ES asmuo atliktų teisminį buvusios Ukrainos ministrės pirmininkės apeliacijos ir kasacijos proceso bei būsimų teismų patikrinimą; |
| --- | --- |

9.

ragina Ukrainos valdžios institucijas sukurti nepriklausomą ir nešališką tarptautinę teisinę grupę, kuri teiktų ataskaitas apie galimus pagrindinių teisių ir laisvių pažeidimus Julijos Tymošenko ir kitų vyriausybės narių bylose; palankiai vertina Europos Parlamento Pirmininko Martino Schulzo ir Ukrainos ministro pirmininko Mykolos Azarovo susitikimo rezultatus ir tikisi, kad Ukrainos valdžios institucijos pateiks atsaką į pasiūlymą, dėl kurio susitarta, pateikdamas skubaus jo įgyvendinimo gaires siekiant užtikrinti, kad bendradarbiaujant su „Charité“ klinikos medikais ir jiems remiant Julijai Tymošenko būtų suteiktas deramas medicininis gydymas ir kad autoritetingas ir kompetentingas ES asmuo atliktų teisminį buvusios Ukrainos ministrės pirmininkės apeliacijos ir kasacijos proceso bei būsimų teismų patikrinimą;

| 10. | teigiamai vertina tai, kad J. Tymošenko jos pačios sprendimu perkelta iš Kačanivkos kalėjimo į ligoninę ir atkreipia dėmesį į neseniai įvykusį tarptautinių medicinos ekspertų apsilankymą; |
| --- | --- |

10.

teigiamai vertina tai, kad J. Tymošenko jos pačios sprendimu perkelta iš Kačanivkos kalėjimo į ligoninę ir atkreipia dėmesį į neseniai įvykusį tarptautinių medicinos ekspertų apsilankymą;

| 11. | primygtinai reikalauja, kad visi ankstesnių ir dabartinių aukšto rango vyriausybės pareigūnų teismo procesai būtų vykdomi vadovaujantis Europos teisingumo, nešališkumo, skaidrumo ir nepriklausomumo standartais; smerkia tai, kad Ukrainos valdžios institucijos kelia naujas politiniais motyvais grindžiamas bylas J. Tymošenko ir kitiems, pažeidžiant teisinės valstybės principus; |
| --- | --- |

11.

primygtinai reikalauja, kad visi ankstesnių ir dabartinių aukšto rango vyriausybės pareigūnų teismo procesai būtų vykdomi vadovaujantis Europos teisingumo, nešališkumo, skaidrumo ir nepriklausomumo standartais; smerkia tai, kad Ukrainos valdžios institucijos kelia naujas politiniais motyvais grindžiamas bylas J. Tymošenko ir kitiems, pažeidžiant teisinės valstybės principus;

| 12. | reiškia nerimą dėl demokratinių laisvių padėties, taip pat dėl valstybės institucijų naudojimo partiniais ir politinio keršto tikslais; |
| --- | --- |

12.

reiškia nerimą dėl demokratinių laisvių padėties, taip pat dėl valstybės institucijų naudojimo partiniais ir politinio keršto tikslais;

| 13. | parėžia, jog nepaprastai svarbu, kad vėliau šiais metais Ukrainoje būtų surengti laisvi, sąžiningi ir skaidrūs parlamento rinkimai ir opozicijos lyderiams būtų užtikrinta teisė dalyvauti, taip pat kad būtina išsaugoti stiprų įsipareigojimą vadovautis demokratinėmis vertybėmis ir teisinės valstybės principais – taip pat ir laikotarpiu tarp rinkimų; ragina Europos Parlamentą savarankiškai dalyvauti tarptautinėje rinkimų stebėjimo misijoje ir stebėti ateinančius parlamento rinkimus; |
| --- | --- |

13.

parėžia, jog nepaprastai svarbu, kad vėliau šiais metais Ukrainoje būtų surengti laisvi, sąžiningi ir skaidrūs parlamento rinkimai ir opozicijos lyderiams būtų užtikrinta teisė dalyvauti, taip pat kad būtina išsaugoti stiprų įsipareigojimą vadovautis demokratinėmis vertybėmis ir teisinės valstybės principais – taip pat ir laikotarpiu tarp rinkimų; ragina Europos Parlamentą savarankiškai dalyvauti tarptautinėje rinkimų stebėjimo misijoje ir stebėti ateinančius parlamento rinkimus;

| 14. | primena Ukrainos valdžios institucijoms, kad būtinos visapusiškos reformos ir kad norint Ukrainoje taikyti normas ir standartus, kuriais vadovaujamasi Europoje, jos turi būti įgyvendintos; pabrėžia, kad Ukrainos ir ES suartėjimas turėtų būti grindžiamas jos įsipareigojimu gerbti ES vertybes ir laisves; pabrėžia, kad nepriklausomi teismai yra viena iš svarbiausių prielaidų šiems standartams užtikrinti; |
| --- | --- |

14.

primena Ukrainos valdžios institucijoms, kad būtinos visapusiškos reformos ir kad norint Ukrainoje taikyti normas ir standartus, kuriais vadovaujamasi Europoje, jos turi būti įgyvendintos; pabrėžia, kad Ukrainos ir ES suartėjimas turėtų būti grindžiamas jos įsipareigojimu gerbti ES vertybes ir laisves; pabrėžia, kad nepriklausomi teismai yra viena iš svarbiausių prielaidų šiems standartams užtikrinti;

| 15. | pabrėžia, kad visiškai laikantis teisės aktų žmogaus teisių srityje ir įtvirtinus ESBO standartus būtų sustiprintas Ukrainos patikimumas, kai ji 2013 m. pirmininkaus ESBO; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad visiškai laikantis teisės aktų žmogaus teisių srityje ir įtvirtinus ESBO standartus būtų sustiprintas Ukrainos patikimumas, kai ji 2013 m. pirmininkaus ESBO;

| 16. | tikėdamasis, kad 2012 m. Europos futbolo čempionatas Lenkijoje ir Ukrainoje vyks sėkmingai, ragina Europos politikus, kurie nori dalyvauti Ukrainoje rengsimose 2012 m. čempionato rungtynėse, viešai ir aiškiai paskelbti, kad jie yra susipažinę su politine padėtimi šalyje, ir ieškoti galimybių aplankyti kalėjime politinius kalinius arba vykti kaip privatiems asmenims, o ne kaip aukštiems pareigūnams; |
| --- | --- |

16.

tikėdamasis, kad 2012 m. Europos futbolo čempionatas Lenkijoje ir Ukrainoje vyks sėkmingai, ragina Europos politikus, kurie nori dalyvauti Ukrainoje rengsimose 2012 m. čempionato rungtynėse, viešai ir aiškiai paskelbti, kad jie yra susipažinę su politine padėtimi šalyje, ir ieškoti galimybių aplankyti kalėjime politinius kalinius arba vykti kaip privatiems asmenims, o ne kaip aukštiems pareigūnams;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos išorės veiksmų tarnybai (EIVT), Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, Ukrainos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui, taip pat Europos Tarybos ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Parlamentinėms asamblėjoms. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos išorės veiksmų tarnybai (EIVT), Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, Ukrainos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui, taip pat Europos Tarybos ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Parlamentinėms asamblėjoms.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0272.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0472.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0545.

(4)  SWD(2012)0124.

(5)  OL L 49, 1998.2.19, p. 1.

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/54 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/54

---

2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienisKova su homofobija Europoje

P7_TA(2012)0222

2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su homofobija Europoje (2012/2657(RSP))

2013/C 264 E/09

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Vaiko teisių konvenciją bei Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Vaiko teisių konvenciją bei Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 5 dalį, 6, 7, 21 ir 27 straipsnius, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 10 ir 19 straipsnius ir ES pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 5 dalį, 6, 7, 21 ir 27 straipsnius, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 10 ir 19 straipsnius ir ES pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Tarybos žmogaus teisių darbo grupės priimtą priemonių, skirtų lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transseksualių (LGBT) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimui ir gynimui, rinkinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Tarybos žmogaus teisių darbo grupės priimtą priemonių, skirtų lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transseksualių (LGBT) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimui ir gynimui, rinkinį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 29 d. Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos rezoliuciją Nr. 1728 dėl diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, taip pat į 2010 m. kovo 31 d. Ministrų komiteto rekomendaciją CM/Rec(2010)5 dėl kovos su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės priemonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 29 d. Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos rezoliuciją Nr. 1728 dėl diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, taip pat į 2010 m. kovo 31 d. Ministrų komiteto rekomendaciją CM/Rec(2010)5 dėl kovos su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės priemonių,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Pagrindinių teisių agentūros 2010 m. lapkričio mėn. pranešimą „Homofobija, transfobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Pagrindinių teisių agentūros 2010 m. lapkričio mėn. pranešimą „Homofobija, transfobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės“,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2012 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir Europos Sąjungos politiką šioje srityje, įskaitant poveikį strateginei ES žmogaus teisių politikai (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2012 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir Europos Sąjungos politiką šioje srityje, įskaitant poveikį strateginei ES žmogaus teisių politikai (1),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2011 m. rugsėjo 28 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės Jungtinėse Tautose (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2011 m. rugsėjo 28 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės Jungtinėse Tautose (3),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2011 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl saviraiškos laisvės pažeidimo ir diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos Lietuvoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2011 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl saviraiškos laisvės pažeidimo ir diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos Lietuvoje (4),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2009 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Lietuvos Respublikos nepilnamečių apsaugos nuo neigiamo viešosios informacijos poveikio įstatymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2009 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Lietuvos Respublikos nepilnamečių apsaugos nuo neigiamo viešosios informacijos poveikio įstatymo (5),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl homofobijos, o ypač 2007 m. balandžio 26 d. rezoliuciją dėl homofobijos Europoje (6), 2006 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl dažnėjančių rasistinių ir homofobinių išpuolių Europoje (7) ir 2006 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl homofobijos Europoje (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl homofobijos, o ypač 2007 m. balandžio 26 d. rezoliuciją dėl homofobijos Europoje (6), 2006 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl dažnėjančių rasistinių ir homofobinių išpuolių Europoje (7) ir 2006 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl homofobijos Europoje (8),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi Europos Sąjunga grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, ir privalo išsaugoti bei propaguoti šias vertybes palaikydama santykius su visu pasauliu; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, ir privalo išsaugoti bei propaguoti šias vertybes palaikydama santykius su visu pasauliu;

| B. | kadangi homofobija – iracionali vyrų ir moterų homoseksualumo ir lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transseksualių (LGBT) asmenų baimė ir pasibjaurėjimas jais, grindžiami išankstinėmis nuostatomis ir prilyginami rasizmui, ksenofobijai, antisemitizmui ir seksizmui; kadangi ji pasireiškia privačioje ir viešoje aplinkoje įvairiomis formomis, pavyzdžiui, neapykantą kurstančiais pareiškimais ir diskriminacijos kurstymu, išjuokimu ir žodiniu, psichologiniu bei fiziniu smurtu, persekiojimu ir žudymu, diskriminacija pažeidžiant lygybės principą ir neteisėtais bei nepagrįstais teisių apribojimais, kurie dažnai grindžiami pasiteisinimais dėl viešosios tvarkos, religijos laisvės ir teisės atsisakyti veikti dėl vidinių įsitikinimų; |
| --- | --- |

B.

kadangi homofobija – iracionali vyrų ir moterų homoseksualumo ir lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transseksualių (LGBT) asmenų baimė ir pasibjaurėjimas jais, grindžiami išankstinėmis nuostatomis ir prilyginami rasizmui, ksenofobijai, antisemitizmui ir seksizmui; kadangi ji pasireiškia privačioje ir viešoje aplinkoje įvairiomis formomis, pavyzdžiui, neapykantą kurstančiais pareiškimais ir diskriminacijos kurstymu, išjuokimu ir žodiniu, psichologiniu bei fiziniu smurtu, persekiojimu ir žudymu, diskriminacija pažeidžiant lygybės principą ir neteisėtais bei nepagrįstais teisių apribojimais, kurie dažnai grindžiami pasiteisinimais dėl viešosios tvarkos, religijos laisvės ir teisės atsisakyti veikti dėl vidinių įsitikinimų;

| C. | kadangi Rusijoje baudžiamieji ir administraciniai įstatymai prieš homoseksualumo propagandą buvo priimti Riazanėje 2006 m., Archangelske 2011 m., Kostromoje ir Sankt Peterburge 2012 m. ir šiuo metu tokie įstatymai yra svarstomi Novosibirsko, Samaros, Kirovo, Krasnojarsko ir Kaliningrado regionuose; kadangi šiais įstatymais numatomos įvairios iki 1 270 eurų baudos asmenims ir iki 12 700 eurų asociacijoms ir įmonėms; kadangi Federalinė Dūma svarsto panašų įstatymą; |
| --- | --- |

C.

kadangi Rusijoje baudžiamieji ir administraciniai įstatymai prieš homoseksualumo propagandą buvo priimti Riazanėje 2006 m., Archangelske 2011 m., Kostromoje ir Sankt Peterburge 2012 m. ir šiuo metu tokie įstatymai yra svarstomi Novosibirsko, Samaros, Kirovo, Krasnojarsko ir Kaliningrado regionuose; kadangi šiais įstatymais numatomos įvairios iki 1 270 eurų baudos asmenims ir iki 12 700 eurų asociacijoms ir įmonėms; kadangi Federalinė Dūma svarsto panašų įstatymą;

| D. | kadangi Ukrainos parlamentas svarsto du įstatymų projektus, pateiktus 2011 ir 2012 m., pagal kuriuos „homoseksualumo skleidimas“, įskaitant susirinkimų, paradų, akcijų, demonstracijų ir masinių renginių organizavimą siekiant sąmoningai platinti bet kokią teigiamą informaciją apie homoseksualumą, laikomas nusikaltimu ir numatomos baudos bei įkalinimas iki penkerių metų; kadangi Saviraiškos laisvės ir informacijos komitetas remia šiuos įstatymų projektus; |
| --- | --- |

D.

kadangi Ukrainos parlamentas svarsto du įstatymų projektus, pateiktus 2011 ir 2012 m., pagal kuriuos „homoseksualumo skleidimas“, įskaitant susirinkimų, paradų, akcijų, demonstracijų ir masinių renginių organizavimą siekiant sąmoningai platinti bet kokią teigiamą informaciją apie homoseksualumą, laikomas nusikaltimu ir numatomos baudos bei įkalinimas iki penkerių metų; kadangi Saviraiškos laisvės ir informacijos komitetas remia šiuos įstatymų projektus;

| E. | kadangi Moldovos Belcio, Sorokos, Drokijos, Kahulio, Čadir Lungos ir Hiliucio miestuose ir Aneni Nojaus bei Basarabiaskos rajonuose neseniai buvo priimti teisės aktai, kuriais siekiama uždrausti „agresyvią netradicinių seksualinių orientacijų propagandą“ ir vienu konkrečiu atveju – „musulmonišką veiklą“; kadangi Ketrišo komunos valstybės kanceliarija tokias priemones jau pripažino nekonstitucinėmis; |
| --- | --- |

E.

kadangi Moldovos Belcio, Sorokos, Drokijos, Kahulio, Čadir Lungos ir Hiliucio miestuose ir Aneni Nojaus bei Basarabiaskos rajonuose neseniai buvo priimti teisės aktai, kuriais siekiama uždrausti „agresyvią netradicinių seksualinių orientacijų propagandą“ ir vienu konkrečiu atveju – „musulmonišką veiklą“; kadangi Ketrišo komunos valstybės kanceliarija tokias priemones jau pripažino nekonstitucinėmis;

| F. | kadangi Lietuvoje teisiniu požiūriu vis dar neaišku, ar viešosios informacijos priemonėmis galima ar negalima propaguoti homoseksualumo pripažinimą atsižvelgiant į nepilnamečių apsaugos nuo neigiamo viešosios informacijos poveikio įstatymą su 2010 m. priimtais pakeitimais; |
| --- | --- |

F.

kadangi Lietuvoje teisiniu požiūriu vis dar neaišku, ar viešosios informacijos priemonėmis galima ar negalima propaguoti homoseksualumo pripažinimą atsižvelgiant į nepilnamečių apsaugos nuo neigiamo viešosios informacijos poveikio įstatymą su 2010 m. priimtais pakeitimais;

| G. | kadangi Latvijoje Rygos miesto tarybos narys neseniai pateikė įstatymo projektą, kuriuo siekiama uždrausti homoseksualizmo propagandą, su tikslu užkirsti kelią Baltijos šalių gėjų paradui 2012 m. kovo mėn.; kadangi šis pasiūlymas dar nebuvo išnagrinėtas; |
| --- | --- |

G.

kadangi Latvijoje Rygos miesto tarybos narys neseniai pateikė įstatymo projektą, kuriuo siekiama uždrausti homoseksualizmo propagandą, su tikslu užkirsti kelią Baltijos šalių gėjų paradui 2012 m. kovo mėn.; kadangi šis pasiūlymas dar nebuvo išnagrinėtas;

| H. | kadangi Vengrijoje ekstremalių dešiniųjų pažiūrų partija Jobbik neseniai pateikė keletą įstatymų projektų, kuriais siekiama sukurti naują nusikaltimą – „seksualinio elgesio sutrikimų propagavimą“, o Budapešto miesto taryboje Fidesz partija pateikė vietos įsakymą apriboti „nesveikus žygius“ prieš numatytą Budapešto gėjų paradą; kadangi šie pasiūlymai vėliau nebuvo priimti; |
| --- | --- |

H.

kadangi Vengrijoje ekstremalių dešiniųjų pažiūrų partija Jobbik neseniai pateikė keletą įstatymų projektų, kuriais siekiama sukurti naują nusikaltimą – „seksualinio elgesio sutrikimų propagavimą“, o Budapešto miesto taryboje Fidesz partija pateikė vietos įsakymą apriboti „nesveikus žygius“ prieš numatytą Budapešto gėjų paradą; kadangi šie pasiūlymai vėliau nebuvo priimti;

| I. | kadangi ES delegacija Moldovoje išreiškė gilų apgailestavimą ir susirūpinimą dėl šių netolerancijos ir diskriminacijos apraiškų; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES delegacija Moldovoje išreiškė gilų apgailestavimą ir susirūpinimą dėl šių netolerancijos ir diskriminacijos apraiškų;

| J. | kadangi Komisija viešai paskelbė pasižadėjimą, kad ES bus užtikrintos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės ir pareiškė, kad homofobijai Europoje nėra vietos; |
| --- | --- |

J.

kadangi Komisija viešai paskelbė pasižadėjimą, kad ES bus užtikrintos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės ir pareiškė, kad homofobijai Europoje nėra vietos;

| K. | kadangi valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse vis dar esama homofobijos apraiškų, įskaitant žudymus, uždraustus gėjų paradus ir eitynes už lygybę, kurstančius, grasinančius ir neapykantos kupinus viešus pasisakymus, policijos nesugebėjimą užtikrinti tinkamą apsaugą, sankcionuotas smurtines homofobinių grupių demonstracijas; |
| --- | --- |

K.

kadangi valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse vis dar esama homofobijos apraiškų, įskaitant žudymus, uždraustus gėjų paradus ir eitynes už lygybę, kurstančius, grasinančius ir neapykantos kupinus viešus pasisakymus, policijos nesugebėjimą užtikrinti tinkamą apsaugą, sankcionuotas smurtines homofobinių grupių demonstracijas;

| L. | kadangi Europos Parlamentas ir toliau įsipareigoja užtikrinti lygybę ir nediskriminaciją dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės ES, o ypač – priimti Tarybos direktyvą, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas, kurios priėmimas blokuojamas dėl kai kurių valstybių narių pareikštų prieštaravimų; įsipareigojęs dėl būsimų pasiūlymų dėl civilinę būklę patvirtinančių dokumentų abipusio pripažinimo; įsipareigojęs dėl Pamatinio sprendimo dėl rasizmo ir ksenofobijos būsimos peržiūros siekiant įtraukti homofobinius nusikaltimus; taip pat įsipareigojęs sudaryti išsamų lygybės veiksmų planą, paremtą seksualine orientacija arba lytine tapatybe; |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos Parlamentas ir toliau įsipareigoja užtikrinti lygybę ir nediskriminaciją dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės ES, o ypač – priimti Tarybos direktyvą, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas, kurios priėmimas blokuojamas dėl kai kurių valstybių narių pareikštų prieštaravimų; įsipareigojęs dėl būsimų pasiūlymų dėl civilinę būklę patvirtinančių dokumentų abipusio pripažinimo; įsipareigojęs dėl Pamatinio sprendimo dėl rasizmo ir ksenofobijos būsimos peržiūros siekiant įtraukti homofobinius nusikaltimus; taip pat įsipareigojęs sudaryti išsamų lygybės veiksmų planą, paremtą seksualine orientacija arba lytine tapatybe;

Padėtis Europos Sąjungoje

| 1. | griežtai smerkia bet kokią diskriminaciją dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės ir labai apgailestauja, kad Europos Sąjungoje dar nėra visada visapusiškai laikomasi pagrindinių LGTB asmenų pagrindinių teisių; todėl ragina valstybes nares užtikrinti, kad lesbietės, gėjai, biseksualai ir transseksualai būtų apsaugoti nuo homofobiją kurstančių pareiškimų ir smurto bei užtikrinti, kad tos pačios lyties partneriai galėtų džiaugtis vienoda pagarba, orumu ir apsauga, kaip ir likusi visuomenės dalis; primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją griežtai pasmerkti homofobiją kurstančius pareiškimus arba neapykantos kurstymą ir smurtą bei užtikrinti, kad praktikoje būtų laikomasi visomis žmogaus teisių sutartimis užtikrintos demonstracijų laisvės; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia bet kokią diskriminaciją dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės ir labai apgailestauja, kad Europos Sąjungoje dar nėra visada visapusiškai laikomasi pagrindinių LGTB asmenų pagrindinių teisių; todėl ragina valstybes nares užtikrinti, kad lesbietės, gėjai, biseksualai ir transseksualai būtų apsaugoti nuo homofobiją kurstančių pareiškimų ir smurto bei užtikrinti, kad tos pačios lyties partneriai galėtų džiaugtis vienoda pagarba, orumu ir apsauga, kaip ir likusi visuomenės dalis; primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją griežtai pasmerkti homofobiją kurstančius pareiškimus arba neapykantos kurstymą ir smurtą bei užtikrinti, kad praktikoje būtų laikomasi visomis žmogaus teisių sutartimis užtikrintos demonstracijų laisvės;

| 2. | ragina Komisiją persvarstyti Pamatinį sprendimą dėl rasizmo ir ksenofobijos siekiant sustiprinti ir išplėsti jo taikymo sritį, įtraukiant nusikaltimus dėl neapykantos, grindžiamus seksualine orientacija, lytine tapatybe ir lytine raiška; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją persvarstyti Pamatinį sprendimą dėl rasizmo ir ksenofobijos siekiant sustiprinti ir išplėsti jo taikymo sritį, įtraukiant nusikaltimus dėl neapykantos, grindžiamus seksualine orientacija, lytine tapatybe ir lytine raiška;

| 3. | ragina Komisiją užtikrinti, kad visuose sektoriuose būtų uždrausta seksualine orientacija pagrįsta diskriminacija, užbaigiant prieš diskriminaciją nukreiptų teisės aktų paketą, pagrįstą SESV 19 straipsniu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją užtikrinti, kad visuose sektoriuose būtų uždrausta seksualine orientacija pagrįsta diskriminacija, užbaigiant prieš diskriminaciją nukreiptų teisės aktų paketą, pagrįstą SESV 19 straipsniu;

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad Direktyva 2004/38/EB dėl teisės laisvai judėti būtų įgyvendinama nediskriminuojant dėl seksualinės orientacijos ir ragina Komisiją pasiūlyti priemones, kuriomis būtų siekiama užtikrinti civilinės būklės dokumentų galiojimo abipusį pripažinimą, remiantis abipusio pripažinimo principu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad Direktyva 2004/38/EB dėl teisės laisvai judėti būtų įgyvendinama nediskriminuojant dėl seksualinės orientacijos ir ragina Komisiją pasiūlyti priemones, kuriomis būtų siekiama užtikrinti civilinės būklės dokumentų galiojimo abipusį pripažinimą, remiantis abipusio pripažinimo principu;

| 5. | atkreipia dėmesį į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ataskaitos „Homofobija, transfobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės“ išvadas; ragina Komisiją ir valstybes nares kuo labiau atsižvelgti į nuomones, išsakytas šiame dokumente; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ataskaitos „Homofobija, transfobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės“ išvadas; ragina Komisiją ir valstybes nares kuo labiau atsižvelgti į nuomones, išsakytas šiame dokumente;

| 6. | ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti būsimus Pagrindinių teisių agentūros atliktos LGTB apklausos Europoje rezultatus ir imtis atitinkamų veiksmų; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti būsimus Pagrindinių teisių agentūros atliktos LGTB apklausos Europoje rezultatus ir imtis atitinkamų veiksmų;

| 7. | ragina Komisiją užtikrinti, kad metinėje Pagrindinių teisių chartijos taikymo ataskaitoje būtų pateikta strategija siekiant stiprinti pagrindinių teisių apsaugą ES, taip pat visapusiška ir išsami informacija apie homofobijos paplitimą valstybėse narėse ir pasiūlyti sprendimai bei veiksmai, kuriais būtų galima ją įveikti; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją užtikrinti, kad metinėje Pagrindinių teisių chartijos taikymo ataskaitoje būtų pateikta strategija siekiant stiprinti pagrindinių teisių apsaugą ES, taip pat visapusiška ir išsami informacija apie homofobijos paplitimą valstybėse narėse ir pasiūlyti sprendimai bei veiksmai, kuriais būtų galima ją įveikti;

| 8. | dar kartą pakartoja prašymą, kad Komisija parengtų išsamias gaires dėl lygybės nepriklausomai nuo seksualinės orientacijos arba lytinės tapatybės; |
| --- | --- |

8.

dar kartą pakartoja prašymą, kad Komisija parengtų išsamias gaires dėl lygybės nepriklausomai nuo seksualinės orientacijos arba lytinės tapatybės;

| 9. | mano, kad pagrindines LGTB asmenų teises būtų galima geriau užtikrinti, jeigu jie turėtų galimybę pasirinkti teisinį institutą, pavyzdžiui, kohabitaciją, registruotą partnerystę ar santuoką; palankiai vertina tai, kad 16 valstybių narių šiuo metu tokias galimybes siūlo, ir ragina kitas valstybes nares padaryti tą patį; |
| --- | --- |

9.

mano, kad pagrindines LGTB asmenų teises būtų galima geriau užtikrinti, jeigu jie turėtų galimybę pasirinkti teisinį institutą, pavyzdžiui, kohabitaciją, registruotą partnerystę ar santuoką; palankiai vertina tai, kad 16 valstybių narių šiuo metu tokias galimybes siūlo, ir ragina kitas valstybes nares padaryti tą patį;

Homofobijos įstatymai ir saviraiškos laisvė Europoje

| 10. | yra ypač susirūpinęs dėl įvykių, kuriais varžoma saviraiškos ir susirinkimų laisvė, grindžiamų neteisingai suvokiamu homoseksualumu ir transseksualumu; mano, kad ES valstybės narės turėtų tapti pavyzdžiu įgyvendinant bei saugant pagrindines teises Europoje; |
| --- | --- |

10.

yra ypač susirūpinęs dėl įvykių, kuriais varžoma saviraiškos ir susirinkimų laisvė, grindžiamų neteisingai suvokiamu homoseksualumu ir transseksualumu; mano, kad ES valstybės narės turėtų tapti pavyzdžiu įgyvendinant bei saugant pagrindines teises Europoje;

| 11. | apgailestauja, kad tokie įstatymai jau naudojami siekiant sulaikyti piliečius, įskaitant heteroseksualius piliečius, kurie reiškia paramą lesbietėms, gėjams, biseksualiems ir transseksualiems asmenims, juos toleruoja ir pripažįsta, ir skirti jiems pinigines baudas; taip pat apgailestauja, kad šiais įstatymais įteisinama homofobija ir kartais smurtas, kaip tai nutiko per 2012 m. gegužės 17 d. Sankt Peterburge surengtą smurtinį išpuolį autobuse, kuriuo vyko LGTB aktyvistai; |
| --- | --- |

11.

apgailestauja, kad tokie įstatymai jau naudojami siekiant sulaikyti piliečius, įskaitant heteroseksualius piliečius, kurie reiškia paramą lesbietėms, gėjams, biseksualiems ir transseksualiems asmenims, juos toleruoja ir pripažįsta, ir skirti jiems pinigines baudas; taip pat apgailestauja, kad šiais įstatymais įteisinama homofobija ir kartais smurtas, kaip tai nutiko per 2012 m. gegužės 17 d. Sankt Peterburge surengtą smurtinį išpuolį autobuse, kuriuo vyko LGTB aktyvistai;

| 12. | smerkia smurtą ir grasinimus, susijusius su 2012 m. gegužės 20 d. Kijeve surengtu gėjų paradu, kurio metu buvo sumušti du šio parado lyderiai ir dėl to jį teko nutraukti; primena, kad ES susitarimai galioja priklausomai nuo to, kaip yra laikomasi pagrindinių teisių, kaip tai numatyta sutartyse; todėl ragina Ukrainą priimti antidiskriminacinius teisės aktus, įskaitant teisės aktus, susijusius su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos; mano, kad dabartinės Ukrainoje pastebimos tendencijos nėra suderinamos su šiuo reikalavimu; ragina Ukrainos valdžios institucijas nedelsiant atšaukti šiuos įstatymų projektus, pasiūlyti antidiskriminacinius teisės aktus, įskaitant susijusius su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos, ir įsipareigoti leisti surengti saugų Kijevo gėjų paradą kitais metais; |
| --- | --- |

12.

smerkia smurtą ir grasinimus, susijusius su 2012 m. gegužės 20 d. Kijeve surengtu gėjų paradu, kurio metu buvo sumušti du šio parado lyderiai ir dėl to jį teko nutraukti; primena, kad ES susitarimai galioja priklausomai nuo to, kaip yra laikomasi pagrindinių teisių, kaip tai numatyta sutartyse; todėl ragina Ukrainą priimti antidiskriminacinius teisės aktus, įskaitant teisės aktus, susijusius su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos; mano, kad dabartinės Ukrainoje pastebimos tendencijos nėra suderinamos su šiuo reikalavimu; ragina Ukrainos valdžios institucijas nedelsiant atšaukti šiuos įstatymų projektus, pasiūlyti antidiskriminacinius teisės aktus, įskaitant susijusius su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos, ir įsipareigoti leisti surengti saugų Kijevo gėjų paradą kitais metais;

| 13. | pabrėžia, kad terminas „propaganda“ apibrėžiamas retai; yra susirūpinęs dėl to, kad žiniasklaidos leidiniai akivaizdžiai patys save cenzūruoja, piliečiai yra įbauginti ir bijo išsakyti savo nuomonę, o asociacijos bei įmonės, naudojančios gėjams palankius ženklus, pavyzdžiui, vaivorykštę, gali būti persekiojami; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad terminas „propaganda“ apibrėžiamas retai; yra susirūpinęs dėl to, kad žiniasklaidos leidiniai akivaizdžiai patys save cenzūruoja, piliečiai yra įbauginti ir bijo išsakyti savo nuomonę, o asociacijos bei įmonės, naudojančios gėjams palankius ženklus, pavyzdžiui, vaivorykštę, gali būti persekiojami;

| 14. | pabrėžia, kad tokie įstatymai ir pasiūlymai nėra suderinami su Tarptautiniu pilietinių ir politinių teisių paktu, kuriuo yra draudžiami remiantis seksualine orientacija diskriminuojantys įstatymai ir veiksmai (9) ir kurį yra priėmusios Rusija, Ukraina, Moldova bei visos ES valstybės narės; ragina Europos Tarybą ištirti šiuos žmogaus teisių pažeidimus, patikrinti, ar jie suderinami su įsipareigojimais, susijusiais su naryste Europos Taryboje ir Europos žmogaus teisių konvencija bei imtis atitinkamų priemonių; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad tokie įstatymai ir pasiūlymai nėra suderinami su Tarptautiniu pilietinių ir politinių teisių paktu, kuriuo yra draudžiami remiantis seksualine orientacija diskriminuojantys įstatymai ir veiksmai (9) ir kurį yra priėmusios Rusija, Ukraina, Moldova bei visos ES valstybės narės; ragina Europos Tarybą ištirti šiuos žmogaus teisių pažeidimus, patikrinti, ar jie suderinami su įsipareigojimais, susijusiais su naryste Europos Taryboje ir Europos žmogaus teisių konvencija bei imtis atitinkamų priemonių;

| 15. | be to, pabrėžia, kad labai svarbus vaidmuo tenka švietimui, todėl teigia, jog reikia užtikrinti gerą, prieinamą ir pagarbų švietimą seksualiniais klausimais; primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją sustiprinti kovą su homofobija, taikant mokymo, administracines, teismines ir teisėkūros priemones; |
| --- | --- |

15.

be to, pabrėžia, kad labai svarbus vaidmuo tenka švietimui, todėl teigia, jog reikia užtikrinti gerą, prieinamą ir pagarbų švietimą seksualiniais klausimais; primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją sustiprinti kovą su homofobija, taikant mokymo, administracines, teismines ir teisėkūros priemones;

| 16. | galiausiai, pabrėžia, kad nacionaliniai ir tarptautiniai teismai nuolat tvirtino, kad viešosios moralės problemos nepateisina diferencinio režimo, įskaitant susijusios su saviraiškos laisve; nurodo daugelį Europos valstybių, kurios neturi tokių įstatymų ir turi klestinčias, įvairialypes ir abipusiai pagarbias visuomenes; |
| --- | --- |

16.

galiausiai, pabrėžia, kad nacionaliniai ir tarptautiniai teismai nuolat tvirtino, kad viešosios moralės problemos nepateisina diferencinio režimo, įskaitant susijusios su saviraiškos laisve; nurodo daugelį Europos valstybių, kurios neturi tokių įstatymų ir turi klestinčias, įvairialypes ir abipusiai pagarbias visuomenes;

| 17. | ragina atitinkamas Rusijos, Ukrainos, Moldovos ir visų ES valstybių narių valdžios institucijas rodyti pagarbą nediskriminavimo principui ir užtikrinti, kad jo būtų laikomasi, ir persvarstyti šiuos įstatymus atsižvelgiant į tarptautinius žmogaus teisių įstatymus ir juose numatytus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

17.

ragina atitinkamas Rusijos, Ukrainos, Moldovos ir visų ES valstybių narių valdžios institucijas rodyti pagarbą nediskriminavimo principui ir užtikrinti, kad jo būtų laikomasi, ir persvarstyti šiuos įstatymus atsižvelgiant į tarptautinius žmogaus teisių įstatymus ir juose numatytus įsipareigojimus;

| 18. | ragina Komisiją, Tarybą ir Europos išorės veiksmų tarnybą atkreipti dėmesį į šiuos uždraudimus ir juos pasmerkti, ypač vidaus reikalų, dvišalio dialogo ir Europos kaimynystės politikos kontekste; be to, ragina Europos Sąjungos Tarybą ir Europos išorės veiksmų tarnybą iškelti šį klausimą atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, pvz., Europos Taryboje, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijoje ir Jungtinėse Tautose; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją, Tarybą ir Europos išorės veiksmų tarnybą atkreipti dėmesį į šiuos uždraudimus ir juos pasmerkti, ypač vidaus reikalų, dvišalio dialogo ir Europos kaimynystės politikos kontekste; be to, ragina Europos Sąjungos Tarybą ir Europos išorės veiksmų tarnybą iškelti šį klausimą atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, pvz., Europos Taryboje, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijoje ir Jungtinėse Tautose;

*

* *

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Komisijai, Europos Sąjungos Tarybai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Rusijos ir Ukrainos nacionalinėms vyriausybėms ir parlamentams, minėtiems regioniniams Rusijos parlamentams ir minėtoms Moldovos vietos taryboms. |
| --- | --- |

19.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Komisijai, Europos Sąjungos Tarybai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Rusijos ir Ukrainos nacionalinėms vyriausybėms ir parlamentams, minėtiems regioniniams Rusijos parlamentams ir minėtoms Moldovos vietos taryboms.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0126.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0575.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0427.

(4)  OL C 136 E, 2012 5 11, p. 50.

(5)  OL C 224 E, 2010 8 19, p. 18.

(6)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 776.

(7)  OL C 300 E, 2006 12 9, p. 491.

(8)  OL C 287 E, 2006 11 24, p.179.

(9)  Toonen prieš Australiją, Komunikatas Nr. 488/1992, UN Doc. CCPR/C/50/D/488/1992 (1994); Toonen prieš Australiją, Komunikatas Nr. 941/2000, UN Doc. CCPR/C/78/D/941/2000 (2003); Xv. prieš Kolumbiją, Komunikatas Nr. 1361/2005, UN Doc. CCPR/C/89/D/1361/2005 (2007).

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/59 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/59

---

2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienisEfektyviai išteklius naudojanti Europa

P7_TA(2012)0223

2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl efektyviai išteklius naudojančios Europos (2011/2068(INI))

2013/C 264 E/10

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“ (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“ (COM(2011)0571),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl strategijos „Europa 2020“ pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl strategijos „Europa 2020“ pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ (COM(2011)0021),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES aplinkos priemonių teikiamos naudos užtikrinimas. Pasitikėjimo didinimas geriau informuojant ir sparčiau reaguojant“ (COM(2012)0095), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES aplinkos priemonių teikiamos naudos užtikrinimas. Pasitikėjimo didinimas geriau informuojant ir sparčiau reaguojant“ (COM(2012)0095),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl veiksmingos Europos žaliavų strategijos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl veiksmingos Europos žaliavų strategijos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 19 d. priimtas Aplinkos tarybos išvadas dėl Komisijos komunikato „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“ (18786/11), 2011 m. rugsėjo 29 d. Konkurencingumo tarybos išvadas dėl konkurencingos Europos ekonomikos ir 2010 m. gruodžio 20 d. Aplinkos tarybos išvadas „Tvarus medžiagų valdymas ir tvari gamyba bei vartojimas – svarbūs veiksniai siekiant efektyvaus išteklių naudojimo Europos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 19 d. priimtas Aplinkos tarybos išvadas dėl Komisijos komunikato „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“ (18786/11), 2011 m. rugsėjo 29 d. Konkurencingumo tarybos išvadas dėl konkurencingos Europos ekonomikos ir 2010 m. gruodžio 20 d. Aplinkos tarybos išvadas „Tvarus medžiagų valdymas ir tvari gamyba bei vartojimas – svarbūs veiksniai siekiant efektyvaus išteklių naudojimo Europos“,

| — | atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros 2010 m. Europos aplinkos būklės ir perspektyvų ataskaitą (SOER2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros 2010 m. Europos aplinkos būklės ir perspektyvų ataskaitą (SOER2010),

| — | atsižvelgdamas į būsimą Jungtinių Tautų konferenciją tvaraus vystymosi klausimais, kuri 2012 m. birželio 20–22 d. vyks Brazilijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į būsimą Jungtinių Tautų konferenciją tvaraus vystymosi klausimais, kuri 2012 m. birželio 20–22 d. vyks Brazilijoje,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prieinamos žaliavos Europos ateities gerovei užtikrinti. Pasiūlymas dėl Europos inovacijų partnerystės žaliavų srityje“ (COM(2012)0082), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prieinamos žaliavos Europos ateities gerovei užtikrinti. Pasiūlymas dėl Europos inovacijų partnerystės žaliavų srityje“ (COM(2012)0082),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Kaip išvengti maisto švaistymo: ES maisto grandinės veiksmingumo gerinimo strategijos“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Kaip išvengti maisto švaistymo: ES maisto grandinės veiksmingumo gerinimo strategijos“ (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Žuvininkystės komiteto nuomones (A7–0161/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Žuvininkystės komiteto nuomones (A7–0161/2012),

| A. | kadangi dabartinė ekonomikos ir finansų krizė parodė, jog Europai nedelsiant reikia naujų tvaraus ekonomikos augimo išteklių; |
| --- | --- |

A.

kadangi dabartinė ekonomikos ir finansų krizė parodė, jog Europai nedelsiant reikia naujų tvaraus ekonomikos augimo išteklių;

| B. | kadangi išteklių trūkumo padariniai, pavyzdžiui, didėjančios kainos, yra ypač sunkūs mažesnes pajamas gaunantiems ir skurdesniuose regionuose gyvenantiems asmenims, ir kadangi dėl to dar labiau, nei anksčiau, būtina socialinės ir aplinkos apsaugos politikos sąveika; |
| --- | --- |

B.

kadangi išteklių trūkumo padariniai, pavyzdžiui, didėjančios kainos, yra ypač sunkūs mažesnes pajamas gaunantiems ir skurdesniuose regionuose gyvenantiems asmenims, ir kadangi dėl to dar labiau, nei anksčiau, būtina socialinės ir aplinkos apsaugos politikos sąveika;

| C. | kadangi dėl augančios gamtos išteklių paklausos ir pernelyg didelio naudojimo bei atitinkamų žemės paskirties pokyčių blogėja aplinkos būklė, vyksta spartesnė klimato kaita ir naikinami išsenkami žemės gamtos turtai, įskaitant biologinės įvairovės nykimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl augančios gamtos išteklių paklausos ir pernelyg didelio naudojimo bei atitinkamų žemės paskirties pokyčių blogėja aplinkos būklė, vyksta spartesnė klimato kaita ir naikinami išsenkami žemės gamtos turtai, įskaitant biologinės įvairovės nykimą;

| D. | kadangi dėl išteklių trūkumo, kuris atsiranda dėl intensyvaus jų naudojimo, spekuliacijų kainomis prekių rinkose, ir smarkiai išaugusio pasaulinio vartojimo didėja žaliavų kainos, o faktinės prekių kainos nuo amžiaus pradžios pakilo 147 proc.; kadangi tikėtina, jog ES susidurs su dideliais sunkumais užsitikrindama galimybę naudotis pagrindiniais ištekliais ir nenutrūkstamą jų tiekimą; kadangi ekonomikos sektoriuje ir politikos lygmeniu pripažįstama, kad pagrindinis šių problemų sprendimo būdas – efektyvus žaliavų naudojimas; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl išteklių trūkumo, kuris atsiranda dėl intensyvaus jų naudojimo, spekuliacijų kainomis prekių rinkose, ir smarkiai išaugusio pasaulinio vartojimo didėja žaliavų kainos, o faktinės prekių kainos nuo amžiaus pradžios pakilo 147 proc.; kadangi tikėtina, jog ES susidurs su dideliais sunkumais užsitikrindama galimybę naudotis pagrindiniais ištekliais ir nenutrūkstamą jų tiekimą; kadangi ekonomikos sektoriuje ir politikos lygmeniu pripažįstama, kad pagrindinis šių problemų sprendimo būdas – efektyvus žaliavų naudojimas;

| E. | kadangi perėjus prie ekonomikos pagal efektyvaus išteklių naudojimo principus, kurioje nebūtų viršijamos planetos galimybės, būtų atsižvelgiama į didėjantį pasaulio gyventojų skaičių ir žmonių, kurie gyvena būsimose pramoninėse valstybėse, skaičių, bus didinamas konkurencingumas, rasis naujų augimo išteklių bei darbo vietų ir tai bus pasiekta sutaupant sąnaudų dėl didesnio veiksmingumo, inovacijų komercializacijos ir geresnio išteklių per visą jų gyvavimo ciklą valdymo; |
| --- | --- |

E.

kadangi perėjus prie ekonomikos pagal efektyvaus išteklių naudojimo principus, kurioje nebūtų viršijamos planetos galimybės, būtų atsižvelgiama į didėjantį pasaulio gyventojų skaičių ir žmonių, kurie gyvena būsimose pramoninėse valstybėse, skaičių, bus didinamas konkurencingumas, rasis naujų augimo išteklių bei darbo vietų ir tai bus pasiekta sutaupant sąnaudų dėl didesnio veiksmingumo, inovacijų komercializacijos ir geresnio išteklių per visą jų gyvavimo ciklą valdymo;

| F. | kadangi atliekų perdirbimas yra daugiau negu tik perdirbtinų atliekų rinkimas ir todėl į būsimas priemones labai svarbu įtraukti visus veiksmus, kuriais kuriama vertės grandinė; |
| --- | --- |

F.

kadangi atliekų perdirbimas yra daugiau negu tik perdirbtinų atliekų rinkimas ir todėl į būsimas priemones labai svarbu įtraukti visus veiksmus, kuriais kuriama vertės grandinė;

| G. | kadangi ateityje vykdant visapusišką išteklių politiką turėtų būti skiriami ne tik „atsinaujinantieji“ ir „neatsinaujinantieji“ ištekliai, bet ir ilgalaikės medžiagos; |
| --- | --- |

G.

kadangi ateityje vykdant visapusišką išteklių politiką turėtų būti skiriami ne tik „atsinaujinantieji“ ir „neatsinaujinantieji“ ištekliai, bet ir ilgalaikės medžiagos;

| H. | kadangi, 2011 m. kovo mėn. Eurobarometro duomenimis, ES piliečiai labiausiai susirūpinę dėl efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios gamybos bei vartojimo; kadangi bet kuriuo atveju neįmanoma siekti tvarumo be pačių gyventojų tiesioginio dalyvavimo, keičiant mąstyseną ir visuomenės įpročius išteklių naudojimo srityje; |
| --- | --- |

H.

kadangi, 2011 m. kovo mėn. Eurobarometro duomenimis, ES piliečiai labiausiai susirūpinę dėl efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios gamybos bei vartojimo; kadangi bet kuriuo atveju neįmanoma siekti tvarumo be pačių gyventojų tiesioginio dalyvavimo, keičiant mąstyseną ir visuomenės įpročius išteklių naudojimo srityje;

| I. | kadangi dėl didesnio išteklių, vandens ir žemės naudojimo vis sunkiau užsitikrinti galimybes naudotis ištekliais ir nenutrūkstamą jų tiekimą; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl didesnio išteklių, vandens ir žemės naudojimo vis sunkiau užsitikrinti galimybes naudotis ištekliais ir nenutrūkstamą jų tiekimą;

| J. | kadangi pramonės konkurencingumas suteikia galimybes naujai investuoti į tausesnes technologijas; |
| --- | --- |

J.

kadangi pramonės konkurencingumas suteikia galimybes naujai investuoti į tausesnes technologijas;

Prioritetiniai veiksmai

| 1. | ragina Komisiją įsteigti bendras darbo grupes trims svarbiausioms sritimis: maisto, būsto ir judumo, kad kuo greičiau būtų parengti efektyvaus išteklių naudojimo Europoje planai, kuriuose būtų numatyti aiškūs išteklių naudojimo mažinimo veiksmai; šios darbo grupės turėtų papildyti ES išteklių naudojimo efektyvumo platformą, jas turėtų sudaryti Komisijos ekspertai, valstybių narių, pramonės, pilietinės visuomenės atstovai ir kiti svarbiausi suinteresuotieji subjektai, o jų vaidmuo turėtų būti skatinti vertės grandinėje veikiančių subjektų partnerystę; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją įsteigti bendras darbo grupes trims svarbiausioms sritimis: maisto, būsto ir judumo, kad kuo greičiau būtų parengti efektyvaus išteklių naudojimo Europoje planai, kuriuose būtų numatyti aiškūs išteklių naudojimo mažinimo veiksmai; šios darbo grupės turėtų papildyti ES išteklių naudojimo efektyvumo platformą, jas turėtų sudaryti Komisijos ekspertai, valstybių narių, pramonės, pilietinės visuomenės atstovai ir kiti svarbiausi suinteresuotieji subjektai, o jų vaidmuo turėtų būti skatinti vertės grandinėje veikiančių subjektų partnerystę;

| 2. | ragina Komisiją ir valstybes nares pašalinti kliūtis, trukdančias veikti Europos perdirbimo ir pakartotinio naudojimo rinkai, ir skatinti tokią rinką – skatinti perdirbtų medžiagų ir šalutinių produktų paklausą ir pasiūlą priemonėmis, į kurias įeitų spartus tolesnis griežtų nebelaikymo atliekomis kriterijų parengimas ir ekonominės paskatos, pvz., lengvatiniai PVM tarifai antrinėms žaliavoms srityse, kuriose rinka neveiksminga, arba parama inovatyvioms atliekų rinkimo ir rūšiavimo technologijoms, iki 2013 m.; į tai atsižvelgdamas, pabrėžia, jog skubiai reikia visapusiškai įgyvendinti visus esamus teisės aktus dėl atliekų ir ryžtingiau užtikrinti jų vykdymą ir stebėjimą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją ir valstybes nares pašalinti kliūtis, trukdančias veikti Europos perdirbimo ir pakartotinio naudojimo rinkai, ir skatinti tokią rinką – skatinti perdirbtų medžiagų ir šalutinių produktų paklausą ir pasiūlą priemonėmis, į kurias įeitų spartus tolesnis griežtų nebelaikymo atliekomis kriterijų parengimas ir ekonominės paskatos, pvz., lengvatiniai PVM tarifai antrinėms žaliavoms srityse, kuriose rinka neveiksminga, arba parama inovatyvioms atliekų rinkimo ir rūšiavimo technologijoms, iki 2013 m.; į tai atsižvelgdamas, pabrėžia, jog skubiai reikia visapusiškai įgyvendinti visus esamus teisės aktus dėl atliekų ir ryžtingiau užtikrinti jų vykdymą ir stebėjimą;

| 3. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti mokslinius tyrimus ir technologines inovacijas, siekiant paspartinti perėjimą prie efektyviai išteklius naudojančios ekonomikos; pabrėžia, kad Inovacijų sąjunga, įskaitant „Horizontą 2020“, Europos inovacijų partnerystę žaliavų srityje, Ekologinių inovacijų veiksmų planą ir žinių ir inovacijų centrus, yra viena iš varomųjų jėgų siekiant efektyviai išteklius naudojančios Europos; ragina Komisiją sukurti lengvai prieinamą internetinę duomenų bazę, kurioje būtų kaupiama geriausia patirtis efektyvaus išteklių naudojimo srityje; |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti mokslinius tyrimus ir technologines inovacijas, siekiant paspartinti perėjimą prie efektyviai išteklius naudojančios ekonomikos; pabrėžia, kad Inovacijų sąjunga, įskaitant „Horizontą 2020“, Europos inovacijų partnerystę žaliavų srityje, Ekologinių inovacijų veiksmų planą ir žinių ir inovacijų centrus, yra viena iš varomųjų jėgų siekiant efektyviai išteklius naudojančios Europos; ragina Komisiją sukurti lengvai prieinamą internetinę duomenų bazę, kurioje būtų kaupiama geriausia patirtis efektyvaus išteklių naudojimo srityje;

| 4. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares iki 2013 m. susitarti dėl aiškių, tvirtų ir išmatuojamų ekonominės veiklos rodiklių, pagal kuriuos būtų atsižvelgiama į klimato kaitą, biologinę įvairovę ir išteklių naudojimo efektyvumą gyvavimo ciklo požiūriu, pavyzdžiui, dėl krepšelio, kurį sudaro keturi išteklių naudojimo rodikliai: konkrečiai, žemės, vandens, žaliavų ir išmetamo anglies dioksido kiekio vartojimo įverčiai, ir naudoti tuos rodiklius kaip pagrindą teisėkūros iniciatyvoms ir konkretiems mažinimo tiksliniams rodikliams; pabrėžia, kad šis procesas turi būti skaidrus ir į jį turi būti įtraukti suinteresuotieji subjektai; |
| --- | --- |

4.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares iki 2013 m. susitarti dėl aiškių, tvirtų ir išmatuojamų ekonominės veiklos rodiklių, pagal kuriuos būtų atsižvelgiama į klimato kaitą, biologinę įvairovę ir išteklių naudojimo efektyvumą gyvavimo ciklo požiūriu, pavyzdžiui, dėl krepšelio, kurį sudaro keturi išteklių naudojimo rodikliai: konkrečiai, žemės, vandens, žaliavų ir išmetamo anglies dioksido kiekio vartojimo įverčiai, ir naudoti tuos rodiklius kaip pagrindą teisėkūros iniciatyvoms ir konkretiems mažinimo tiksliniams rodikliams; pabrėžia, kad šis procesas turi būti skaidrus ir į jį turi būti įtraukti suinteresuotieji subjektai;

| 5. | ragina Komisiją pasiūlyti išplėsti Ekologinio projektavimo direktyvos taikymo sritį ir į ją įtraukti su energija nesusijusius produktus ir pateikti papildomų ekologinio projektavimo reikalavimų dėl bendro išteklių naudojimo efektyvumo ir produktų veiksmingumo, įskaitant perdirbtą turinį, patvarumą, perdirbamumą, pataisomumą ir pakartotinį naudojimą, siekiant, kad produktai darytų mažesnį poveikį aplinkai ir būtų remiamos perdirbimo rinkos; pabrėžia, kad bet koks toks pasiūlymas turi būti pagrįstas išsamiais poveikio vertinimais ir derėti su kitais atitinkamais reglamentais; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją pasiūlyti išplėsti Ekologinio projektavimo direktyvos taikymo sritį ir į ją įtraukti su energija nesusijusius produktus ir pateikti papildomų ekologinio projektavimo reikalavimų dėl bendro išteklių naudojimo efektyvumo ir produktų veiksmingumo, įskaitant perdirbtą turinį, patvarumą, perdirbamumą, pataisomumą ir pakartotinį naudojimą, siekiant, kad produktai darytų mažesnį poveikį aplinkai ir būtų remiamos perdirbimo rinkos; pabrėžia, kad bet koks toks pasiūlymas turi būti pagrįstas išsamiais poveikio vertinimais ir derėti su kitais atitinkamais reglamentais;

| 6. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares kuo visapusiškiau integruoti išteklių naudojimo efektyvumo darbotvarkę į visas kitas politikos sritis, įskaitant bendrąją ekonomikos valdymo politiką, pvz., strategiją „Europa 2020“, ir įgyvendinti ją vietos, regioniniu, nacionaliniu ir ES lygmenimis; |
| --- | --- |

6.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares kuo visapusiškiau integruoti išteklių naudojimo efektyvumo darbotvarkę į visas kitas politikos sritis, įskaitant bendrąją ekonomikos valdymo politiką, pvz., strategiją „Europa 2020“, ir įgyvendinti ją vietos, regioniniu, nacionaliniu ir ES lygmenimis;

Augimo ateityje darbotvarkė

| 7. | pritaria pavyzdinei iniciatyvai „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ ir Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planui, taip pat 2050 m. vizijai, įskaitant tarpinius tikslus; ragina Komisiją skubiai pateikti visas teisėkūros ir kitas iniciatyvas, būtinas tarpiniams tikslams pasiekti, ir užtikrinti, kad visos ES politikos kryptys būtų suderintos su šiais tarpiniais tikslais ir apskritai ES vizija dėl mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m., be kita ko, 80–95 proc. sumažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m. lygiu; primena, kad nuo išteklių naudojimo atsietas ekonomikos augimas yra būtinas norint didinti Europos konkurencingumą ir mažinti jos priklausomumą nuo išteklių; rekomenduoja Komisijai užtikrinti stabilią teisės aktų sistemą, kad nebūtų pakenkta ilgalaikėms investicijoms; |
| --- | --- |

7.

pritaria pavyzdinei iniciatyvai „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ ir Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planui, taip pat 2050 m. vizijai, įskaitant tarpinius tikslus; ragina Komisiją skubiai pateikti visas teisėkūros ir kitas iniciatyvas, būtinas tarpiniams tikslams pasiekti, ir užtikrinti, kad visos ES politikos kryptys būtų suderintos su šiais tarpiniais tikslais ir apskritai ES vizija dėl mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m., be kita ko, 80–95 proc. sumažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m. lygiu; primena, kad nuo išteklių naudojimo atsietas ekonomikos augimas yra būtinas norint didinti Europos konkurencingumą ir mažinti jos priklausomumą nuo išteklių; rekomenduoja Komisijai užtikrinti stabilią teisės aktų sistemą, kad nebūtų pakenkta ilgalaikėms investicijoms;

| 8. | pabrėžia, kad efektyvus išteklių naudojimas svarbus siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; yra įsitikinęs, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų bendroji programa „Horizontas 2020“ šiuo požiūriu turėtų atlikti itin svarbų vaidmenį; ragina valstybes nares priimti nacionalinius efektyvaus išteklių naudojimo veiksmų planus, į kuriuos įeitų konkrečios priemonės ir tikslai, atitinkantys ES plano tikslus; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad efektyvus išteklių naudojimas svarbus siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; yra įsitikinęs, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų bendroji programa „Horizontas 2020“ šiuo požiūriu turėtų atlikti itin svarbų vaidmenį; ragina valstybes nares priimti nacionalinius efektyvaus išteklių naudojimo veiksmų planus, į kuriuos įeitų konkrečios priemonės ir tikslai, atitinkantys ES plano tikslus;

| 9. | ragina Komisiją iki 2012 m. pabaigos pateikti pasiūlymą dėl naujų tvaraus vartojimo ir gamybos politikos pagrindų, pagal kuriuos būtų įdiegta procedūra, kaip nustatyti prioritetinius produktus arba paslaugas, dėl kurių labiausiai didėja pagrindinių pasaulio vartojimo sričių (vandens, žemės, medžiagų ir anglies dioksido) rodikliai, pagal vartojimo rodiklius, nustatytus Efektyvaus išteklių naudojimo plane; sykiu turėtų būti pateikti teisės aktų pasiūlymai, pagal kuriuos prioritetinių produktų ir paslaugų keliamos problemos būtų sprendžiamos atitinkamomis priemonėmis, įskaitant mechanizmus, kurie įgyvendinimo priemonėmis gali pagerinti tiekimo grandinės išteklių naudojimo efektyvumą, ir galimybę nustatyti būtinuosius reikalavimus arba geriausios veiklos kriterijus; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją iki 2012 m. pabaigos pateikti pasiūlymą dėl naujų tvaraus vartojimo ir gamybos politikos pagrindų, pagal kuriuos būtų įdiegta procedūra, kaip nustatyti prioritetinius produktus arba paslaugas, dėl kurių labiausiai didėja pagrindinių pasaulio vartojimo sričių (vandens, žemės, medžiagų ir anglies dioksido) rodikliai, pagal vartojimo rodiklius, nustatytus Efektyvaus išteklių naudojimo plane; sykiu turėtų būti pateikti teisės aktų pasiūlymai, pagal kuriuos prioritetinių produktų ir paslaugų keliamos problemos būtų sprendžiamos atitinkamomis priemonėmis, įskaitant mechanizmus, kurie įgyvendinimo priemonėmis gali pagerinti tiekimo grandinės išteklių naudojimo efektyvumą, ir galimybę nustatyti būtinuosius reikalavimus arba geriausios veiklos kriterijus;

| 10. | mano, kad veiksmai, kuriais siekiama didesnio išteklių naudojimo efektyvumo, jokiu būdu negali apsiriboti tik viešuoju sektoriumi, ir todėl ragina Komisiją, valstybes nares ir įmones savo ekonomikos strategijas grįsti labai pagerintu išteklių naudojimo efektyvumu, kuriuo remiantis ekonomikos augimas ir išteklių vartojimas taptų atsieti; be to, mano, kad būtina sutelkti dėmesį ir į išteklių naudojimo našumą, ir į efektyvumą; |
| --- | --- |

10.

mano, kad veiksmai, kuriais siekiama didesnio išteklių naudojimo efektyvumo, jokiu būdu negali apsiriboti tik viešuoju sektoriumi, ir todėl ragina Komisiją, valstybes nares ir įmones savo ekonomikos strategijas grįsti labai pagerintu išteklių naudojimo efektyvumu, kuriuo remiantis ekonomikos augimas ir išteklių vartojimas taptų atsieti; be to, mano, kad būtina sutelkti dėmesį ir į išteklių naudojimo našumą, ir į efektyvumą;

| 11. | pabrėžia, kad dabar būtina skubiai imtis priemonių siekiant remti inovacijas ir investicijas į naujus metodus ir verslo modelius, įskaitant pramonės sektorių strategijas ir tvaraus verslo modelius, pvz., išperkamąja nuoma besinaudojančią visuomenę, ir kurti paskatas, kurios būtų naudingos ekonomikai; pabrėžia pagrindinį privačiojo sektoriaus, įskaitant MVĮ, vaidmenį siekiant ekologinio ekonominio augimo; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad dabar būtina skubiai imtis priemonių siekiant remti inovacijas ir investicijas į naujus metodus ir verslo modelius, įskaitant pramonės sektorių strategijas ir tvaraus verslo modelius, pvz., išperkamąja nuoma besinaudojančią visuomenę, ir kurti paskatas, kurios būtų naudingos ekonomikai; pabrėžia pagrindinį privačiojo sektoriaus, įskaitant MVĮ, vaidmenį siekiant ekologinio ekonominio augimo;

| 12. | pabrėžia, kad Europai, kurios visuomenė perdirba atliekas, reikia plačiu mastu ir pačiu veiksmingiausiu būdu pakartotinai naudoti ir perdirbti savo atliekas bei gaminti antrines žaliavas; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad Europai, kurios visuomenė perdirba atliekas, reikia plačiu mastu ir pačiu veiksmingiausiu būdu pakartotinai naudoti ir perdirbti savo atliekas bei gaminti antrines žaliavas;

| 13. | ragina parengti išteklių naudojimą reglamentuojantį MVĮ naudingą standartą, pagrįstą tokiomis koncepcijomis kaip Pasaulinis susitarimas; |
| --- | --- |

13.

ragina parengti išteklių naudojimą reglamentuojantį MVĮ naudingą standartą, pagrįstą tokiomis koncepcijomis kaip Pasaulinis susitarimas;

| 14. | ragina Komisiją ir valstybes nares išteklių naudojimo efektyvumo tikslus visapusiškai įtraukti į Europos ekonominės politikos koordinavimo semestrą; primygtinai ragina valstybes nares šį reikalavimą patvirtinti Europos Vadovų Taryboje; ragina Komisiją pateikti daugiau išsamios informacijos apie tai, kaip bus atliekamas valstybių narių pažangos siekiant efektyviau naudoti išteklius konkretus vertinimas, kaip Europos semestro dalis; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją ir valstybes nares išteklių naudojimo efektyvumo tikslus visapusiškai įtraukti į Europos ekonominės politikos koordinavimo semestrą; primygtinai ragina valstybes nares šį reikalavimą patvirtinti Europos Vadovų Taryboje; ragina Komisiją pateikti daugiau išsamios informacijos apie tai, kaip bus atliekamas valstybių narių pažangos siekiant efektyviau naudoti išteklius konkretus vertinimas, kaip Europos semestro dalis;

| 15. | pabrėžia, kad lyderystės pranašumas išteklių naudojimo efektyvumo srityje gali patraukti augančias rinkas, primindamas, kad ES priklauso maždaug vienas trečdalis pasaulio aplinkosaugos technologijų rinkos; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad lyderystės pranašumas išteklių naudojimo efektyvumo srityje gali patraukti augančias rinkas, primindamas, kad ES priklauso maždaug vienas trečdalis pasaulio aplinkosaugos technologijų rinkos;

Ekonomikos pertvarka

| 16. | primena, kad būtina skubiai sumažinti išteklių naudojimą, kad būtų išvengta kilsiančių problemų, pvz., išteklių trūkumo ir augančių išteklių kainų; |
| --- | --- |

16.

primena, kad būtina skubiai sumažinti išteklių naudojimą, kad būtų išvengta kilsiančių problemų, pvz., išteklių trūkumo ir augančių išteklių kainų;

| 17. | pažymi, kad norint iš tiesų pereiti prie efektyviai išteklius naudojančios ekonomikos, rinkos kainos turi visiškai atitikti išteklių trūkumo mastą ir visas išlaidas, susijusias su gamybos procesu; pabrėžia, kad rinkos skatina efektyviai naudoti išteklius, jei kainos atspindi tikrąsias sunaudotų išteklių sąnaudas; ragina įgyvendinti gyvavimo ciklo principą apskaitos procese ir internalizuojant išorines aplinkosaugines išlaidas pagal principą „teršėjas moka“; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad norint iš tiesų pereiti prie efektyviai išteklius naudojančios ekonomikos, rinkos kainos turi visiškai atitikti išteklių trūkumo mastą ir visas išlaidas, susijusias su gamybos procesu; pabrėžia, kad rinkos skatina efektyviai naudoti išteklius, jei kainos atspindi tikrąsias sunaudotų išteklių sąnaudas; ragina įgyvendinti gyvavimo ciklo principą apskaitos procese ir internalizuojant išorines aplinkosaugines išlaidas pagal principą „teršėjas moka“;

| 18. | remia Komisijos plane prisiimtą įsipareigojimą parengti rinka pagrįstas priemones, kad neigiami išorės veiksniai būtų įtraukti į rinkos kainodarą, nes taip atsispindėtų tikros išteklių panaudojimo sąnaudos ir jų poveikis aplinkai; |
| --- | --- |

18.

remia Komisijos plane prisiimtą įsipareigojimą parengti rinka pagrįstas priemones, kad neigiami išorės veiksniai būtų įtraukti į rinkos kainodarą, nes taip atsispindėtų tikros išteklių panaudojimo sąnaudos ir jų poveikis aplinkai;

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti paskatas, kuriomis įmonės ir valstybinės institucijos būtų skatinamos kiekybiškai įvertinti, lyginti ir nuolat tobulinti savo vandens, žemės, medžiagų ir anglies dioksido kiekio vartojimo įverčius, taip pat parengti priemones, kuriomis būtų išplečiamas gamintojo atsakomybės principas ir šalinamos efektyviai išteklius naudoti trukdančios kliūtys; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją ir valstybes nares parengti paskatas, kuriomis įmonės ir valstybinės institucijos būtų skatinamos kiekybiškai įvertinti, lyginti ir nuolat tobulinti savo vandens, žemės, medžiagų ir anglies dioksido kiekio vartojimo įverčius, taip pat parengti priemones, kuriomis būtų išplečiamas gamintojo atsakomybės principas ir šalinamos efektyviai išteklius naudoti trukdančios kliūtys;

| 20. | primygtinai ragina valstybes nares pereiti prie aplinkosauginio apmokestinimo ir pabrėžia, kad dėl to būtų galima mažinti kitus, pvz., darbo jėgos, mokesčius, didinti konkurencingumą, sudaryti vienodas veiklos sąlygas ir sąlygas technologijų plėtrai; ragina Komisiją ir valstybes nares stebėti ir lyginti šios priemonės poveikį; |
| --- | --- |

20.

primygtinai ragina valstybes nares pereiti prie aplinkosauginio apmokestinimo ir pabrėžia, kad dėl to būtų galima mažinti kitus, pvz., darbo jėgos, mokesčius, didinti konkurencingumą, sudaryti vienodas veiklos sąlygas ir sąlygas technologijų plėtrai; ragina Komisiją ir valstybes nares stebėti ir lyginti šios priemonės poveikį;

| 21. | primygtinai ragina Komisiją ištirti hierarchijos modelio kūrimą, siekiant užtikrinti didžiausią galimą išteklių naudojimo pridėtinę vertę nekeliant pavojaus aplinkai; |
| --- | --- |

21.

primygtinai ragina Komisiją ištirti hierarchijos modelio kūrimą, siekiant užtikrinti didžiausią galimą išteklių naudojimo pridėtinę vertę nekeliant pavojaus aplinkai;

| 22. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant ir iki 2014 m. patvirtinti konkrečius, aiškiais apibrėžimais pagrįstus planus, pagal kuriuos laipsniškai iki 2020 m. būtų nutrauktos visos aplinkai kenksmingos subsidijos, įskaitant subsidijas, kuriomis skatinamas neefektyvus atsinaujinančių išteklių naudojimas, ir pateikti pažangos ataskaitą pasinaudojant nacionalinėmis reformų programomis; |
| --- | --- |

22.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant ir iki 2014 m. patvirtinti konkrečius, aiškiais apibrėžimais pagrįstus planus, pagal kuriuos laipsniškai iki 2020 m. būtų nutrauktos visos aplinkai kenksmingos subsidijos, įskaitant subsidijas, kuriomis skatinamas neefektyvus atsinaujinančių išteklių naudojimas, ir pateikti pažangos ataskaitą pasinaudojant nacionalinėmis reformų programomis;

| 23. | primygtinai ragina Komisiją ištirti galimybes sukurti ES masto išplėstinės gamintojų atsakomybės schemas, skirtas paskatinti siekti rezultatų visose valstybėse narėse, įskaitant ir tas valstybes nares, kuriose pakartotinio naudojimo ir perdirbimo rodikliai daug mažesni už ES vidurkį; |
| --- | --- |

23.

primygtinai ragina Komisiją ištirti galimybes sukurti ES masto išplėstinės gamintojų atsakomybės schemas, skirtas paskatinti siekti rezultatų visose valstybėse narėse, įskaitant ir tas valstybes nares, kuriose pakartotinio naudojimo ir perdirbimo rodikliai daug mažesni už ES vidurkį;

| 24. | pabrėžia, kad piliečiai ir pilietinės visuomenės organizacijos atlieka svarbų vaidmenį siekiant pokyčių ir pertvarkant ekonomiką; pabrėžia, kad reikia kurti informuotumo didinimo strategijas ir strategijas, kuriomis būtų siekiama pakeisti vartotojų elgesį ir išvengti grįžtamojo poveikio; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad piliečiai ir pilietinės visuomenės organizacijos atlieka svarbų vaidmenį siekiant pokyčių ir pertvarkant ekonomiką; pabrėžia, kad reikia kurti informuotumo didinimo strategijas ir strategijas, kuriomis būtų siekiama pakeisti vartotojų elgesį ir išvengti grįžtamojo poveikio;

| 25. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti tvarų Europos žaliavų tiekimą, kad jų pakaktų augančio perdirbimo sektoriaus poreikiams patenkinti ir kad būtų plėtojama Europos atviroji ekonomika ir kuriamos darbo vietos; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti tvarų Europos žaliavų tiekimą, kad jų pakaktų augančio perdirbimo sektoriaus poreikiams patenkinti ir kad būtų plėtojama Europos atviroji ekonomika ir kuriamos darbo vietos;

| 26. | ragina griežtinti žaliųjų viešųjų pirkimų reikalavimus produktams ir paslaugoms, dėl kurių labiausiai didėja pagrindinių pasaulio vartojimo sričių (vandens, žemės, medžiagų ir anglies dioksido) rodikliai, kaip nustatyta Efektyvaus išteklių naudojimo plane, taip pat primygtinai ragina Komisiją įvertinti, kada žalieji viešieji pirkimai galėtų būti siejami su ES finansuojamais projektais; ragina iki šių metų pabaigos sutelkti pastangas siekiant skatinti bendrus pirkimus ir viešųjų pirkimų pareigūnų tinklus, remiant žaliuosius viešuosius pirkimus; tačiau dėl to valstybinių įmonių konkurencinė padėtis negali pablogėti; |
| --- | --- |

26.

ragina griežtinti žaliųjų viešųjų pirkimų reikalavimus produktams ir paslaugoms, dėl kurių labiausiai didėja pagrindinių pasaulio vartojimo sričių (vandens, žemės, medžiagų ir anglies dioksido) rodikliai, kaip nustatyta Efektyvaus išteklių naudojimo plane, taip pat primygtinai ragina Komisiją įvertinti, kada žalieji viešieji pirkimai galėtų būti siejami su ES finansuojamais projektais; ragina iki šių metų pabaigos sutelkti pastangas siekiant skatinti bendrus pirkimus ir viešųjų pirkimų pareigūnų tinklus, remiant žaliuosius viešuosius pirkimus; tačiau dėl to valstybinių įmonių konkurencinė padėtis negali pablogėti;

| 27. | prašo išplėsti aplinkosauginės informacijos reikalavimus, kad į juos būtų įtraukta informacija apie įprastus masinio vartojimo produktus; remia nacionalinius aplinkosauginio ženklinimo bandymus ir primygtinai ragina Komisiją siekti parengti suderintą Europos metodą, kaip apskaičiuoti produktų aplinkosauginį vartojimo įvertį, siekiant vartotojams pateikti daugiau informacijos apie produktus, kuriems netaikomos esamos priemonės, pavyzdžiui, ekologinis ženklas, energijos vartojimo efektyvumo ženklinimas ar ekologinio ūkininkavimo ženklinimo priemonės; |
| --- | --- |

27.

prašo išplėsti aplinkosauginės informacijos reikalavimus, kad į juos būtų įtraukta informacija apie įprastus masinio vartojimo produktus; remia nacionalinius aplinkosauginio ženklinimo bandymus ir primygtinai ragina Komisiją siekti parengti suderintą Europos metodą, kaip apskaičiuoti produktų aplinkosauginį vartojimo įvertį, siekiant vartotojams pateikti daugiau informacijos apie produktus, kuriems netaikomos esamos priemonės, pavyzdžiui, ekologinis ženklas, energijos vartojimo efektyvumo ženklinimas ar ekologinio ūkininkavimo ženklinimo priemonės;

| 28. | pabrėžia išsamaus ženklinimo, kuris apimtų informaciją apie produktą, įskaitant išteklių naudojimą, bet juo neapsiribojant, svarbą; prašo Komisijos ir valstybių narių imtis reikiamų priemonių siekiant patobulinti dabartinę ženklinimo tvarką numatant etiketes, kurios suteiktų galimybę vartotojams apžvelgti duomenis vienu žvilgsniu ir priimti sprendimą remiantis išsamia informacija ir tvarumo kriterijumi; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia išsamaus ženklinimo, kuris apimtų informaciją apie produktą, įskaitant išteklių naudojimą, bet juo neapsiribojant, svarbą; prašo Komisijos ir valstybių narių imtis reikiamų priemonių siekiant patobulinti dabartinę ženklinimo tvarką numatant etiketes, kurios suteiktų galimybę vartotojams apžvelgti duomenis vienu žvilgsniu ir priimti sprendimą remiantis išsamia informacija ir tvarumo kriterijumi;

| 29. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų nacionalinėse atliekų prevencijos ir valdymo strategijose būtų visiškai įgyvendintas ES acquis dėl atliekų, įskaitant būtinuosius tikslus; pakartoja, kad reikia ir toliau tobulinti esamus surinkimo ir rūšiavimo tikslus ir nustatyti didžiausio ir kokybiškiausio atliekų panaudojimo tikslus kiekviename etape; atitinkamai pabrėžia, kad reikia, jog ES finansavimo prioritetas būtų skiriamas tai veiklai, kuri patenka į aukštesnę atliekų hierarchijos pakopą, kaip nurodyta Atliekų pagrindų direktyvoje (pvz., pirmenybė teikiama perdirbimo įmonėms, o ne atliekų šalinimui); ragina Komisiją apsvarstyti, ar reikia gerinti ir suderinti su atliekomis susijusius skaičiavimo metodus ir statistiką, siekiant patikimo pagrindo skatinti perdirbimą; |
| --- | --- |

29.

primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų nacionalinėse atliekų prevencijos ir valdymo strategijose būtų visiškai įgyvendintas ES acquis dėl atliekų, įskaitant būtinuosius tikslus; pakartoja, kad reikia ir toliau tobulinti esamus surinkimo ir rūšiavimo tikslus ir nustatyti didžiausio ir kokybiškiausio atliekų panaudojimo tikslus kiekviename etape; atitinkamai pabrėžia, kad reikia, jog ES finansavimo prioritetas būtų skiriamas tai veiklai, kuri patenka į aukštesnę atliekų hierarchijos pakopą, kaip nurodyta Atliekų pagrindų direktyvoje (pvz., pirmenybė teikiama perdirbimo įmonėms, o ne atliekų šalinimui); ragina Komisiją apsvarstyti, ar reikia gerinti ir suderinti su atliekomis susijusius skaičiavimo metodus ir statistiką, siekiant patikimo pagrindo skatinti perdirbimą;

| 30. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmingesnių priemonių, kovojant su neteisėtu atliekų, o ypač pavojingųjų atliekų, vežimu į ne ES šalis ir ypač sustiprinti atitinkamas stebėjimo sistemas; siūlo parengti Europos išorės atliekų politiką, siekiant skleisti geriausius Europos atliekų tvarkymo standartus už ES ribų; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmingesnių priemonių, kovojant su neteisėtu atliekų, o ypač pavojingųjų atliekų, vežimu į ne ES šalis ir ypač sustiprinti atitinkamas stebėjimo sistemas; siūlo parengti Europos išorės atliekų politiką, siekiant skleisti geriausius Europos atliekų tvarkymo standartus už ES ribų;

| 31. | pabrėžia, kad išmetama daugiau kaip 20 proc. maisto, ir ragina Komisiją ir valstybes nares imtis konkrečių priemonių, kad būtų labai sumažintas maisto švaistymas; be to, pabrėžia, kad švaistomi ne tik maisto produktai, bet ir perdirbimui ir pakavimui naudojami ištekliai; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad išmetama daugiau kaip 20 proc. maisto, ir ragina Komisiją ir valstybes nares imtis konkrečių priemonių, kad būtų labai sumažintas maisto švaistymas; be to, pabrėžia, kad švaistomi ne tik maisto produktai, bet ir perdirbimui ir pakavimui naudojami ištekliai;

| 32. | ragina Komisiją ir valstybes nares labiau pabrėžti informavimą, švietimą ir informuotumo didinimą, ypač atliekų rūšiavimo, pakartotinio naudojimo ir perdirbimo klausimais, turint mintyje, kad švietimas turi tiesioginį poveikį išteklių naudojimo įpročiams; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją ir valstybes nares labiau pabrėžti informavimą, švietimą ir informuotumo didinimą, ypač atliekų rūšiavimo, pakartotinio naudojimo ir perdirbimo klausimais, turint mintyje, kad švietimas turi tiesioginį poveikį išteklių naudojimo įpročiams;

| 33. | ragina Komisiją supaprastinti atliekų acquis, atsižvelgiant į atliekų hierarchiją ir į tai, kad reikia neperdirbamų atliekų kiekį sumažinti iki beveik nulio; todėl ragina Komisiją iki 2014 m. pateikti pasiūlymų, siekiant palaipsniui įvesti bendrą atliekų sąvartynų draudimą Europos lygiu ir iki šio dešimtmečio pabaigos palaipsniui panaikinti perdirbamų ir kompostuojamų atliekų deginimą; sykiu turėtų būti pateiktos atitinkamos pereinamojo laikotarpio priemonės, įskaitant tolesnį gyvavimo ciklo principu pagrįstų bendrųjų standartų plėtojimą; ragina Komisiją persvarstyti Atliekų pagrindų direktyvos 2020 m. perdirbimo tikslinius rodiklius; mano, kad sąvartynų mokestis, kurį jau taiko kai kurios valstybės narės, taip pat galėtų padėti pasiekti minėtus tikslus; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją supaprastinti atliekų acquis, atsižvelgiant į atliekų hierarchiją ir į tai, kad reikia neperdirbamų atliekų kiekį sumažinti iki beveik nulio; todėl ragina Komisiją iki 2014 m. pateikti pasiūlymų, siekiant palaipsniui įvesti bendrą atliekų sąvartynų draudimą Europos lygiu ir iki šio dešimtmečio pabaigos palaipsniui panaikinti perdirbamų ir kompostuojamų atliekų deginimą; sykiu turėtų būti pateiktos atitinkamos pereinamojo laikotarpio priemonės, įskaitant tolesnį gyvavimo ciklo principu pagrįstų bendrųjų standartų plėtojimą; ragina Komisiją persvarstyti Atliekų pagrindų direktyvos 2020 m. perdirbimo tikslinius rodiklius; mano, kad sąvartynų mokestis, kurį jau taiko kai kurios valstybės narės, taip pat galėtų padėti pasiekti minėtus tikslus;

| 34. | pažymi, kad esami sąvartynai galėtų tapti žaliavų saugyklomis (gavyba iš atliekų), tačiau šiuo klausimu dar trūksta mokslinių duomenų; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad esami sąvartynai galėtų tapti žaliavų saugyklomis (gavyba iš atliekų), tačiau šiuo klausimu dar trūksta mokslinių duomenų;

| 35. | ragina valstybes nares plėsti savo veiklą Europos standartizacijos komitete dėl perdirbamų medžiagų standartų parengimo gairių; |
| --- | --- |

35.

ragina valstybes nares plėsti savo veiklą Europos standartizacijos komitete dėl perdirbamų medžiagų standartų parengimo gairių;

| 36. | ragina Komisiją užtikrinti, kad politikos srityse būtų skatinamas pakopinis gamtinių žaliavų naudojimas ir pirmenybė teikiama produktams, turintiems didžiausią pridėtinę vertę ir efektyviems išteklių naudojimo požiūriu, o ne energijos gamybai, ypač atsižvelgiant į šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo galimybes; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją užtikrinti, kad politikos srityse būtų skatinamas pakopinis gamtinių žaliavų naudojimas ir pirmenybė teikiama produktams, turintiems didžiausią pridėtinę vertę ir efektyviems išteklių naudojimo požiūriu, o ne energijos gamybai, ypač atsižvelgiant į šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo galimybes;

| 37. | taip pat primygtinai ragina Komisiją skatinti tokį pakopinį požiūrį biomasės naudojimui, pirmenybę suteikiant perdirbimui ir produktams, turintiems didžiausią pridėtinę vertę ir efektyviems išteklių naudojimo požiūriu, pavyzdžiui, biologiniams produktams ir pramonės medžiagoms, o ne bioenergijai; |
| --- | --- |

37.

taip pat primygtinai ragina Komisiją skatinti tokį pakopinį požiūrį biomasės naudojimui, pirmenybę suteikiant perdirbimui ir produktams, turintiems didžiausią pridėtinę vertę ir efektyviems išteklių naudojimo požiūriu, pavyzdžiui, biologiniams produktams ir pramonės medžiagoms, o ne bioenergijai;

| 38. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti programą, siekiant informuoti ir pateikti gaires įmonėms, ypač MVĮ; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją ir valstybes nares parengti programą, siekiant informuoti ir pateikti gaires įmonėms, ypač MVĮ;

| 39. | pabrėžia, kad gyvavimo ciklu grindžiamas požiūris, jei norima, kad jis būtų prasmingas, turi būti pagrįstas apskaita, kuri turi būti kuo tikslesnė; todėl primygtinai reikalauja, kad tiekėjai, įgyvendindami Kuro kokybės direktyvą, bitumingajam smėliui taikytų atskirą numatytąją vertę; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad gyvavimo ciklu grindžiamas požiūris, jei norima, kad jis būtų prasmingas, turi būti pagrįstas apskaita, kuri turi būti kuo tikslesnė; todėl primygtinai reikalauja, kad tiekėjai, įgyvendindami Kuro kokybės direktyvą, bitumingajam smėliui taikytų atskirą numatytąją vertę;

| 40. | pabrėžia mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų svarbą spartinant perėjimą prie efektyviai išteklius naudojančios Europos; pažymi, kad ypač būtina daugiau inovacijų diegti tokiose srityse, kaip aplinką tausojanti žaliavų paieška ir gavyba, žemės ūkis, chemija, atliekų tvarkymas ir perdirbimas, vandentvarka, pakartotinio naudojimo galimybės, taip pat poveikį aplinkai darančių medžiagų pakaitalai, technologijos ir būdai naudoti mažiau medžiagų ir energijos, atsinaujinančiųjų išteklių energija ir energijos vartojimo efektyvumas; pažymi, kad susiejus mokestinių lengvatų suteikimą su mažesniu ištekliu naudojimu, tai taip pat galėtų pasitarnauti inovacijoms, moksliniams tyrimams ir plėtrai; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų svarbą spartinant perėjimą prie efektyviai išteklius naudojančios Europos; pažymi, kad ypač būtina daugiau inovacijų diegti tokiose srityse, kaip aplinką tausojanti žaliavų paieška ir gavyba, žemės ūkis, chemija, atliekų tvarkymas ir perdirbimas, vandentvarka, pakartotinio naudojimo galimybės, taip pat poveikį aplinkai darančių medžiagų pakaitalai, technologijos ir būdai naudoti mažiau medžiagų ir energijos, atsinaujinančiųjų išteklių energija ir energijos vartojimo efektyvumas; pažymi, kad susiejus mokestinių lengvatų suteikimą su mažesniu ištekliu naudojimu, tai taip pat galėtų pasitarnauti inovacijoms, moksliniams tyrimams ir plėtrai;

| 41. | primena, kad efektyviu išteklių naudojimu reikėtų siekti ES padėti gerinti techninės veiklos rezultatus, siekiant išgauti daugiau iš žaliavų visoje vertės grandinėje (gavyboje, apdorojime, rafinavime ir perdirbime); |
| --- | --- |

41.

primena, kad efektyviu išteklių naudojimu reikėtų siekti ES padėti gerinti techninės veiklos rezultatus, siekiant išgauti daugiau iš žaliavų visoje vertės grandinėje (gavyboje, apdorojime, rafinavime ir perdirbime);

| 42. | ragina Komisiją ištirti, kaip ES gavybos ir perdirbimo pramonėje galima paskatinti efektyvų išteklių naudojimą, siekiant padidinti konkurencingumą ir tvarumą, inter alia, skatinant naujų technologijų naudojimą ir didinant šalutinių produktų gamybą, kai naudojami netaurieji metalai; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją ištirti, kaip ES gavybos ir perdirbimo pramonėje galima paskatinti efektyvų išteklių naudojimą, siekiant padidinti konkurencingumą ir tvarumą, inter alia, skatinant naujų technologijų naudojimą ir didinant šalutinių produktų gamybą, kai naudojami netaurieji metalai;

| 43. | primygtinai ragina valstybes nares apsvarstyti galimybes įsteigti inovacijų technologijų centrus, siekiant remti naudingų gavybos iš atliekų produktų sudedamųjų dalių gavybą, perdirbimą ir pakartotinį naudojimą, ir palengvinti iš atliekų gaunamų produktų, esančių įvairių rūšių atliekų saugyklose ir statybos pramonėje, tolesnį panaudojimą, taip pat šių rūšių atliekų saugyklų tvarkymą aplinkai nekenksmingu būdu; |
| --- | --- |

43.

primygtinai ragina valstybes nares apsvarstyti galimybes įsteigti inovacijų technologijų centrus, siekiant remti naudingų gavybos iš atliekų produktų sudedamųjų dalių gavybą, perdirbimą ir pakartotinį naudojimą, ir palengvinti iš atliekų gaunamų produktų, esančių įvairių rūšių atliekų saugyklose ir statybos pramonėje, tolesnį panaudojimą, taip pat šių rūšių atliekų saugyklų tvarkymą aplinkai nekenksmingu būdu;

| 44. | atkreipia dėmesį į tai, jog reikia naudoti alternatyvius produktus, kad būtų pakeistas vartojimo modelis, kuriam reikia daug energijos ir medžiagų, užtikrinant tą patį veiklos rezultatų lygį, taip pat jog reikia naudoti alternatyvias žaliavas ir kitas medžiagas, kad gamybos procesuose reikėtų mažiau energijos; |
| --- | --- |

44.

atkreipia dėmesį į tai, jog reikia naudoti alternatyvius produktus, kad būtų pakeistas vartojimo modelis, kuriam reikia daug energijos ir medžiagų, užtikrinant tą patį veiklos rezultatų lygį, taip pat jog reikia naudoti alternatyvias žaliavas ir kitas medžiagas, kad gamybos procesuose reikėtų mažiau energijos;

| 45. | ragina Komisiją išnagrinėti išteklių ir neapdorotų žaliavų mokesčio poveikį, ypač bet kokį pašalinį poveikį, pvz., netvarų pakeitimą, mokesčių vengimą ar ekonominės veiklos perkėlimą į trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją išnagrinėti išteklių ir neapdorotų žaliavų mokesčio poveikį, ypač bet kokį pašalinį poveikį, pvz., netvarų pakeitimą, mokesčių vengimą ar ekonominės veiklos perkėlimą į trečiąsias šalis;

| 46. | pabrėžia, kad gebėjimai ir mokymas yra svarbūs; ragina Komisiją ir valstybes nares įsitraukti į glaudų dialogą su socialiniais partneriais, akademine bendruomene ir pramonės atstovais šiuo klausimu; ragina Komisiją ir valstybes nares, kad jos, bendradarbiaudamos su pramonės atstovais ir akademine bendruomene, remtų efektyvų išteklių naudojimą specialiomis universitetų programomis ir stipendijomis; į tai atsižvelgdamas, toliau remia šios srities mainų programas, pvz., Erasmus Mundus naudingųjų iškasenų ir aplinkos programą; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad gebėjimai ir mokymas yra svarbūs; ragina Komisiją ir valstybes nares įsitraukti į glaudų dialogą su socialiniais partneriais, akademine bendruomene ir pramonės atstovais šiuo klausimu; ragina Komisiją ir valstybes nares, kad jos, bendradarbiaudamos su pramonės atstovais ir akademine bendruomene, remtų efektyvų išteklių naudojimą specialiomis universitetų programomis ir stipendijomis; į tai atsižvelgdamas, toliau remia šios srities mainų programas, pvz., Erasmus Mundus naudingųjų iškasenų ir aplinkos programą;

| 47. | pabrėžia, kad reikia investuoti į žaliavų ir retųjų žemių metalų perdirbimą, atsižvelgiant į tai, kad retųjų žemių metalų kasyba, rafinavimas ir perdirbimas turi didelių aplinkosauginių padarinių, jei jie netinkamai tvarkomi; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad reikia investuoti į žaliavų ir retųjų žemių metalų perdirbimą, atsižvelgiant į tai, kad retųjų žemių metalų kasyba, rafinavimas ir perdirbimas turi didelių aplinkosauginių padarinių, jei jie netinkamai tvarkomi;

Gamtos turtai ir ekosistemø funkcijos

| 48. | pabrėžia, kad biologinė įvairovė būtina žmogaus gyvybei palaikyti ir visuomenės gerovei tiek tiesiogiai, tiek netiesiogiai per ekosistemų funkcijas, kurias ji teikia; palankiai vertina ir remia ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m., įskaitant visus jos tikslus ir veiksmus; pabrėžia biologinės įvairovės apsaugos įtraukimo svarbą, taip pat į efektyviai išteklius naudojančios Europos iniciatyvą; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad biologinė įvairovė būtina žmogaus gyvybei palaikyti ir visuomenės gerovei tiek tiesiogiai, tiek netiesiogiai per ekosistemų funkcijas, kurias ji teikia; palankiai vertina ir remia ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m., įskaitant visus jos tikslus ir veiksmus; pabrėžia biologinės įvairovės apsaugos įtraukimo svarbą, taip pat į efektyviai išteklius naudojančios Europos iniciatyvą;

| 49. | atitinkamai palankiai vertina tai, kad buvo parengtos specialios invazinių rūšių kontrolės priemonės, ir ragina nedelsiant jas įgyvendinti; |
| --- | --- |

49.

atitinkamai palankiai vertina tai, kad buvo parengtos specialios invazinių rūšių kontrolės priemonės, ir ragina nedelsiant jas įgyvendinti;

| 50. | pabrėžia vandens, kaip žmonijai ir ekosistemoms gyvybiškai svarbaus gamtos ištekliaus, svarbą; primena, kad didėja saugių ir užtikrintų vandens išteklių prieinamumo ir kokybės problemos dėl tokių veiksnių kaip miškų kirtimas, miestų plėtra, gyventojų skaičiaus didėjimas, ekonomikos augimas ir klimato kaita; pabrėžia, kad reikia taikyti daugiapakopį metodą vandens išteklių valdymo srityje, pabrėždamas vietos ir regiono valdžios institucijų vaidmenį pavyzdinėje iniciatyvoje „Tausiai išteklius naudojanti Europa“; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia vandens, kaip žmonijai ir ekosistemoms gyvybiškai svarbaus gamtos ištekliaus, svarbą; primena, kad didėja saugių ir užtikrintų vandens išteklių prieinamumo ir kokybės problemos dėl tokių veiksnių kaip miškų kirtimas, miestų plėtra, gyventojų skaičiaus didėjimas, ekonomikos augimas ir klimato kaita; pabrėžia, kad reikia taikyti daugiapakopį metodą vandens išteklių valdymo srityje, pabrėždamas vietos ir regiono valdžios institucijų vaidmenį pavyzdinėje iniciatyvoje „Tausiai išteklius naudojanti Europa“;

| 51. | primygtinai ragina Komisiją apskaičiuoti ir paskelbti ES žemės ūkio ir žuvininkystės politikos padarinių aplinkai daromos žalos išlaidas; |
| --- | --- |

51.

primygtinai ragina Komisiją apskaičiuoti ir paskelbti ES žemės ūkio ir žuvininkystės politikos padarinių aplinkai daromos žalos išlaidas;

| 52. | ragina Komisiją pasinaudoti geriausia efektyvaus išteklių naudojimo srities praktika ir parengti atitinkamus kriterijus, pradėti kai kurių išteklių, pvz., fosforo, bandomuosius projektus, siekiant teorinio 100 proc. pakartotinio panaudojimo iki 2020 m. ir jų panaudojimo ir perdirbimo optimizavimo; pabrėžia, kad šiems bandomiesiems projektams reikėtų skirti tiesioginį ES finansavimą; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją pasinaudoti geriausia efektyvaus išteklių naudojimo srities praktika ir parengti atitinkamus kriterijus, pradėti kai kurių išteklių, pvz., fosforo, bandomuosius projektus, siekiant teorinio 100 proc. pakartotinio panaudojimo iki 2020 m. ir jų panaudojimo ir perdirbimo optimizavimo; pabrėžia, kad šiems bandomiesiems projektams reikėtų skirti tiesioginį ES finansavimą;

| 53. | laikosi nuomonės, kad Europos ištekliai turėtų būti valdomi labiau strateginiu ir aplinkosaugos požiūriu patikimesniu būdu; mano, kad daugiau pastangų turėtų būti dedama siekiant valdyti esamus ES išteklius, pirmiausia, naudingųjų iškasenų, metalų ir medienos bei energijos išteklius, įskaitant iškastinį kurą; pabrėžia, kad ES turi potencialo patenkinti savo žaliavų poreikius, ir raginą ją mažinti ES priklausomybę nuo žaliavų, gautų naudojant aplinkosaugos požiūriu netvarius metodus, importo; |
| --- | --- |

53.

laikosi nuomonės, kad Europos ištekliai turėtų būti valdomi labiau strateginiu ir aplinkosaugos požiūriu patikimesniu būdu; mano, kad daugiau pastangų turėtų būti dedama siekiant valdyti esamus ES išteklius, pirmiausia, naudingųjų iškasenų, metalų ir medienos bei energijos išteklius, įskaitant iškastinį kurą; pabrėžia, kad ES turi potencialo patenkinti savo žaliavų poreikius, ir raginą ją mažinti ES priklausomybę nuo žaliavų, gautų naudojant aplinkosaugos požiūriu netvarius metodus, importo;

| 54. | mano, kad valstybių narių pramonė turi kuo labiau remtis savomis žaliavomis; pažymi, kad savų išteklių valdymas turėtų užtikrinti, kad jie nebūtų švaistomi; |
| --- | --- |

54.

mano, kad valstybių narių pramonė turi kuo labiau remtis savomis žaliavomis; pažymi, kad savų išteklių valdymas turėtų užtikrinti, kad jie nebūtų švaistomi;

| 55. | pabrėžia tvaraus žemės ūkio svarbą, nes tai leistų sumažinti žemės panaudojimo vartojimui importo apimtį ir Europos anglies dioksido vartojimo įvertį; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia tvaraus žemės ūkio svarbą, nes tai leistų sumažinti žemės panaudojimo vartojimui importo apimtį ir Europos anglies dioksido vartojimo įvertį;

| 56. | mano, kad vartotojų informuotumas atlieka itin svarbų vaidmenį gerinant išteklių naudojimo efektyvumą ir remia iniciatyvas vietos, nacionaliniu ir ES lygmenimis, siekiant skatinti tvaresnius maisto vartojimo modelius; |
| --- | --- |

56.

mano, kad vartotojų informuotumas atlieka itin svarbų vaidmenį gerinant išteklių naudojimo efektyvumą ir remia iniciatyvas vietos, nacionaliniu ir ES lygmenimis, siekiant skatinti tvaresnius maisto vartojimo modelius;

| 57. | atkreipia dėmesį į atsinaujinančiųjų gamtinių išteklių, pvz., miškų, vaidmenį efektyvaus išteklių naudojimo srityje; ragina Komisiją skatinti atsinaujinančių, biologinių, perdirbamų ir aplinkosaugos požiūriu tausių žaliavų ir kitų medžiagų naudojimą; ypač pabrėžia, kad teršalų išmetimą mažinančių atsinaujinančių žaliavų, pvz., medienos, panaudojimas statybų tikslais yra efektyvus išteklių panaudojimas; |
| --- | --- |

57.

atkreipia dėmesį į atsinaujinančiųjų gamtinių išteklių, pvz., miškų, vaidmenį efektyvaus išteklių naudojimo srityje; ragina Komisiją skatinti atsinaujinančių, biologinių, perdirbamų ir aplinkosaugos požiūriu tausių žaliavų ir kitų medžiagų naudojimą; ypač pabrėžia, kad teršalų išmetimą mažinančių atsinaujinančių žaliavų, pvz., medienos, panaudojimas statybų tikslais yra efektyvus išteklių panaudojimas;

| 58. | pabrėžia, kad reikia skatinti miškų apsaugą ES ir įtvirtinti su ja susijusius rizikos prevencijos metodus, atsižvelgiant į tai, kad miškų ištekliai ir jų aplinkosauginės ypatybės yra didelis gamtos turtas; ragina nustatyti finansines priemones miškų gaisrų ir kenkėjų prevencijos priemonėms finansuoti; ragina Komisiją su medienos pramonės sektoriumi ištirti galimybes įgyvendinti konkrečias priemones, kuriomis būtų siekiama tvaraus miškų išteklių naudojimo, visų pirma, įgyvendinant bandomuosius projektus; ragina geriau naudoti miškų priemones, jau taikomas pagal įvairią ES politiką, siekiant padidinti miškų ekonominę vertę ir užtikrinti geresnį medienos tiekimą, pavyzdžiui, atsodinant medžius pagal kaimo plėtros programas; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad reikia skatinti miškų apsaugą ES ir įtvirtinti su ja susijusius rizikos prevencijos metodus, atsižvelgiant į tai, kad miškų ištekliai ir jų aplinkosauginės ypatybės yra didelis gamtos turtas; ragina nustatyti finansines priemones miškų gaisrų ir kenkėjų prevencijos priemonėms finansuoti; ragina Komisiją su medienos pramonės sektoriumi ištirti galimybes įgyvendinti konkrečias priemones, kuriomis būtų siekiama tvaraus miškų išteklių naudojimo, visų pirma, įgyvendinant bandomuosius projektus; ragina geriau naudoti miškų priemones, jau taikomas pagal įvairią ES politiką, siekiant padidinti miškų ekonominę vertę ir užtikrinti geresnį medienos tiekimą, pavyzdžiui, atsodinant medžius pagal kaimo plėtros programas;

| 59. | pabrėžia, kad maistingųjų medžiagų praradimas aplinkoje dėl žemdirbystės lemia dideles išorės išlaidas ekosistemoms, žmonių sveikatai ir klimatui; ragina Komisiją diegti šiuolaikiškas maistingumo valdymo technologijas, kad suintensyvėjus gamybai būtų sumažintas prarandamų maistingųjų medžiagų kiekis; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad maistingųjų medžiagų praradimas aplinkoje dėl žemdirbystės lemia dideles išorės išlaidas ekosistemoms, žmonių sveikatai ir klimatui; ragina Komisiją diegti šiuolaikiškas maistingumo valdymo technologijas, kad suintensyvėjus gamybai būtų sumažintas prarandamų maistingųjų medžiagų kiekis;

| 60. | pažymi, kad BŽP reformų rinkinys yra pagrindinė pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ dalis; mano, kad klausimai, kuriuos reikia spręsti siekiant aplinkosaugos ir ekonomikos požiūriu patikimo žvejybos ir akvakultūros sektoriaus, yra didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis, išmetimo į jūrą prevencija, švaresni ir efektyvesni varikliai, selektyvesni žvejybos įrankiai, vienodos tarptautinės veiklos sąlygos ir laivyno pajėgumų perteklius; be to, pabrėžia socialinę ir ekonominę mažų pakrančių laivynų svarbą; |
| --- | --- |

60.

pažymi, kad BŽP reformų rinkinys yra pagrindinė pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ dalis; mano, kad klausimai, kuriuos reikia spręsti siekiant aplinkosaugos ir ekonomikos požiūriu patikimo žvejybos ir akvakultūros sektoriaus, yra didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis, išmetimo į jūrą prevencija, švaresni ir efektyvesni varikliai, selektyvesni žvejybos įrankiai, vienodos tarptautinės veiklos sąlygos ir laivyno pajėgumų perteklius; be to, pabrėžia socialinę ir ekonominę mažų pakrančių laivynų svarbą;

Valdymas ir stebėjimas

| 61. | primygtinai ragina Komisiją, kad ji, konsultuodamasi su visais svarbiausiais suinteresuotaisiais subjektais, priimtų tvirtus ir lengvai suprantamus rodiklius, pvz., žemės vartojimo įvertį, vandens vartojimo įvertį, žaliavų vartojimo įvertį ir anglies dioksido vartojimo įvertį, siekiant stebėti pažangą, kaip siekiama tikslų; šie rodikliai turėtų būti pagrįsti integruotomis apskaitos priemonėmis ir nuosekliomis bei plačiai pripažintomis, moksliškai pagrįstomis metodikomis, taip pat jie turėtų būti aiškiai apibrėžti, kad būtų galima juos taikyti visoje ES tiek sprendimų priėmimo srityje, tiek privatiems subjektams; be to, juos nustatant turėtų būti atsižvelgta į poveikį viso gyvavimo ciklo metu ir išmatuoti ištekliai, panaudojami ekonomikoje, kad būtų atsižvelgta į visus išteklių stygiaus aspektus, taigi įtraukiant paslėptus srautus; perspėja, kad siūlomas išteklių produktyvumo rodiklis nesuteiks reikiamos informacijos; |
| --- | --- |

61.

primygtinai ragina Komisiją, kad ji, konsultuodamasi su visais svarbiausiais suinteresuotaisiais subjektais, priimtų tvirtus ir lengvai suprantamus rodiklius, pvz., žemės vartojimo įvertį, vandens vartojimo įvertį, žaliavų vartojimo įvertį ir anglies dioksido vartojimo įvertį, siekiant stebėti pažangą, kaip siekiama tikslų; šie rodikliai turėtų būti pagrįsti integruotomis apskaitos priemonėmis ir nuosekliomis bei plačiai pripažintomis, moksliškai pagrįstomis metodikomis, taip pat jie turėtų būti aiškiai apibrėžti, kad būtų galima juos taikyti visoje ES tiek sprendimų priėmimo srityje, tiek privatiems subjektams; be to, juos nustatant turėtų būti atsižvelgta į poveikį viso gyvavimo ciklo metu ir išmatuoti ištekliai, panaudojami ekonomikoje, kad būtų atsižvelgta į visus išteklių stygiaus aspektus, taigi įtraukiant paslėptus srautus; perspėja, kad siūlomas išteklių produktyvumo rodiklis nesuteiks reikiamos informacijos;

| 62. | pakartoja suderintų, išmatuojamų, aiškių ir patikrinamų sektorinių tikslų rinkinio svarbą, įskaitant bendrą tikslą, siekiant įgyvendinti plano viziją ir tarpinius tikslus; pripažįsta, kad šis klausimas sudėtingas ir kad reikia svaraus mokslinio pagrindo; ragina Komisiją remiantis tuo pagrindu pateikti konkretų šiems ES ir valstybių narių tikslams skirtą pasiūlymą ne vėliau kaip per metus nuo atitinkamų rodiklių priėmimo dienos ir užtikrinti, kad visos ES politikos kryptys atitiktų nustatytus tikslus; mano, kad plane pateiktus tarpinius tikslus reikėtų laikyti tikslais tol, kol bus nustatyti išsamesni tikslai; ragina valstybes nares atitinkamus tikslus įtraukti į savo efektyvaus išteklių naudojimo strategijas; |
| --- | --- |

62.

pakartoja suderintų, išmatuojamų, aiškių ir patikrinamų sektorinių tikslų rinkinio svarbą, įskaitant bendrą tikslą, siekiant įgyvendinti plano viziją ir tarpinius tikslus; pripažįsta, kad šis klausimas sudėtingas ir kad reikia svaraus mokslinio pagrindo; ragina Komisiją remiantis tuo pagrindu pateikti konkretų šiems ES ir valstybių narių tikslams skirtą pasiūlymą ne vėliau kaip per metus nuo atitinkamų rodiklių priėmimo dienos ir užtikrinti, kad visos ES politikos kryptys atitiktų nustatytus tikslus; mano, kad plane pateiktus tarpinius tikslus reikėtų laikyti tikslais tol, kol bus nustatyti išsamesni tikslai; ragina valstybes nares atitinkamus tikslus įtraukti į savo efektyvaus išteklių naudojimo strategijas;

| 63. | pabrėžia, kad konkretūs efektyvaus išteklių naudojimo rodikliai yra labai svarbūs visose politikos srityse, ir ragina Komisiją efektyvaus išteklių naudojimo rodiklius įtraukti į visus poveikio vertinimus; taip pat mano, kad Komisijos komunikate COM(2010)0614 nurodytos tinkamumo patikros turėtų sudaryti privalomą kiekvieno poveikio vertinimo dalį; |
| --- | --- |

63.

pabrėžia, kad konkretūs efektyvaus išteklių naudojimo rodikliai yra labai svarbūs visose politikos srityse, ir ragina Komisiją efektyvaus išteklių naudojimo rodiklius įtraukti į visus poveikio vertinimus; taip pat mano, kad Komisijos komunikate COM(2010)0614 nurodytos tinkamumo patikros turėtų sudaryti privalomą kiekvieno poveikio vertinimo dalį;

| 64. | ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendinami esami teisės aktai, ypač vandens teisės aktai, siekiant kuo plačiau panaudoti visas galimybes; |
| --- | --- |

64.

ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendinami esami teisės aktai, ypač vandens teisės aktai, siekiant kuo plačiau panaudoti visas galimybes;

| 65. | palankiai vertina ES Kuro kokybės direktyvą, kaip svarbią gyvavimo ciklu grindžiamo požiūrio į išteklių naudojimą įgyvendinimo priemonę, ir primygtinai ragina, kad, įgyvendindami šią direktyvą, tiekėjai taikytų atskirą numatytąją vertę bitumingajam smėliui; |
| --- | --- |

65.

palankiai vertina ES Kuro kokybės direktyvą, kaip svarbią gyvavimo ciklu grindžiamo požiūrio į išteklių naudojimą įgyvendinimo priemonę, ir primygtinai ragina, kad, įgyvendindami šią direktyvą, tiekėjai taikytų atskirą numatytąją vertę bitumingajam smėliui;

| 66. | mano, kad septintojoje aplinkosaugos veiksmų programoje reikėtų pateikti tinkamą politikos pagrindą, kuris padėtų įgyvendinti Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plano viziją, tarpinius ir siekiamus tikslus; |
| --- | --- |

66.

mano, kad septintojoje aplinkosaugos veiksmų programoje reikėtų pateikti tinkamą politikos pagrindą, kuris padėtų įgyvendinti Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plano viziją, tarpinius ir siekiamus tikslus;

| 67. | ragina Komisiją patikrinti ES politikos sritis ir įvertinti, inter alia, nacionalinių atsinaujinančių išteklių veiksmų planų ir bendros žemės ūkio politikos poveikį efektyvaus išteklių naudojimo požiūriu; |
| --- | --- |

67.

ragina Komisiją patikrinti ES politikos sritis ir įvertinti, inter alia, nacionalinių atsinaujinančių išteklių veiksmų planų ir bendros žemės ūkio politikos poveikį efektyvaus išteklių naudojimo požiūriu;

| 68. | mano, kad efektyviai išteklius naudojanti Europa – tinkamas pagrindas nieko nediskriminuojant kurti ekologiškas darbo vietas visiems; |
| --- | --- |

68.

mano, kad efektyviai išteklius naudojanti Europa – tinkamas pagrindas nieko nediskriminuojant kurti ekologiškas darbo vietas visiems;

| 69. | mano, kad efektyviai naudoti išteklius dažnai trukdo sudėtingos administracinės procedūros; ragina Komisiją supaprastinti leidimų suteikimo procedūras, kad būtų galima pasiekti geresnių rezultatų įgyvendinant efektyvų išteklių naudojimą; palankiai vertina Komisijos iniciatyvą dėl Skaidrumo direktyvos; |
| --- | --- |

69.

mano, kad efektyviai naudoti išteklius dažnai trukdo sudėtingos administracinės procedūros; ragina Komisiją supaprastinti leidimų suteikimo procedūras, kad būtų galima pasiekti geresnių rezultatų įgyvendinant efektyvų išteklių naudojimą; palankiai vertina Komisijos iniciatyvą dėl Skaidrumo direktyvos;

| 70. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti viešas informavimo ir švietimo kampanijas, kuriomis būtų siekiama padidinti produktų, pagamintų iš perdirbtų atliekų, naudojimą; |
| --- | --- |

70.

ragina Komisiją ir valstybes nares parengti viešas informavimo ir švietimo kampanijas, kuriomis būtų siekiama padidinti produktų, pagamintų iš perdirbtų atliekų, naudojimą;

| 71. | ragina imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant regioninę politiką efektyviausias išteklių naudojimas būtų svarbiausias aspektas; pabrėžia, kad efektyvaus išteklių naudojimo klausimas turi būti sprendžiamas regioniniu ir vietos lygmenimis, atsižvelgiant į Europos regionų galimybes, nepalankius veiksnius ir skirtingą išsivystymo lygį; pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi suderinti efektyvaus išteklių naudojimo priemones su strategija „Europa 2020“; |
| --- | --- |

71.

ragina imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant regioninę politiką efektyviausias išteklių naudojimas būtų svarbiausias aspektas; pabrėžia, kad efektyvaus išteklių naudojimo klausimas turi būti sprendžiamas regioniniu ir vietos lygmenimis, atsižvelgiant į Europos regionų galimybes, nepalankius veiksnius ir skirtingą išsivystymo lygį; pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi suderinti efektyvaus išteklių naudojimo priemones su strategija „Europa 2020“;

Tarptautinis aspektas

| 72. | mano, kad efektyvus ir tvarus išteklių naudojimas ir paskirstymas yra vienas iš pagrindinių ES pramonės politikos aspektų, kurie dabar ir ateityje turi būti taikomi Sąjungos išorės santykiuose; mano, kad prekyba aplinką tausojančiomis prekėmis ir paslaugomis gali būti tvarios ekonominio ir socialinio vystymosi priemonė, kuri naudinga ir verslui, ir aplinkai; |
| --- | --- |

72.

mano, kad efektyvus ir tvarus išteklių naudojimas ir paskirstymas yra vienas iš pagrindinių ES pramonės politikos aspektų, kurie dabar ir ateityje turi būti taikomi Sąjungos išorės santykiuose; mano, kad prekyba aplinką tausojančiomis prekėmis ir paslaugomis gali būti tvarios ekonominio ir socialinio vystymosi priemonė, kuri naudinga ir verslui, ir aplinkai;

| 73. | primena, kad sąžininga, atvira ir nediskriminacinė daugiašalė prekybos sistema ir aplinkos apsauga turėtų būti viena kitą papildančios priemonės ir turėtų būti naudingos vietos bendruomenėms, jeigu siekiant geriau reaguoti į aplinkosaugos iššūkius ir būtinuosius žmonių poreikius bus pertvarkytos daugiašalės prekybos taisyklės; |
| --- | --- |

73.

primena, kad sąžininga, atvira ir nediskriminacinė daugiašalė prekybos sistema ir aplinkos apsauga turėtų būti viena kitą papildančios priemonės ir turėtų būti naudingos vietos bendruomenėms, jeigu siekiant geriau reaguoti į aplinkosaugos iššūkius ir būtinuosius žmonių poreikius bus pertvarkytos daugiašalės prekybos taisyklės;

| 74. | prašo Komisiją į dabartines ir būsimas ES derybas dėl dvišalių ar daugiašalių susitarimų labiau įtraukti klausimus, susijusius su žaliavomis, pvz., a) eksporto apribojimus ir b) investavimo aspektus; |
| --- | --- |

74.

prašo Komisiją į dabartines ir būsimas ES derybas dėl dvišalių ar daugiašalių susitarimų labiau įtraukti klausimus, susijusius su žaliavomis, pvz., a) eksporto apribojimus ir b) investavimo aspektus;

| 75. | pabrėžia, kad sąžiningai atvėrus pasaulio rinkas aplinką tausojančioms prekėms ir paslaugoms, paskatinus tvarų vartojimą, atsirastų daugiau eksporto galimybių, būtų sukurta naujų darbo vietų, susijusių su ekologiškų technologijų sklaida, inovacijomis ir konkurencingumu, taip pat sumažėtų kainos, pagerėtų kokybė ir padidėtų vartotojų galimybės pasirinkti; |
| --- | --- |

75.

pabrėžia, kad sąžiningai atvėrus pasaulio rinkas aplinką tausojančioms prekėms ir paslaugoms, paskatinus tvarų vartojimą, atsirastų daugiau eksporto galimybių, būtų sukurta naujų darbo vietų, susijusių su ekologiškų technologijų sklaida, inovacijomis ir konkurencingumu, taip pat sumažėtų kainos, pagerėtų kokybė ir padidėtų vartotojų galimybės pasirinkti;

| 76. | palankiai vertina darbą, atliktą per Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) Dohos prekybos derybų raundą, susijusį su prekybos aplinką tausojančiomis prekėmis ir paslaugomis tarifinių ir netarifinių kliūčių mažinimu arba panaikinimu, ir tvirtai ragina šalis, nepriklausomai nuo Dohos derybų raundo ateities, toliau dirbti siekiant aiškiai apibrėžti aplinką tausojančias prekes ir paslaugas, kad jų apibrėžtis apimtų socialinę įmonių atsakomybę, ES aplinkosaugos standartus ir sąžiningos prekybos principus; |
| --- | --- |

76.

palankiai vertina darbą, atliktą per Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) Dohos prekybos derybų raundą, susijusį su prekybos aplinką tausojančiomis prekėmis ir paslaugomis tarifinių ir netarifinių kliūčių mažinimu arba panaikinimu, ir tvirtai ragina šalis, nepriklausomai nuo Dohos derybų raundo ateities, toliau dirbti siekiant aiškiai apibrėžti aplinką tausojančias prekes ir paslaugas, kad jų apibrėžtis apimtų socialinę įmonių atsakomybę, ES aplinkosaugos standartus ir sąžiningos prekybos principus;

| 77. | dar kartą pabrėžia, kad į visus dabartinius Europos dvišalius ir regioninius prekybos susitarimus reikia įtraukti plačių užmojų skyrių dėl tvarumo, kaip, pvz., naujausiuose Europos Sąjungos laisvosios prekybos susitarimuose su Korėjos Respublika, Kolumbija, Peru ir Centrinės Amerikos valstybėmis; mano, kad socialinio ir aplinkos tvarumo skyriai pagal svarbą turėtų prilygti komerciniams susitarimo aspektams, ir todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad šiems skyriams būtų taikomos būsimų laisvosios prekybos susitarimo ginčų sprendimo nuostatos; |
| --- | --- |

77.

dar kartą pabrėžia, kad į visus dabartinius Europos dvišalius ir regioninius prekybos susitarimus reikia įtraukti plačių užmojų skyrių dėl tvarumo, kaip, pvz., naujausiuose Europos Sąjungos laisvosios prekybos susitarimuose su Korėjos Respublika, Kolumbija, Peru ir Centrinės Amerikos valstybėmis; mano, kad socialinio ir aplinkos tvarumo skyriai pagal svarbą turėtų prilygti komerciniams susitarimo aspektams, ir todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad šiems skyriams būtų taikomos būsimų laisvosios prekybos susitarimo ginčų sprendimo nuostatos;

| 78. | mano, kad tarifų lengvatų nustatymas socialiai atsakingai pagamintoms aplinką tausojančioms prekėms ir paslaugoms pagal bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą padėtų kurti pridėtinę vertę ES prekybos su besivystančiomis šalimis srityje ir paskatintų įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus ir ilgalaikius Sąjungos klimato kaitos ir energetikos tikslus; |
| --- | --- |

78.

mano, kad tarifų lengvatų nustatymas socialiai atsakingai pagamintoms aplinką tausojančioms prekėms ir paslaugoms pagal bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą padėtų kurti pridėtinę vertę ES prekybos su besivystančiomis šalimis srityje ir paskatintų įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus ir ilgalaikius Sąjungos klimato kaitos ir energetikos tikslus;

| 79. | mano, kad rengiantis konferencijai „Rio +20“ ir pačioje konferencijoje reikia pradėti naujas aktyvesnes diskusijas apie savanoriško pobūdžio įmonių socialinės atsakomybės veiksmingumą ir į šias diskusijas įtraukti visas JT šalis nares, pilietinę visuomenę ir profesines sąjungas; |
| --- | --- |

79.

mano, kad rengiantis konferencijai „Rio +20“ ir pačioje konferencijoje reikia pradėti naujas aktyvesnes diskusijas apie savanoriško pobūdžio įmonių socialinės atsakomybės veiksmingumą ir į šias diskusijas įtraukti visas JT šalis nares, pilietinę visuomenę ir profesines sąjungas;

| 80. | pabrėžia, kad ES ekologinėmis inovacijomis skatinama efektyviau naudoti išteklius už ES ribų, taip mažinant pasaulinių išteklių eikvojimą; todėl primygtinai ragina valstybes nares stiprinti savo nacionalines efektyvaus išteklių naudojimo strategijas ir dalintis savo žiniomis pasauliniuose forumuose, pvz., „Rio+20“ aukščiausiojo lygio susitikime; mano, kad sparčiai augantis pasaulinis vartojimas ir mažėjančios žaliavų atsargos reikalauja investicijų į efektyvų išteklių naudojimą visame pasaulyje; |
| --- | --- |

80.

pabrėžia, kad ES ekologinėmis inovacijomis skatinama efektyviau naudoti išteklius už ES ribų, taip mažinant pasaulinių išteklių eikvojimą; todėl primygtinai ragina valstybes nares stiprinti savo nacionalines efektyvaus išteklių naudojimo strategijas ir dalintis savo žiniomis pasauliniuose forumuose, pvz., „Rio+20“ aukščiausiojo lygio susitikime; mano, kad sparčiai augantis pasaulinis vartojimas ir mažėjančios žaliavų atsargos reikalauja investicijų į efektyvų išteklių naudojimą visame pasaulyje;

| 81. | pažymi, kad būsimasis pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimas „Rio+20“ galėtų būti svarbus forumas efektyvaus išteklių naudojimo ir tvaraus vystymosi klausimams aptarti; mano, kad naujais tvaraus vystymosi tikslais būtų galima užpildyti Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) spragas ir kad jie galėtų tapti galingu tolesniu pasauliniu projektu, kuriame būtų pripažintos neatskiriamos aplinkos ir kiekvieno vystymosi aspekto sąsajos; primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares šioje konferencijoje atlikti ryžtingą ir aiškų vaidmenį siekiant įveikti šį iššūkį – pasaulio mastu sukurti įtraukią ekologišką ekonomiką; |
| --- | --- |

81.

pažymi, kad būsimasis pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimas „Rio+20“ galėtų būti svarbus forumas efektyvaus išteklių naudojimo ir tvaraus vystymosi klausimams aptarti; mano, kad naujais tvaraus vystymosi tikslais būtų galima užpildyti Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) spragas ir kad jie galėtų tapti galingu tolesniu pasauliniu projektu, kuriame būtų pripažintos neatskiriamos aplinkos ir kiekvieno vystymosi aspekto sąsajos; primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares šioje konferencijoje atlikti ryžtingą ir aiškų vaidmenį siekiant įveikti šį iššūkį – pasaulio mastu sukurti įtraukią ekologišką ekonomiką;

*

* *

| 82. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

82.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0364.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0014.

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/69 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/69

---

2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienisJaunimo galimybių iniciatyva

P7_TA(2012)0224

2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jaunimo galimybių iniciatyvos (2012/2617(RSP))

2013/C 264 E/11

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 26 d. klausimą Komisijai dėl Jaunimo galimybių iniciatyvos (O-000106/2012 – B7–0113/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 26 d. klausimą Komisijai dėl Jaunimo galimybių iniciatyvos (O-000106/2012 – B7–0113/2012),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl strategijos „Europa 2020“ ir į penkis svarbiausius strategijos tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl strategijos „Europa 2020“ ir į penkis svarbiausius strategijos tikslus,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Jaunimo galimybių iniciatyvos“ (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Jaunimo galimybių iniciatyvos“ (COM(2011)0933),

| — | atsižvelgdamas į užimtumo teisės aktų rinkinį „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas”, kurį 2012 m. balandžio 18 d. pateikė Komisija (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į užimtumo teisės aktų rinkinį „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas”, kurį 2012 m. balandžio 18 d. pateikė Komisija (COM(2012)0173),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Judus jaunimas“ – iniciatyva išlaisvinti jaunimo potencialą, kad Europos Sąjungos ekonomikos augimas būtų pažangus, tvarus ir integracinis“ (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Judus jaunimas“ – iniciatyva išlaisvinti jaunimo potencialą, kad Europos Sąjungos ekonomikos augimas būtų pažangus, tvarus ir integracinis“ (COM(2010)0477),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2012 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2012 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2011)0815),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl jaunimo galimybių dalyvauti darbo rinkoje skatinimo, stažuotojų, stažuočių ir praktikos padėties stiprinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl jaunimo galimybių dalyvauti darbo rinkoje skatinimo, stažuotojų, stažuočių ir praktikos padėties stiprinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl ES strategijos dėl romų įtraukties (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl ES strategijos dėl romų įtraukties (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo Liuksemburge išvadas dėl jaunimo užimtumo skatinimo, siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo Liuksemburge išvadas dėl jaunimo užimtumo skatinimo, siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 30 d. Europos Vadovų Tarybos narių pareiškimą „Augimui palankaus konsolidavimo ir darbo vietų kūrimui palankaus augimo link“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 30 d. Europos Vadovų Tarybos narių pareiškimą „Augimui palankaus konsolidavimo ir darbo vietų kūrimui palankaus augimo link“,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 31 d. Europos Komisijos Pirmininko J. M. Barroso raštą dėl jaunimo nedarbo, perduotą aštuonioms valstybėms narėms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 31 d. Europos Komisijos Pirmininko J. M. Barroso raštą dėl jaunimo nedarbo, perduotą aštuonioms valstybėms narėms,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto darbo dokumentą (SOC)450 dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui COM(2011)0933, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto darbo dokumentą (SOC)450 dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui COM(2011)0933,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Direktyvą 2000/78/EB, kuria nustatomi bendrieji vienodo požiūrio užimtumo ir profesinės srities pagrindai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Direktyvą 2000/78/EB, kuria nustatomi bendrieji vienodo požiūrio užimtumo ir profesinės srities pagrindai,

| — | atsižvelgdamas į Europos pagrindinių teisių chartijos 15, 31 ir 32 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos pagrindinių teisių chartijos 15, 31 ir 32 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į SESV XII antraštinę dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV XII antraštinę dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Europos Parlamentas savo 2010 m. rezoliucijoje dėl jaunimo galimybių dalyvauti darbo rinkoje skatinimo, stažuotojų, stažuočių ir praktikos padėties stiprinimo išdėstė savo poziciją ir paragino Europos Komisiją, valstybes nares, socialinius partnerius ir kitus suinteresuotus dalyvius pagal savo kompetenciją, inter alia:






  — | nedelsiant veikti dėl strategijų, ekonomikos ir darbo rinkos politikos sričių, siekiant sukurti jaunimui daugiau ir geresnių darbo vietų, stengtis, kad jaunimas, baigęs laikinąjį darbą ir nemokamas stažuotes, kurios nesuteikia jokio darbo užmokesčio ir darbo sąlygų pagerinimo ar stabilesnio užimtumo formų, nepatektų į nesaugumo gniaužtus, |
| --- | --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamentas savo 2010 m. rezoliucijoje dėl jaunimo galimybių dalyvauti darbo rinkoje skatinimo, stažuotojų, stažuočių ir praktikos padėties stiprinimo išdėstė savo poziciją ir paragino Europos Komisiją, valstybes nares, socialinius partnerius ir kitus suinteresuotus dalyvius pagal savo kompetenciją, inter alia:

—

nedelsiant veikti dėl strategijų, ekonomikos ir darbo rinkos politikos sričių, siekiant sukurti jaunimui daugiau ir geresnių darbo vietų, stengtis, kad jaunimas, baigęs laikinąjį darbą ir nemokamas stažuotes, kurios nesuteikia jokio darbo užmokesčio ir darbo sąlygų pagerinimo ar stabilesnio užimtumo formų, nepatektų į nesaugumo gniaužtus,

| — | sustiprinti nacionalinę darbo rinką, švietimo ir mokymo politiką įtraukiant Europos jaunimo garantijas, pagal kurias Europos Sąjungoje kiekvienam jaunam žmogui būtų užtikrinama teisė gauti darbą, stažuotę, papildomo mokymo arba derinamo darbo ir mokymo pasiūlymą praėjus daugiausia 4 mėn. nedarbo laikotarpiui; |
| --- | --- |

—

sustiprinti nacionalinę darbo rinką, švietimo ir mokymo politiką įtraukiant Europos jaunimo garantijas, pagal kurias Europos Sąjungoje kiekvienam jaunam žmogui būtų užtikrinama teisė gauti darbą, stažuotę, papildomo mokymo arba derinamo darbo ir mokymo pasiūlymą praėjus daugiausia 4 mėn. nedarbo laikotarpiui;

| — | suaktyvinti pastangas, siekiant sumažinti mokyklas paliekančių asmenų skaičių, ir sukurti nesimokantiems, nedirbantiems ir mokymuose nedalyvaujantiems jaunuoliams skirtas pagalbos strategijas; |
| --- | --- |

—

suaktyvinti pastangas, siekiant sumažinti mokyklas paliekančių asmenų skaičių, ir sukurti nesimokantiems, nedirbantiems ir mokymuose nedalyvaujantiems jaunuoliams skirtas pagalbos strategijas;

| — | pagerinti švietimo ir darbo tarpusavio ryšį, geriau priderinant mokymo programas prie darbo rinkos poreikių, suteikiant kokybiškas stažuotes su padoriu uždarbiu ir tinkamas darbo sąlygas, parengiant Europos stažuočių kokybės chartiją, kurioje būtų numatyti minimalūs stažuočių standartai, kuriais būtų siekiama užtikrinti mokymo vertę ir išvengti išnaudojimo, suteikiant socialinę apsaugą, ir profesiniu mokymu palengvinti jaunimo perėjimą nuo mokymosi prie darbo; |
| --- | --- |

—

pagerinti švietimo ir darbo tarpusavio ryšį, geriau priderinant mokymo programas prie darbo rinkos poreikių, suteikiant kokybiškas stažuotes su padoriu uždarbiu ir tinkamas darbo sąlygas, parengiant Europos stažuočių kokybės chartiją, kurioje būtų numatyti minimalūs stažuočių standartai, kuriais būtų siekiama užtikrinti mokymo vertę ir išvengti išnaudojimo, suteikiant socialinę apsaugą, ir profesiniu mokymu palengvinti jaunimo perėjimą nuo mokymosi prie darbo;

| — | padidinti pastangas sukuriant ir įdiegiant Europos formaliojo ir neformaliojo mokymo sertifikavimo ir pripažinimo sistemą, ją siekiant pagerinti nacionalinės ir tarptautinės darbo rinkos judumą; |
| --- | --- |

—

padidinti pastangas sukuriant ir įdiegiant Europos formaliojo ir neformaliojo mokymo sertifikavimo ir pripažinimo sistemą, ją siekiant pagerinti nacionalinės ir tarptautinės darbo rinkos judumą;

| — | užtikrinti, kad integracinėse politikos srityse nebūtų jaunimo diskriminacijos, ir spręsti tam tikrų jaunimo grupių, pavyzdžiui, migrantų, tėvų, romų ir neįgaliųjų, kurios dažniausiai turi kliūčių patekti į darbo rinką, problemas; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad integracinėse politikos srityse nebūtų jaunimo diskriminacijos, ir spręsti tam tikrų jaunimo grupių, pavyzdžiui, migrantų, tėvų, romų ir neįgaliųjų, kurios dažniausiai turi kliūčių patekti į darbo rinką, problemas;

| B. | kadangi nuo 2010 m. po menko ekonomikos atsigavimo nedarbo lygis vėl kyla (Europos Sąjungoje vidutinis nedarbo lygis siekia 10 proc. ir jaunimo nedarbas yra daugiau kaip 22 proc.), o ekonominės prognozės rodo atsinaujinusią ekonomikos stagnaciją su kylančiu nedarbo lygiu ir artimiausiu metu neprognozuoja jokio atsigavimo, kuris galėtų pasiūlyti daug darbo vietų; |
| --- | --- |

B.

kadangi nuo 2010 m. po menko ekonomikos atsigavimo nedarbo lygis vėl kyla (Europos Sąjungoje vidutinis nedarbo lygis siekia 10 proc. ir jaunimo nedarbas yra daugiau kaip 22 proc.), o ekonominės prognozės rodo atsinaujinusią ekonomikos stagnaciją su kylančiu nedarbo lygiu ir artimiausiu metu neprognozuoja jokio atsigavimo, kuris galėtų pasiūlyti daug darbo vietų;

| C. | kadangi jaunimo užimtumo padėtis įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi: nedarbo lygis kai kuriose valstybėse yra mažesnis nei 10 proc., o kai kuriose, kurias labiausiai palietė krizė, siekia beveik 50 procentų; |
| --- | --- |

C.

kadangi jaunimo užimtumo padėtis įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi: nedarbo lygis kai kuriose valstybėse yra mažesnis nei 10 proc., o kai kuriose, kurias labiausiai palietė krizė, siekia beveik 50 procentų;

| D. | kadangi jaunimo nedarbo problemą galima išspręsti tik prasmingu būdu, kai jis išnagrinėjamas atsižvelgiant į bendrą nedarbo padėtį valstybėse narėse ir į bendrą ekonomikos sistemą, kuri apima nacionalinę darbo rinką; |
| --- | --- |

D.

kadangi jaunimo nedarbo problemą galima išspręsti tik prasmingu būdu, kai jis išnagrinėjamas atsižvelgiant į bendrą nedarbo padėtį valstybėse narėse ir į bendrą ekonomikos sistemą, kuri apima nacionalinę darbo rinką;

| E. | kadangi viena iš aukšto jaunimo nedarbo lygio priežasčių yra naujų darbo vietų stoka; |
| --- | --- |

E.

kadangi viena iš aukšto jaunimo nedarbo lygio priežasčių yra naujų darbo vietų stoka;

| F. | kadangi neigiamas finansų ir ekonomikos krizės poveikis ir ypač euro zonos valstybės garantuotos skolos krizė Europoje dar stipriau palietė jaunus žmones, ypač tuos, kurie neįgijo ar nesugebėjo įgyti privalomojo vidurinio ar aukštesniojo išsilavinimo, kuriuos lydi ilgalaikis nedarbas ir socialinė atskirtis ir tie, kurie gyvena ekonomiškai nepalankiuose regionuose; šie jauni žmonės pateko į ypatingai blogą padėtį; |
| --- | --- |

F.

kadangi neigiamas finansų ir ekonomikos krizės poveikis ir ypač euro zonos valstybės garantuotos skolos krizė Europoje dar stipriau palietė jaunus žmones, ypač tuos, kurie neįgijo ar nesugebėjo įgyti privalomojo vidurinio ar aukštesniojo išsilavinimo, kuriuos lydi ilgalaikis nedarbas ir socialinė atskirtis ir tie, kurie gyvena ekonomiškai nepalankiuose regionuose; šie jauni žmonės pateko į ypatingai blogą padėtį;

| G. | kadangi grėsmingas jaunimo nedarbo lygio augimas Europos Sąjungoje kelia grėsmę daugelio jaunų žmonių ekonominei ir socialinei ateičiai ir verčia juos brangiai sumokėti už krizę; |
| --- | --- |

G.

kadangi grėsmingas jaunimo nedarbo lygio augimas Europos Sąjungoje kelia grėsmę daugelio jaunų žmonių ekonominei ir socialinei ateičiai ir verčia juos brangiai sumokėti už krizę;

| H. | kadangi norint spręsti jaunimo nedarbo problemas ES būtina daugiau investuoti į švietimą ir mokymą; |
| --- | --- |

H.

kadangi norint spręsti jaunimo nedarbo problemas ES būtina daugiau investuoti į švietimą ir mokymą;

| I. | kadangi veiksmingos priemonės apima darbuotojų perkėlimą iš nykstančių pramonės vietų į augančius sektorius, taikant inovacijas ir kuriant naujas darbo vietas; |
| --- | --- |

I.

kadangi veiksmingos priemonės apima darbuotojų perkėlimą iš nykstančių pramonės vietų į augančius sektorius, taikant inovacijas ir kuriant naujas darbo vietas;

| J. | kadangi 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Taryba sutarė dėl strategijos „Europa 2020“ ir penkių svarbiausių jos tikslų, įskaitant šiuos:






  — | sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių iki mažiau nei 10 %; |
| --- | --- | --- |

J.

kadangi 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Taryba sutarė dėl strategijos „Europa 2020“ ir penkių svarbiausių jos tikslų, įskaitant šiuos:

—

sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių iki mažiau nei 10 %;

| — | padidinti 30–34 metų žmonių, įgyjančių aukštąjį išsilavinimą, skaičių mažiausiai iki 40 %; |
| --- | --- |

—

padidinti 30–34 metų žmonių, įgyjančių aukštąjį išsilavinimą, skaičių mažiausiai iki 40 %;

| — | siekti padidinti 20–64 metų amžiaus grupės moterų ir vyrų užimtumo lygį iki 75 %, be kita ko, skatinant aktyvesnį jaunimo, vyresnio amžiaus ir žemos kvalifikacijos darbuotojų dalyvavimą bei geresnę legalių migrantų integraciją; |
| --- | --- |

—

siekti padidinti 20–64 metų amžiaus grupės moterų ir vyrų užimtumo lygį iki 75 %, be kita ko, skatinant aktyvesnį jaunimo, vyresnio amžiaus ir žemos kvalifikacijos darbuotojų dalyvavimą bei geresnę legalių migrantų integraciją;

| — | skatinti socialinę aprėptį, visų pirma mažinant skurdą, siekiant panaikinti bent 20 mln. žmonių skurdo ar atskirties grėsmę; |
| --- | --- |

—

skatinti socialinę aprėptį, visų pirma mažinant skurdą, siekiant panaikinti bent 20 mln. žmonių skurdo ar atskirties grėsmę;

| K. | kadangi Europos Komisija savo komunikate dėl Bendrosios rinkos akto teisingai atkreipia dėmesį į tai, kad tolesnis bendrosios rinkos gilinimas suteiktų galimybių sukurti darbo vietas ir užtikrinti gerovę, kurio skubiai reikia siekiant ekonomikos apyvartumo ir sprendžiant dabartinės ekonomikos krizės problemas; |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos Komisija savo komunikate dėl Bendrosios rinkos akto teisingai atkreipia dėmesį į tai, kad tolesnis bendrosios rinkos gilinimas suteiktų galimybių sukurti darbo vietas ir užtikrinti gerovę, kurio skubiai reikia siekiant ekonomikos apyvartumo ir sprendžiant dabartinės ekonomikos krizės problemas;

| L. | kadangi Europos Komisija savo komunikate dėl judaus jaunimo paskatino valstybes nares pristatyti „Jaunimo garantijos” iniciatyvą ir taip pat paragino valstybes nares aktyviau veikti, siekiant įgyvendinti tokias garantijas; |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos Komisija savo komunikate dėl judaus jaunimo paskatino valstybes nares pristatyti „Jaunimo garantijos” iniciatyvą ir taip pat paragino valstybes nares aktyviau veikti, siekiant įgyvendinti tokias garantijas;

| M. | kadangi per 2012 m. sausio 30 d. vykusį susitikimą Europos Vadovų Tarybos nariai paskelbė pareiškimą, kuriame ragina valstybes nares gerinti darbo pasiūlą ir sumažinti jaunimo nedarbą, ir baigdami atkreipė dėmesį į tai, kad būtina siekti, kad jaunimas, praėjus keliems mėnesiams po mokyklos baigimo, gautų kokybišką darbo, tęstinio mokymosi, praktikos ar stažuotės pasiūlymą; |
| --- | --- |

M.

kadangi per 2012 m. sausio 30 d. vykusį susitikimą Europos Vadovų Tarybos nariai paskelbė pareiškimą, kuriame ragina valstybes nares gerinti darbo pasiūlą ir sumažinti jaunimo nedarbą, ir baigdami atkreipė dėmesį į tai, kad būtina siekti, kad jaunimas, praėjus keliems mėnesiams po mokyklos baigimo, gautų kokybišką darbo, tęstinio mokymosi, praktikos ar stažuotės pasiūlymą;

| N. | kadangi 2012 m. sausio 31 d. Europos Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso aštuonioms valstybėms narėms, kuriose jaunimo nedarbo lygis gerokai viršija ES vidurkį, perdavė raštus ir į šias valstybes nares buvo nusiųstos veiksmų grupės, kurios turėjo padėti perengti jaunimo užimtumo planus; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2012 m. sausio 31 d. Europos Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso aštuonioms valstybėms narėms, kuriose jaunimo nedarbo lygis gerokai viršija ES vidurkį, perdavė raštus ir į šias valstybes nares buvo nusiųstos veiksmų grupės, kurios turėjo padėti perengti jaunimo užimtumo planus;

| O. | kadangi šioms minėtoms valstybėms narėms bendra tai, kad yra didelis mokyklas paliekančių ir nekvalifikuotų jaunų darbininkų, darbo rinkoje ieškančių darbo, skaičius; |
| --- | --- |

O.

kadangi šioms minėtoms valstybėms narėms bendra tai, kad yra didelis mokyklas paliekančių ir nekvalifikuotų jaunų darbininkų, darbo rinkoje ieškančių darbo, skaičius;

| P. | kadangi gegužės mėn. Europos Komisija pasiūlys savo 2012 m. kiekvienai šaliai konkrečias rekomendacijas, taip pat savo komunikate valstybėms narėms dėl jaunimo galimybių iniciatyvos atkreipia dėmesį į tai, kad ypač tos valstybės narės, kuriose ypatingai aukštas jaunimo nedarbo lygis, turėtų net nelaukdamos minėtų rekomendacijų imtis ryžtingų priemonių, kurios neleistų anksti palikti mokyklos, ugdyti darbo rinkai pritaikytus įgūdžius, remti įsidarbinimą pirmą kartą ir mokymąsi darbo vietoje ir palengvinti galimybę turėti pirmąjį darbą; |
| --- | --- |

P.

kadangi gegužės mėn. Europos Komisija pasiūlys savo 2012 m. kiekvienai šaliai konkrečias rekomendacijas, taip pat savo komunikate valstybėms narėms dėl jaunimo galimybių iniciatyvos atkreipia dėmesį į tai, kad ypač tos valstybės narės, kuriose ypatingai aukštas jaunimo nedarbo lygis, turėtų net nelaukdamos minėtų rekomendacijų imtis ryžtingų priemonių, kurios neleistų anksti palikti mokyklos, ugdyti darbo rinkai pritaikytus įgūdžius, remti įsidarbinimą pirmą kartą ir mokymąsi darbo vietoje ir palengvinti galimybę turėti pirmąjį darbą;

| Q. | kadangi per 2012 m. sausio 30 d. vykusį Europos Vadovų Tarybos susitikimą Europos Komisijos Pirmininkas H. M. Barroso paskelbė, kad 82 milijardai eurų iš struktūrinių fondų dar bus skirti ir gali būti perskirstyti; |
| --- | --- |

Q.

kadangi per 2012 m. sausio 30 d. vykusį Europos Vadovų Tarybos susitikimą Europos Komisijos Pirmininkas H. M. Barroso paskelbė, kad 82 milijardai eurų iš struktūrinių fondų dar bus skirti ir gali būti perskirstyti;

| 1. | pritaria Komisijos komunikatui dėl jaunimo galimybių iniciatyvos, parengtos pagal ankstesnes Komisijos iniciatyvas dėl jaunimo judumo ir naujų gebėjimų ir naujų darbo vietų ir pagal daugelį kitų iniciatyvų, paskelbtų komunikatuose, tačiau labai abejoja, ar pasiūlytas veiksmų mastas yra proporcingas dabartiniam jaunimo nedarbo krizės, kurią patiria daugelis valstybių narių, sąlygomis lygiui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos komunikatui dėl jaunimo galimybių iniciatyvos, parengtos pagal ankstesnes Komisijos iniciatyvas dėl jaunimo judumo ir naujų gebėjimų ir naujų darbo vietų ir pagal daugelį kitų iniciatyvų, paskelbtų komunikatuose, tačiau labai abejoja, ar pasiūlytas veiksmų mastas yra proporcingas dabartiniam jaunimo nedarbo krizės, kurią patiria daugelis valstybių narių, sąlygomis lygiui;

| 2. | pažymi, kad jaunimo nedarbo padėtis labai priklauso nuo bendros ekonominės padėties; pritaria Komisijos komunikatui „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas” ir ragina ES valstybių ir vyriausybių vadovus nedelsiant pristatyti Europos investicijų planą, kuriuo būtų skatinamas integracinis, tvarus ir darbo vietas kuriantis augimas; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad jaunimo nedarbo padėtis labai priklauso nuo bendros ekonominės padėties; pritaria Komisijos komunikatui „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas” ir ragina ES valstybių ir vyriausybių vadovus nedelsiant pristatyti Europos investicijų planą, kuriuo būtų skatinamas integracinis, tvarus ir darbo vietas kuriantis augimas;

| 3. | pritaria Europos Vadovų Tarybos pareiškimui, kuriame valstybės narės raginamos parengti nacionalines schemas, panašias į „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą, ir ragina valstybes nares paremti šį prašymą, taikant nacionaliniu lygmeniu skubias ir konkrečias priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, kad per keturis mėnesius po mokyklos baigimo jaunimas turėtų padorų darbą, išsilavinimą ar mokytųsi; |
| --- | --- |

3.

pritaria Europos Vadovų Tarybos pareiškimui, kuriame valstybės narės raginamos parengti nacionalines schemas, panašias į „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą, ir ragina valstybes nares paremti šį prašymą, taikant nacionaliniu lygmeniu skubias ir konkrečias priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, kad per keturis mėnesius po mokyklos baigimo jaunimas turėtų padorų darbą, išsilavinimą ar mokytųsi;

| 4. | pritaria Komisijos iniciatyvai skatinti „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą ir valstybėms narėms paskirti 4 milijonus eurų, kuriuos panaudojant būtų sukuriamos jaunimo garantijų programos, kurias taip pat turi remtų aktyvi darbo rinkos politika?, tačiau nuoširdžiai abejoja, kad ši suma yra reali, kad padėtų valstybėms, kuriose aukštas nedarbo lygis ir esama nacionalinio biudžeto suvaržymų, įdiegti minėto tipo garantijas; |
| --- | --- |

4.

pritaria Komisijos iniciatyvai skatinti „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą ir valstybėms narėms paskirti 4 milijonus eurų, kuriuos panaudojant būtų sukuriamos jaunimo garantijų programos, kurias taip pat turi remtų aktyvi darbo rinkos politika?, tačiau nuoširdžiai abejoja, kad ši suma yra reali, kad padėtų valstybėms, kuriose aukštas nedarbo lygis ir esama nacionalinio biudžeto suvaržymų, įdiegti minėto tipo garantijas;

| 5. | pabrėžia, kad „Jaunimo garantijų“ iniciatyva turi veiksmingai pagerinti jaunimo padėtį užimtumo ir švietimo ar mokymo požiūriu ir palaipsniui išspręsti jaunimo nedarbo problemą Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad „Jaunimo garantijų“ iniciatyva turi veiksmingai pagerinti jaunimo padėtį užimtumo ir švietimo ar mokymo požiūriu ir palaipsniui išspręsti jaunimo nedarbo problemą Europos Sąjungoje;

| 6. | džiaugiasi Komisijos ketinimu, nurodytu komunikate „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas”, iki 2012 m. pateikti pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl stažuočių kokybės sistemos ir dėl Tarybos rekomendacijos dėl jaunimo garantijų, ir primygtinai ragina valstybes nares patvirtinti šį pasiūlymą iki 2012 m. pabaigos; |
| --- | --- |

6.

džiaugiasi Komisijos ketinimu, nurodytu komunikate „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas”, iki 2012 m. pateikti pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl stažuočių kokybės sistemos ir dėl Tarybos rekomendacijos dėl jaunimo garantijų, ir primygtinai ragina valstybes nares patvirtinti šį pasiūlymą iki 2012 m. pabaigos;

| 7. | pripažįsta, kad jaunimas kenčia darbo dėl diskriminacijos, kai nori įsitraukti į darbo rinką ir joje veikti, nes patenka į nesaugią padėtį ir gauna laikinąsias sutartis ir dėl tokios padėties būtina išsamiai laikytis lygių galimybių principo, įtvirtinto Europos teisės aktuose; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta, kad jaunimas kenčia darbo dėl diskriminacijos, kai nori įsitraukti į darbo rinką ir joje veikti, nes patenka į nesaugią padėtį ir gauna laikinąsias sutartis ir dėl tokios padėties būtina išsamiai laikytis lygių galimybių principo, įtvirtinto Europos teisės aktuose;

| 8. | pabrėžia, kad jaunos motinos ypač patiria diskriminaciją darbo rinkoje, nes jų karjeroje atsiranda pertraukos dėl šeiminių įsipareigojimų; todėl ragina valstybes nares sustiprinti profesinio ir šeimos derinimo politiką, ypač sustiprinant Motinystės atostogų direktyvą ES lygmeniu ir suteikiant prieinamas, nebrangias ir geros kokybės vaikų ir suaugusių išlaikytinių priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad jaunos motinos ypač patiria diskriminaciją darbo rinkoje, nes jų karjeroje atsiranda pertraukos dėl šeiminių įsipareigojimų; todėl ragina valstybes nares sustiprinti profesinio ir šeimos derinimo politiką, ypač sustiprinant Motinystės atostogų direktyvą ES lygmeniu ir suteikiant prieinamas, nebrangias ir geros kokybės vaikų ir suaugusių išlaikytinių priežiūros paslaugas;

| 9. | yra įsitikinęs, kad vienas veiksmingiausių būdų sugrąžinti jaunimą į darbą yra numatyti sistemines reformas, skirtas nedarbo problemai spręsti; |
| --- | --- |

9.

yra įsitikinęs, kad vienas veiksmingiausių būdų sugrąžinti jaunimą į darbą yra numatyti sistemines reformas, skirtas nedarbo problemai spręsti;

| 10. | pritaria Komisijos Pirmininko H. M. Barroso iniciatyvoje išreikštam požiūriui, kad būtina siųsti vadinamąsias veiksmų grupes į tas valstybes nares, kurios didžiausias jaunimo nedarbo lygis,; ragina Komisiją tinkamu laiku informuoti Parlamentą apie darbotvarkes ir konkrečius minėtų veiksmų rezultatus; apgailestauja, kad tik Komisija įgaliojo ir išsiuntė veiksmų grupes, ir siūlo, kad ateityje Europos Parlamentas ir Taryba būtų glaudžiau įsitraukę į šį procesą; |
| --- | --- |

10.

pritaria Komisijos Pirmininko H. M. Barroso iniciatyvoje išreikštam požiūriui, kad būtina siųsti vadinamąsias veiksmų grupes į tas valstybes nares, kurios didžiausias jaunimo nedarbo lygis,; ragina Komisiją tinkamu laiku informuoti Parlamentą apie darbotvarkes ir konkrečius minėtų veiksmų rezultatus; apgailestauja, kad tik Komisija įgaliojo ir išsiuntė veiksmų grupes, ir siūlo, kad ateityje Europos Parlamentas ir Taryba būtų glaudžiau įsitraukę į šį procesą;

| 11. | ragina Komisiją įvertinti darbo rinkos reformų, kurias pasiūlė veiksmų grupės, poveikį atitinkamų valstybių narių užimtumo lygiui ir užimtumo kokybės standartams; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją įvertinti darbo rinkos reformų, kurias pasiūlė veiksmų grupės, poveikį atitinkamų valstybių narių užimtumo lygiui ir užimtumo kokybės standartams;

| 12. | kviečia Komisiją nedelsiant 2012 m. patvirtinti Europos kokybės sistemos reglamentą ir apibrėžti aukštos kokybės stažuočių suteikimą ir priėmimą paremiančių nuostatų minimalius standartus; |
| --- | --- |

12.

kviečia Komisiją nedelsiant 2012 m. patvirtinti Europos kokybės sistemos reglamentą ir apibrėžti aukštos kokybės stažuočių suteikimą ir priėmimą paremiančių nuostatų minimalius standartus;

| 13. | ragina valstybes nares pagerinti visuomenės informavimą apie profesinį mokymą ir švietimą bei apie jų kokybę ir taip pagerinti jų statusą, nes profesinis mokymas yra aukštojo mokslo alternatyva; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares pagerinti visuomenės informavimą apie profesinį mokymą ir švietimą bei apie jų kokybę ir taip pagerinti jų statusą, nes profesinis mokymas yra aukštojo mokslo alternatyva;

| 14. | yra įsitikinęs, kad judumas ir galimybės dirbti kitoje valstybėje narėje gali tapti svarbiu žingsniu, kuris nulemtų geresnes jaunimo galimybes gauti prieigą prie darbo rinkos; todėl pripažįsta iniciatyvos „Erasmus visiems“ išplėtimo svarbą ir rekomenduoja, kad didelis dėmesys šioje programoje būtų skirtas jaunimo ir studentų, besimokančių pagal profesinio mokymo programą, darbo patirčiai, įgytai užsienyje; |
| --- | --- |

14.

yra įsitikinęs, kad judumas ir galimybės dirbti kitoje valstybėje narėje gali tapti svarbiu žingsniu, kuris nulemtų geresnes jaunimo galimybes gauti prieigą prie darbo rinkos; todėl pripažįsta iniciatyvos „Erasmus visiems“ išplėtimo svarbą ir rekomenduoja, kad didelis dėmesys šioje programoje būtų skirtas jaunimo ir studentų, besimokančių pagal profesinio mokymo programą, darbo patirčiai, įgytai užsienyje;

| 15. | ragina valstybes nares numatyti ir įvertinti privalomus jaunimo tikslus, ypatingą dėmesį skiriant kokybės ir į jaunimą orientuotoms politikos šakoms, vadovaujantis strategija „Europa 2020“, bei jas įtraukiant į nacionalines reformos programas; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares numatyti ir įvertinti privalomus jaunimo tikslus, ypatingą dėmesį skiriant kokybės ir į jaunimą orientuotoms politikos šakoms, vadovaujantis strategija „Europa 2020“, bei jas įtraukiant į nacionalines reformos programas;

| 16. | ragina Komisiją į Europos semestrą aiškiai įtraukti jaunimo nedarbo klausimą, ir kad jis taptų strategijos „Europa 2020“ vienu iš tikslų; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją į Europos semestrą aiškiai įtraukti jaunimo nedarbo klausimą, ir kad jis taptų strategijos „Europa 2020“ vienu iš tikslų;

| 17. | ragina valstybes nares, kuriose mažas nedarbo lygis arba kurios sėkmingai įdiegė jaunimo garantijas, pavyzdžiui, Austrija, aktyviai bendradarbiauti su tomis valstybėmis narėmis, kurios ypač paliestos didelio jaunimo nedarbo, perduoti joms praktinę patirtį ir sėkmingus modelius, siekiant užpildyti didėjančią spragą tarp jų nedarbo lygių ir kartu sukurti geresnę ir integracinę, į jaunimą orientuotą užimtumo politiką, kuri darytų teigiamą poveikį; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares, kuriose mažas nedarbo lygis arba kurios sėkmingai įdiegė jaunimo garantijas, pavyzdžiui, Austrija, aktyviai bendradarbiauti su tomis valstybėmis narėmis, kurios ypač paliestos didelio jaunimo nedarbo, perduoti joms praktinę patirtį ir sėkmingus modelius, siekiant užpildyti didėjančią spragą tarp jų nedarbo lygių ir kartu sukurti geresnę ir integracinę, į jaunimą orientuotą užimtumo politiką, kuri darytų teigiamą poveikį;

| 18. | ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti ypatingus iššūkius, su kuriais susiduria jaunimas, siekiantis gauti socialinę apsaugą ir norintis išvengti socialinės atskirties; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti priemones, kuriomis jaunimui būtų palengvinama prieiga prie socialinės apsaugos ir darbo užmokesčio; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti ypatingus iššūkius, su kuriais susiduria jaunimas, siekiantis gauti socialinę apsaugą ir norintis išvengti socialinės atskirties; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti priemones, kuriomis jaunimui būtų palengvinama prieiga prie socialinės apsaugos ir darbo užmokesčio;

| 19. | apgailestauja dėl to, kad nors nuo krizės pradžios jau skaičiuojami ketvirti metai, vis dar lieka nepanaudota 82 milijardai eurų pagal 2007–2013 m. finansinę perspektyvą; ragina Komisiją prioritetine tvarka pasiūlyti didžiąją 82 mlrd. EUR sumos dalį perskirti jaunimo, ypač MVĮ, projektams, siekiant padidinti jaunimo padoraus užimtumo galimybes; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę padidinti bendrą finansavimą aštuonioms valstybėms, kuriose ypač aukštas nedarbo lygis; |
| --- | --- |

19.

apgailestauja dėl to, kad nors nuo krizės pradžios jau skaičiuojami ketvirti metai, vis dar lieka nepanaudota 82 milijardai eurų pagal 2007–2013 m. finansinę perspektyvą; ragina Komisiją prioritetine tvarka pasiūlyti didžiąją 82 mlrd. EUR sumos dalį perskirti jaunimo, ypač MVĮ, projektams, siekiant padidinti jaunimo padoraus užimtumo galimybes; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę padidinti bendrą finansavimą aštuonioms valstybėms, kuriose ypač aukštas nedarbo lygis;

| 20. | ragina Komisiją ieškoti kitų ir daugiau siekiančių finansavimo išteklių, sprendžiant gilią jaunimo nedarbo lygio problemą; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją ieškoti kitų ir daugiau siekiančių finansavimo išteklių, sprendžiant gilią jaunimo nedarbo lygio problemą;

| 21. | mano, kad, rengiant 2014–2020 m. finansinę programą, ypatingai svarbu skirti lėšų jaunimui, ypač neturinčiam darbo ir nesimokančiam; |
| --- | --- |

21.

mano, kad, rengiant 2014–2020 m. finansinę programą, ypatingai svarbu skirti lėšų jaunimui, ypač neturinčiam darbo ir nesimokančiam;

| 22. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad visos šios lėšos būtų? paskirstytos aktyviai dalyvaujant socialiniams partneriams ir jaunimo organizacijoms; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad visos šios lėšos būtų? paskirstytos aktyviai dalyvaujant socialiniams partneriams ir jaunimo organizacijoms;

| 23. | pritaria Komisijos pasiūlymui skatinti jaunimo darbo jėgos judumą, kuris įtrauktas į naują Europos Sąjungos socialinių pokyčių ir inovacijų programą, siekiant skatinti jaunimą ieškoti darbo valstybėse narėse ir regionuose, kuriuose trūksta kvalifikuotos darbo jėgos; todėl ragina daugiau dėmesio skirti jaunimo padėčiai, ypač atsižvelgiant į pereinamąjį laikotarpį nuo mokyklos iki darbo vietos, siekiant sumažinti ankstyvo mokyklos palikimo atvejų skaičių ir dėl kokybiškų stažuočių ir praktikos; pabrėžia, kad norint skatinti darbo jėgos judumą būtina kartu gerinti socialinę apsaugą ir mažinti judumo kliūtis, ypač jauniems darbuotojams, kuriems kyla grėsmė, socialinių teisių ir socialinės apsaugos požiūriu; |
| --- | --- |

23.

pritaria Komisijos pasiūlymui skatinti jaunimo darbo jėgos judumą, kuris įtrauktas į naują Europos Sąjungos socialinių pokyčių ir inovacijų programą, siekiant skatinti jaunimą ieškoti darbo valstybėse narėse ir regionuose, kuriuose trūksta kvalifikuotos darbo jėgos; todėl ragina daugiau dėmesio skirti jaunimo padėčiai, ypač atsižvelgiant į pereinamąjį laikotarpį nuo mokyklos iki darbo vietos, siekiant sumažinti ankstyvo mokyklos palikimo atvejų skaičių ir dėl kokybiškų stažuočių ir praktikos; pabrėžia, kad norint skatinti darbo jėgos judumą būtina kartu gerinti socialinę apsaugą ir mažinti judumo kliūtis, ypač jauniems darbuotojams, kuriems kyla grėsmė, socialinių teisių ir socialinės apsaugos požiūriu;

| 24. | ragina Komisiją ir valstybes nares finansuoti judumo programas, kuriose dėmesys skiriamas jaunimo mokymui ir užimtumui naujose srityse, kuriose didėtų ekonomikos atsigavimas, ypač aplinką tausojančiose darbo vietose ir priežiūros pobūdžio darbo vietose, kuriose galėtų dirbti tiek vyrai, tiek ir moterys; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją ir valstybes nares finansuoti judumo programas, kuriose dėmesys skiriamas jaunimo mokymui ir užimtumui naujose srityse, kuriose didėtų ekonomikos atsigavimas, ypač aplinką tausojančiose darbo vietose ir priežiūros pobūdžio darbo vietose, kuriose galėtų dirbti tiek vyrai, tiek ir moterys;

| 25. | ragina valstybes nares įdiegti vadinamąsias dvigubas švietimo sistemas, taikomas visoms profesijoms, kurioms nėra būtinas aukštasis išsilavinimas, įskaitant nustatyti tikslinius rodiklius tam tikro dydžio įmonėms, kurios turėtų pasiūlyti praktiką ir skatinti įdarbinti jaunimą; |
| --- | --- |

25.

ragina valstybes nares įdiegti vadinamąsias dvigubas švietimo sistemas, taikomas visoms profesijoms, kurioms nėra būtinas aukštasis išsilavinimas, įskaitant nustatyti tikslinius rodiklius tam tikro dydžio įmonėms, kurios turėtų pasiūlyti praktiką ir skatinti įdarbinti jaunimą;

| 26. | ragina valstybes nares parengti labiau koordinuotą nacionalinių švietimo ir mokymo planų ir darbo rinkos poreikių strategiją, skirtą ne tik trumpalaikiam, bet ir vidurio bei ilgalaikiam laikotarpiams, siekiant per didelio kai kurių sektorių išsiplėtimo, ir pritaria naujų rinkos nišų sukūrimui ir išteklių perkėlimui iš tų sektorių, kuriuose mažėja darbo vietų, į besivystančius sektorius, pavyzdžiui į tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybes nares parengti labiau koordinuotą nacionalinių švietimo ir mokymo planų ir darbo rinkos poreikių strategiją, skirtą ne tik trumpalaikiam, bet ir vidurio bei ilgalaikiam laikotarpiams, siekiant per didelio kai kurių sektorių išsiplėtimo, ir pritaria naujų rinkos nišų sukūrimui ir išteklių perkėlimui iš tų sektorių, kuriuose mažėja darbo vietų, į besivystančius sektorius, pavyzdžiui į tvarios ekonomikos;

| 27. | ragina patvirtinti Europos jaunimo užimtumo strategiją, pagal kurią būtų kuriamos padorios ir kokybiškos darbo vietas remiamos įmonės, labdaros organizacijos, valstybės institucijos ir kiti darbdaviai; |
| --- | --- |

27.

ragina patvirtinti Europos jaunimo užimtumo strategiją, pagal kurią būtų kuriamos padorios ir kokybiškos darbo vietas remiamos įmonės, labdaros organizacijos, valstybės institucijos ir kiti darbdaviai;

| 28. | yra ypač susirūpinęs, kad didelis biudžeto, skirto švietimui, sumažinimas kai kuriose valstybėse narėse daro neigiamą poveikį ir jaunimo padėčiai, ir įgyvendinant Jaunimo iniciatyvos pasiūlymus; ragina Komisiją užtikrinti, kad rekomendacijos, skirtos valstybėms narėms, siekiant susigrąžinti fiskalinį tvarumą, nesumažintų ar nepakenktų ir (arba) jaunimo marginalizacijos ir atskyrimo nuo darbo rinkos prevencijos politikai netrukdo jaunimo užimtumo skatinimo ir socialinės įtraukties, ar ir programoms; |
| --- | --- |

28.

yra ypač susirūpinęs, kad didelis biudžeto, skirto švietimui, sumažinimas kai kuriose valstybėse narėse daro neigiamą poveikį ir jaunimo padėčiai, ir įgyvendinant Jaunimo iniciatyvos pasiūlymus; ragina Komisiją užtikrinti, kad rekomendacijos, skirtos valstybėms narėms, siekiant susigrąžinti fiskalinį tvarumą, nesumažintų ar nepakenktų ir (arba) jaunimo marginalizacijos ir atskyrimo nuo darbo rinkos prevencijos politikai netrukdo jaunimo užimtumo skatinimo ir socialinės įtraukties, ar ir programoms;

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

29.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 29.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0453.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0092.

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/75

---

2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienisVienodas užmokestis abiejų lyčių darbuotojams už vienodą ar vienodos vertės darbą

P7_TA(2012)0225

2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl principo už vienodą ar vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams mokėti vienodą užmokestį taikymo (2011/2285(INI))

2013/C 264 E/12

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 8 ir 157 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 8 ir 157 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Tvirtesnis įsipareigojimas siekti moterų ir vyrų lygybės. Moterų chartija“ (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Tvirtesnis įsipareigojimas siekti moterų ir vyrų lygybės. Moterų chartija“ (COM(2010)0078),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės mėn. Komisijos ataskaitą „Vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas Europoje teisiniu požiūriu“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės mėn. Komisijos ataskaitą „Vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas Europoje teisiniu požiūriu“,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. vasario mėn. Komisijos lyčių lygybės srities teisės ekspertų Europos tinklo pateiktą ataskaitą „Nauja redakcija išdėstytos Direktyvos 2006/54/EB nuostatų perkėlimas į nacionalinės teisės aktus“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. vasario mėn. Komisijos lyčių lygybės srities teisės ekspertų Europos tinklo pateiktą ataskaitą „Nauja redakcija išdėstytos Direktyvos 2006/54/EB nuostatų perkėlimas į nacionalinės teisės aktus“,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 18 d. Komisijos komunikatą „Kovoti su moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumu“ (COM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 18 d. Komisijos komunikatą „Kovoti su moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumu“ (COM(2007)0424),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. vasario mėn. Komisijos užimtumo, socialinių santykių ir lyčių lygybės sričių teisės ekspertų tinklo pateiktą ataskaitą „Teisiniai vyrų ir moterų darbo užmokesčių skirtumo aspektai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. vasario mėn. Komisijos užimtumo, socialinių santykių ir lyčių lygybės sričių teisės ekspertų tinklo pateiktą ataskaitą „Teisiniai vyrų ir moterų darbo užmokesčių skirtumo aspektai“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Tarybos patvirtintą 2011–2020 m. Europos lyčių lygybės paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Tarybos patvirtintą 2011–2020 m. Europos lyčių lygybės paktą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, susijusią su SESV 157 straipsnio nuostatų taikymu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, susijusią su SESV 157 straipsnio nuostatų taikymu,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 5 d. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitą „Vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo problemos sprendimas. Vyriausybių ir socialinių partnerių veiksmai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 5 d. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitą „Vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo problemos sprendimas. Vyriausybių ir socialinių partnerių veiksmai“,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 1 d. Europos socialinių partnerių Lyčių lygybės veiksmų planą, į 2006, 2007 ir 2008 m. jo pažangos ataskaitas ir į 2009 m. galutinę jo vertinimo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 1 d. Europos socialinių partnerių Lyčių lygybės veiksmų planą, į 2006, 2007 ir 2008 m. jo pažangos ataskaitas ir į 2009 m. galutinę jo vertinimo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 1994 m. Konvencijos dėl darbo ne visą darbo dieną (2) nuostatas, pagal kurias valstybės, rengdamos viešųjų pirkimų sutartis, turi įtraukti su darbu susijusią sąlygą, apimančią vienodo darbo užmokesčio aspektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 1994 m. Konvencijos dėl darbo ne visą darbo dieną (2) nuostatas, pagal kurias valstybės, rengdamos viešųjų pirkimų sutartis, turi įtraukti su darbu susijusią sąlygą, apimančią vienodo darbo užmokesčio aspektą,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 100 „Vienodas atlyginimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 100 „Vienodas atlyginimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo mėn. TDO ir JT visuotinį trumpą seminarą internetu „Vienodas atlyginimas už vienodą darbą. Kaip tai pasieksime?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo mėn. TDO ir JT visuotinį trumpą seminarą internetu „Vienodas atlyginimas už vienodą darbą. Kaip tai pasieksime?“,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Rezoliucija Nr. 34/180 patvirtintos Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims 11 straipsnio 1 dalies d punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Rezoliucija Nr. 34/180 patvirtintos Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims 11 straipsnio 1 dalies d punktą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo (3),

| — | atsižvelgdamas į tolesnius Komisijos veiksmus, kurių ji ėmėsi 2009 m. vasario 3 d. reaguodama į 2008 m. lapkričio 18 d. patvirtintą rezoliuciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tolesnius Komisijos veiksmus, kurių ji ėmėsi 2009 m. vasario 3 d. reaguodama į 2008 m. lapkričio 18 d. patvirtintą rezoliuciją,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 8 d. savo narių pasiūlymą pagal Darbo tvarkos taisyklių 42 straipsnį parengti teisėkūros pranešimą savo iniciatyva dėl vienodo užmokesčio už vienodą darbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 8 d. savo narių pasiūlymą pagal Darbo tvarkos taisyklių 42 straipsnį parengti teisėkūros pranešimą savo iniciatyva dėl vienodo užmokesčio už vienodą darbą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 48 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 48 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0160/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0160/2012),

| A. | kadangi vadovaujantis naujausiais negalutiniais duomenimis moterys Sąjungoje vidutiniškai uždirba 16,4 proc. mažiau nei vyrai, o vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas valstybėse narėse svyruoja nuo 4,4 iki 27,6 proc. ir kadangi, nors beveik 40 metų galioja daug teisės aktų ir, siekiant sumažinti darbo užmokesčio skirtumą, imtasi įvairių veiksmų bei skirta nemažai lėšų (4), pažanga daroma labai lėtai (darbo užmokesčio skirtumas Sąjungos lygmeniu 2006 m. buvo 17,7 proc., 2007 m. – 17,6 proc., 2008 m. – 17,4 proc., 2009 m. – 16,9 proc. ir 2010 m. – 16,4 proc.), o kai kuriose valstybėse narėse užmokesčio skirtumas dar padidėjo; kadangi darbo užmokesčio skirtumas gali būti didesnis nei nurodytas, nes dar trūksta nes dar trūksta duomenų iš trijų valstybių narių; |
| --- | --- |

A.

kadangi vadovaujantis naujausiais negalutiniais duomenimis moterys Sąjungoje vidutiniškai uždirba 16,4 proc. mažiau nei vyrai, o vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas valstybėse narėse svyruoja nuo 4,4 iki 27,6 proc. ir kadangi, nors beveik 40 metų galioja daug teisės aktų ir, siekiant sumažinti darbo užmokesčio skirtumą, imtasi įvairių veiksmų bei skirta nemažai lėšų (4), pažanga daroma labai lėtai (darbo užmokesčio skirtumas Sąjungos lygmeniu 2006 m. buvo 17,7 proc., 2007 m. – 17,6 proc., 2008 m. – 17,4 proc., 2009 m. – 16,9 proc. ir 2010 m. – 16,4 proc.), o kai kuriose valstybėse narėse užmokesčio skirtumas dar padidėjo; kadangi darbo užmokesčio skirtumas gali būti didesnis nei nurodytas, nes dar trūksta nes dar trūksta duomenų iš trijų valstybių narių;

| B. | kadangi pastovų didelį nevienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą lemia sudėtingos, daugialypės, dažnai tarpusavyje susijusios ir apimančios daug daugiau klausimų nei tik vienodas atlygis už vienodą ar vienodos vertės darbą priežastys; kadangi šios priežastys – tai tiesioginė ir netiesioginė diskriminacija, taip pat socialiniai ir ekonominiai veiksniai, pvz., profesinis ir didelis horizontalus ir vertikalus susiskaidymas pagal lytis darbo rinkose, nepakankamas moterų darbo vertinimas, nelygybė derinant darbą ir asmeninį gyvenimą, tradicijos ir lyčių stereotipai, įskaitant galimybes pasirinkti išsilavinimo kryptis, gauti švietimo orientavimą bei įgyti amatą ir profesiją, ir profesinė karjera, ypač mergaičių ir moterų, kuri sąlygoja tipiškai moteriškas ir prasčiau apmokamas profesijas; kadangi, ekspertų analizės duomenimis, beveik pusę šio darbo užmokesčio skirtumo atvejų lemia tiesioginė ir netiesioginė diskriminacija; |
| --- | --- |

B.

kadangi pastovų didelį nevienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą lemia sudėtingos, daugialypės, dažnai tarpusavyje susijusios ir apimančios daug daugiau klausimų nei tik vienodas atlygis už vienodą ar vienodos vertės darbą priežastys; kadangi šios priežastys – tai tiesioginė ir netiesioginė diskriminacija, taip pat socialiniai ir ekonominiai veiksniai, pvz., profesinis ir didelis horizontalus ir vertikalus susiskaidymas pagal lytis darbo rinkose, nepakankamas moterų darbo vertinimas, nelygybė derinant darbą ir asmeninį gyvenimą, tradicijos ir lyčių stereotipai, įskaitant galimybes pasirinkti išsilavinimo kryptis, gauti švietimo orientavimą bei įgyti amatą ir profesiją, ir profesinė karjera, ypač mergaičių ir moterų, kuri sąlygoja tipiškai moteriškas ir prasčiau apmokamas profesijas; kadangi, ekspertų analizės duomenimis, beveik pusę šio darbo užmokesčio skirtumo atvejų lemia tiesioginė ir netiesioginė diskriminacija;

| C. | kadangi labai dažnai užmokesčio skirtumas yra susijęs su kultūriniu palikimu ir teisiniais bei ekonominiais faktoriais, egzistuojančiais šiuolaikinėje visuomenėje; |
| --- | --- |

C.

kadangi labai dažnai užmokesčio skirtumas yra susijęs su kultūriniu palikimu ir teisiniais bei ekonominiais faktoriais, egzistuojančiais šiuolaikinėje visuomenėje;

| D. | kadangi moterys, norėdamos uždirbti tiek pat, kiek vyrai vidutiniškai uždirbo per metus nuo 2011 m. sausio 1 iki gruodžio 31 d., vidutiniškai turėtų dirbti iki 2012 m. kovo 2 d.; |
| --- | --- |

D.

kadangi moterys, norėdamos uždirbti tiek pat, kiek vyrai vidutiniškai uždirbo per metus nuo 2011 m. sausio 1 iki gruodžio 31 d., vidutiniškai turėtų dirbti iki 2012 m. kovo 2 d.;

| E. | kadangi, norint užtikrinti lyčių lygybę, būtina laikytis vienodo užmokesčio už tą patį ir už vienodos vertės darbą principo; kadangi Komisija ir valstybės narės turėtų būti paragintos kaupti ir reguliariai skelbti statistinius duomenis rodančius ne tik vidutinį valandinį darbo užmokestį, bet ir užmokestį, kurį vyrai ir moterys gauna už vienodą darbą arba vienodos vertės darbą; |
| --- | --- |

E.

kadangi, norint užtikrinti lyčių lygybę, būtina laikytis vienodo užmokesčio už tą patį ir už vienodos vertės darbą principo; kadangi Komisija ir valstybės narės turėtų būti paragintos kaupti ir reguliariai skelbti statistinius duomenis rodančius ne tik vidutinį valandinį darbo užmokestį, bet ir užmokestį, kurį vyrai ir moterys gauna už vienodą darbą arba vienodos vertės darbą;

| F. | kadangi dėl Direktyvos 2006/54/EB moterų padėtis darbo rinkoje pagerėjo, tačiau iš esmės nebuvo pakeisti teisės aktai dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo panaikinimo; kadangi iš preliminarių ekspertų tyrimų matyti, kad valstybių narių teisės aktai nepakeisti arba mažai pakeisti ir kad prieš darbdavius nesiimta jokių sankcijų; kadangi, turint omenyje šio klausimo sudėtingumą, reikia ne tik tobulinti teisės aktus, bet ir Europos mastu patvirtinti strategiją, skirtą vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui panaikinti, o tam būtinas tvirtas Sąjungos vadovavimas koordinuojant politikos kryptis, skatinant gerąją patirtį ir įtraukiant įvairius subjektus; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl Direktyvos 2006/54/EB moterų padėtis darbo rinkoje pagerėjo, tačiau iš esmės nebuvo pakeisti teisės aktai dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo panaikinimo; kadangi iš preliminarių ekspertų tyrimų matyti, kad valstybių narių teisės aktai nepakeisti arba mažai pakeisti ir kad prieš darbdavius nesiimta jokių sankcijų; kadangi, turint omenyje šio klausimo sudėtingumą, reikia ne tik tobulinti teisės aktus, bet ir Europos mastu patvirtinti strategiją, skirtą vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui panaikinti, o tam būtinas tvirtas Sąjungos vadovavimas koordinuojant politikos kryptis, skatinant gerąją patirtį ir įtraukiant įvairius subjektus;

| G. | kadangi iš tendencijų matyti, jog dėl atlyginimų dažniau deramasi su kiekvienu darbuotoju atskirai, todėl konkrečiam asmeniui pritaikyto darbo užmokesčio sistemoje ima trūkti informacijos ir skaidrumo, taigi didėja panašaus lygio darbuotojų darbo užmokesčio skirtumas ir gali didėti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas; kadangi todėl sumanymą įdiegti labiau decentralizuotą ir konkrečiam asmeniui pritaikytą darbo užmokesčio sistemą reikėtų vertinti kaip gerokai nerimą keliantį pokytį, o duomenų apsaugos negalima laikyti teisėta priežastimi neskelbti statistinės informacijos apie atlyginimus; |
| --- | --- |

G.

kadangi iš tendencijų matyti, jog dėl atlyginimų dažniau deramasi su kiekvienu darbuotoju atskirai, todėl konkrečiam asmeniui pritaikyto darbo užmokesčio sistemoje ima trūkti informacijos ir skaidrumo, taigi didėja panašaus lygio darbuotojų darbo užmokesčio skirtumas ir gali didėti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas; kadangi todėl sumanymą įdiegti labiau decentralizuotą ir konkrečiam asmeniui pritaikytą darbo užmokesčio sistemą reikėtų vertinti kaip gerokai nerimą keliantį pokytį, o duomenų apsaugos negalima laikyti teisėta priežastimi neskelbti statistinės informacijos apie atlyginimus;

| H. | kadangi visose valstybėse narėse moksleivės, palyginti su jų bendramoksliais berniukais, pasiekia geresnių mokymosi rezultatų, o moterys sudaro 59 proc. visų universitetų absolventų; tačiau kadangi dėl švietimo tradicijų ir stereotipų jos sudaro universitetų absolventų mažumą tokiose srityse kaip matematika ar kompiuterinė inžinerija; |
| --- | --- |

H.

kadangi visose valstybėse narėse moksleivės, palyginti su jų bendramoksliais berniukais, pasiekia geresnių mokymosi rezultatų, o moterys sudaro 59 proc. visų universitetų absolventų; tačiau kadangi dėl švietimo tradicijų ir stereotipų jos sudaro universitetų absolventų mažumą tokiose srityse kaip matematika ar kompiuterinė inžinerija;

| I. | kadangi moterų įgūdžiai ir kompetencija, taip pat ir profesijos ir pareigos, kuriose dominuoja moterys, dažnai vertinami nepakankamai ir tai ne visada būna pateisinama remiantis objektyviais kriterijais; kadangi išplečiant moterų karjeros galimybes ir pakeičiant švietimo modelius galėtų būtų būti daromas teigiamas poveikis sprendžiant vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo problemą, pvz., padidinant mokslininkių ir moterų inžinierių skaičių; |
| --- | --- |

I.

kadangi moterų įgūdžiai ir kompetencija, taip pat ir profesijos ir pareigos, kuriose dominuoja moterys, dažnai vertinami nepakankamai ir tai ne visada būna pateisinama remiantis objektyviais kriterijais; kadangi išplečiant moterų karjeros galimybes ir pakeičiant švietimo modelius galėtų būtų būti daromas teigiamas poveikis sprendžiant vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo problemą, pvz., padidinant mokslininkių ir moterų inžinierių skaičių;

| J. | kadangi moterys dažniau dirba darbą ne visą darbo laiką ir kadangi ne visą darbo laiką dirbančių vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas, palyginti su visą darbo laiką dirbančiais darbuotojais, beveik du kartus didesnis; |
| --- | --- |

J.

kadangi moterys dažniau dirba darbą ne visą darbo laiką ir kadangi ne visą darbo laiką dirbančių vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas, palyginti su visą darbo laiką dirbančiais darbuotojais, beveik du kartus didesnis;

| K. | kadangi, ekspertų analizės duomenimis, moterims grįžus į darbo rinką po pirmųjų motinystės atostogų vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas tampa akivaizdus, padidėja darant karjeros pertraukas dėl išorinių veiksnių, pvz., su vaikais susijusių karjeros pertraukų ir priklausimų šeimos narių priežiūros, ir paprastai būna didesnis didėjant amžiui ir išsilavinimo lygiui; kadangi dėl to, kad moterys lėčiau kyla karjeros laiptais, jų karjera būna trumpesnė ir (arba) pertraukiama, vyrų ir moterų įmokos į socialinės apsaugos sistemas taip pat būna nevienodos, taigi moterims kyla didesnis pavojus senyvame amžiuje patirti skurdą; |
| --- | --- |

K.

kadangi, ekspertų analizės duomenimis, moterims grįžus į darbo rinką po pirmųjų motinystės atostogų vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas tampa akivaizdus, padidėja darant karjeros pertraukas dėl išorinių veiksnių, pvz., su vaikais susijusių karjeros pertraukų ir priklausimų šeimos narių priežiūros, ir paprastai būna didesnis didėjant amžiui ir išsilavinimo lygiui; kadangi dėl to, kad moterys lėčiau kyla karjeros laiptais, jų karjera būna trumpesnė ir (arba) pertraukiama, vyrų ir moterų įmokos į socialinės apsaugos sistemas taip pat būna nevienodos, taigi moterims kyla didesnis pavojus senyvame amžiuje patirti skurdą;

| L. | kadangi, remiantis turimais duomenimis, moterų įgyta kvalifikacija ir patirtis yra finansiškai mažiau atlyginamos nei vyrų; kadangi reikia taikyti „vienodo užmokesčio už vienodos vertės darbą“ principą, tačiau taip pat reikia atsisakyti tradicinio socialinių vaidmenų paskirstymo, kuris iki šiol darė didelę įtaką profesijos pasirinkimui ir mokymui, o švietimas gali ir privalo prisidėti naikinant visuomenėje gyvuojančius lyčių stereotipus; kadangi motinystės ir vaiko priežiūros atostogos neturi lemti moterų diskriminacijos darbo rinkoje, |
| --- | --- |

L.

kadangi, remiantis turimais duomenimis, moterų įgyta kvalifikacija ir patirtis yra finansiškai mažiau atlyginamos nei vyrų; kadangi reikia taikyti „vienodo užmokesčio už vienodos vertės darbą“ principą, tačiau taip pat reikia atsisakyti tradicinio socialinių vaidmenų paskirstymo, kuris iki šiol darė didelę įtaką profesijos pasirinkimui ir mokymui, o švietimas gali ir privalo prisidėti naikinant visuomenėje gyvuojančius lyčių stereotipus; kadangi motinystės ir vaiko priežiūros atostogos neturi lemti moterų diskriminacijos darbo rinkoje,

| M. | kadangi darbdaviai „moteriškose“ pramonės šakose ir profesijose vidutiniškai moka mažesnius atlyginimus ir kadangi šiose pramonės šakose ir profesijose paprastai turima mažiau kolektyvinio atstovavimo ir derybų teisių; |
| --- | --- |

M.

kadangi darbdaviai „moteriškose“ pramonės šakose ir profesijose vidutiniškai moka mažesnius atlyginimus ir kadangi šiose pramonės šakose ir profesijose paprastai turima mažiau kolektyvinio atstovavimo ir derybų teisių;

| N. | kadangi pagal teisės aktus ir Europos teismų praktiką darbdaviai privalo visiems darbuotojams taikyti tuos pačius vertinimo kriterijus, atlyginimų nustatymo tvarka turi būti suprantama ir skaidri, o taikant kriterijus privalu atsižvelgti į darbo pobūdį ir tipą bei vengti diskriminacinių aspektų; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal teisės aktus ir Europos teismų praktiką darbdaviai privalo visiems darbuotojams taikyti tuos pačius vertinimo kriterijus, atlyginimų nustatymo tvarka turi būti suprantama ir skaidri, o taikant kriterijus privalu atsižvelgti į darbo pobūdį ir tipą bei vengti diskriminacinių aspektų;

| O. | kadangi darbo užmokesčio skirtumus dar labiau patiria įvairių kliūčių turinčios moterys, pvz., neįgalios moterys, mažumoms priklausančios moterys ir kvalifikacijos neturinčios moterys; |
| --- | --- |

O.

kadangi darbo užmokesčio skirtumus dar labiau patiria įvairių kliūčių turinčios moterys, pvz., neįgalios moterys, mažumoms priklausančios moterys ir kvalifikacijos neturinčios moterys;

| P. | kadangi kompetentingus teismus pasiekia tik keli ieškiniai dėl diskriminacijos vyrams ir moterims nustatant skirtingą darbo užmokestį (5); kadangi yra nemažai paaiškinimų, kodėl šių ieškinių pateikiama nedaug, įskaitant informacijos apie darbo užmokestį trūkumą, nedideles jo palyginimo galimybes ir ieškovų asmeninių lėšų stoką; |
| --- | --- |

P.

kadangi kompetentingus teismus pasiekia tik keli ieškiniai dėl diskriminacijos vyrams ir moterims nustatant skirtingą darbo užmokestį (5); kadangi yra nemažai paaiškinimų, kodėl šių ieškinių pateikiama nedaug, įskaitant informacijos apie darbo užmokestį trūkumą, nedideles jo palyginimo galimybes ir ieškovų asmeninių lėšų stoką;

| Q. | kadangi stebint vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo tendencijas, nagrinėjant jo priežastis ir vertinant teisės aktų poveikį Europos lyčių lygybės institutas gali atlikti esminį vaidmenį; |
| --- | --- |

Q.

kadangi stebint vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo tendencijas, nagrinėjant jo priežastis ir vertinant teisės aktų poveikį Europos lyčių lygybės institutas gali atlikti esminį vaidmenį;

| R. | kadangi Parlamentas ne kartą ragino Komisiją imtis iniciatyvų, įskaitant galiojančių teisės aktų persvarstymą, siekiant mažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą ir panaikinti pensininkų skurdo pavojų, kurį, kaip tiesioginę vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo pasekmę, labiau patiria moterys; |
| --- | --- |

R.

kadangi Parlamentas ne kartą ragino Komisiją imtis iniciatyvų, įskaitant galiojančių teisės aktų persvarstymą, siekiant mažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą ir panaikinti pensininkų skurdo pavojų, kurį, kaip tiesioginę vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo pasekmę, labiau patiria moterys;

| 1. | prašo Komisijos ne vėliau kaip iki 2013 m. vasario 15 d. persvarstyti Direktyvą 2006/54/EB pagal jos 32 straipsnį ir pagal SESV 157 straipsnį pasiūlyti jos pakeitimus, atsižvelgiant į šios rezoliucijos priede išdėstytas išsamias rekomendacijas, bent dėl šių vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo klausimo aspektų:






  — | sąvokų apibrėžčių, |
| --- | --- | --- |

1.

prašo Komisijos ne vėliau kaip iki 2013 m. vasario 15 d. persvarstyti Direktyvą 2006/54/EB pagal jos 32 straipsnį ir pagal SESV 157 straipsnį pasiūlyti jos pakeitimus, atsižvelgiant į šios rezoliucijos priede išdėstytas išsamias rekomendacijas, bent dėl šių vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo klausimo aspektų:

—

sąvokų apibrėžčių,

| — | padėties analizės ir rezultatų skaidrumo, |
| --- | --- |

—

padėties analizės ir rezultatų skaidrumo,

| — | darbo vertinimo ir funkcijų klasifikavimo, |
| --- | --- |

—

darbo vertinimo ir funkcijų klasifikavimo,

| — | lygybės užtikrinimo institucijų ir teisių gynimo priemonių, |
| --- | --- |

—

lygybės užtikrinimo institucijų ir teisių gynimo priemonių,

| — | socialinio dialogo, |
| --- | --- |

—

socialinio dialogo,

| — | diskriminacijos prevencijos, |
| --- | --- |

—

diskriminacijos prevencijos,

| — | lyčių aspekto integravimo, |
| --- | --- |

—

lyčių aspekto integravimo,

| — | sankcijų, |
| --- | --- |

—

sankcijų,

| — | Sąjungos reglamentavimo ir Sąjungos politikos supaprastinimo; |
| --- | --- |

—

Sąjungos reglamentavimo ir Sąjungos politikos supaprastinimo;

| 2. | konstatuoja, kad rekomendacijose laikomasi pagrindinių teisių ir subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

2.

konstatuoja, kad rekomendacijose laikomasi pagrindinių teisių ir subsidiarumo principo;

| 3. | mano, kad prašomas pateikti pasiūlymas neturės finansinių padarinių; |
| --- | --- |

3.

mano, kad prašomas pateikti pasiūlymas neturės finansinių padarinių;

| 4. | pripažįsta, kad darbo užmokesčio skirtumą didina daugelis priežasčių, todėl norint vadovautis kelis lygmenis apimančiu ir daugialypiu požiūriu būtina užtikrinti tvirtą Sąjungos vadovavimą koordinuojant politikos kryptis, skatinant gerąją patirtį ir įtraukiant įvairius subjektus, pvz., Europos socialinius partnerius ir nevyriausybines organizacijas, kad būtų Europos mastu sukurta strategija, skirta vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui panaikinti; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad darbo užmokesčio skirtumą didina daugelis priežasčių, todėl norint vadovautis kelis lygmenis apimančiu ir daugialypiu požiūriu būtina užtikrinti tvirtą Sąjungos vadovavimą koordinuojant politikos kryptis, skatinant gerąją patirtį ir įtraukiant įvairius subjektus, pvz., Europos socialinius partnerius ir nevyriausybines organizacijas, kad būtų Europos mastu sukurta strategija, skirta vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui panaikinti;

| 5. | ragina valstybes nares nuosekliai įgyvendinti ir taikyti Direktyvos 2006/54/EB nuostatas ir skatinti privačiojo sektoriaus ir viešojo sektoriaus atstovus aktyviau mažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus; valstybės narės ir Komisija turėtų skatinti socialinius partnerius, įskaitant darbdavius, atlikti objektyvų darbo vietų vertinimą, taikyti darbo vietų klasifikavimo sistemas ir skatinti vienodo užmokesčio už darbą koncepciją; |
| --- | --- |

5.

ragina valstybes nares nuosekliai įgyvendinti ir taikyti Direktyvos 2006/54/EB nuostatas ir skatinti privačiojo sektoriaus ir viešojo sektoriaus atstovus aktyviau mažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus; valstybės narės ir Komisija turėtų skatinti socialinius partnerius, įskaitant darbdavius, atlikti objektyvų darbo vietų vertinimą, taikyti darbo vietų klasifikavimo sistemas ir skatinti vienodo užmokesčio už darbą koncepciją;

| 6. | ragina valstybes nares pačioms rodyti pavyzdį kovojant su vyrų ir moterų užmokesčio skirtumu vyriausybėje, valstybinėse institucijose ir valstybinėse bendrovėse; |
| --- | --- |

6.

ragina valstybes nares pačioms rodyti pavyzdį kovojant su vyrų ir moterų užmokesčio skirtumu vyriausybėje, valstybinėse institucijose ir valstybinėse bendrovėse;

| 7. | pabrėžia kolektyvinių derybų svarbą kovojant su moterų diskriminacija, ypač įsidarbinimo, darbo užmokesčio, darbo sąlygų, karjeros ir profesinio mokymo srityse; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia kolektyvinių derybų svarbą kovojant su moterų diskriminacija, ypač įsidarbinimo, darbo užmokesčio, darbo sąlygų, karjeros ir profesinio mokymo srityse;

| 8. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą minėti Vienodo darbo užmokesčio dieną, kuri pirmą kartą pažymėta 2011 m. kovo 5 d., o antrą kartą – 2012 m. kovo 2 d.; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą minėti Vienodo darbo užmokesčio dieną, kuri pirmą kartą pažymėta 2011 m. kovo 5 d., o antrą kartą – 2012 m. kovo 2 d.;

| 9. | pastebi, kad užmokesčio skirtumas dėl kitų priežasčių, pvz. rasės, etninės priklausomybės, seksualinės orientacijos ar religijos neturi būti toleruojamas; |
| --- | --- |

9.

pastebi, kad užmokesčio skirtumas dėl kitų priežasčių, pvz. rasės, etninės priklausomybės, seksualinės orientacijos ar religijos neturi būti toleruojamas;

| 10. | palankiai vertina 2010 m. Tarybai pirmininkavusios Belgijos iniciatyvą įvertinti ir atnaujinti kiekybinių ir kokybinių rodiklių rinkinį; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina 2010 m. Tarybai pirmininkavusios Belgijos iniciatyvą įvertinti ir atnaujinti kiekybinių ir kokybinių rodiklių rinkinį;

| 11. | ragina Komisiją skatinti glaudesnį valstybių narių veiksmų koordinavimą atliekant mokslinius tyrimus, analizuojant duomenis ir visapusiškai išnaudojant keitimosi geriausios patirties pavyzdžiais teikiamas galimybes; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją skatinti glaudesnį valstybių narių veiksmų koordinavimą atliekant mokslinius tyrimus, analizuojant duomenis ir visapusiškai išnaudojant keitimosi geriausios patirties pavyzdžiais teikiamas galimybes;

| 12. | ragina valstybes nares, kai įmanoma, įtraukiant socialinius partnerius, keistis geriausia patirtimi ir padidinti bendradarbiavimą kuriant naujas idėjas, kaip spęsti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo problemą; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares, kai įmanoma, įtraukiant socialinius partnerius, keistis geriausia patirtimi ir padidinti bendradarbiavimą kuriant naujas idėjas, kaip spęsti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo problemą;

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinant visas susijusias Sąjungos politikos kryptis ir nacionalines programas, ypač tas, kurios skirtos skurdui panaikinti, priešintis vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumams; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinant visas susijusias Sąjungos politikos kryptis ir nacionalines programas, ypač tas, kurios skirtos skurdui panaikinti, priešintis vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumams;

| 14. | siūlo valstybėms narėms paskirti kovotoją už vienodą darbo užmokestį, kuris stebėtų padėtį atskirose valstybėse narėse ir informuotų jų nacionalinius parlamentus bei Europos Parlamentą apie pasiektą pažangą; |
| --- | --- |

14.

siūlo valstybėms narėms paskirti kovotoją už vienodą darbo užmokestį, kuris stebėtų padėtį atskirose valstybėse narėse ir informuotų jų nacionalinius parlamentus bei Europos Parlamentą apie pasiektą pažangą;

| 15. | ragina Komisiją, siekiant panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, persvarstyti 1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyvą 97/81/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl darbo ne visą darbo dieną, kurį sudarė Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjunga (UNICE), Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centras (CEEP) ir Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC) (6); |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją, siekiant panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, persvarstyti 1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyvą 97/81/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl darbo ne visą darbo dieną, kurį sudarė Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjunga (UNICE), Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centras (CEEP) ir Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC) (6);

| 16. | ragina socialinius partnerius prisiimti atsakomybę už labiau lyčių lygybės principu grindžiamos darbo užmokesčio struktūros sukūrimą; teikti mokymus apie derybinius įgūdžius, įskaitant derybas dėl darbo užmokesčio; didinti informuotumą apie vienodą užmokestį, pirmiausia siekiant įvesti privalomus vidinius patikrinimus; ir stiprinti moterų pozicijas socialinės partnerystės struktūrose, o ypač postuose, kuriuose priimami sprendimai; |
| --- | --- |

16.

ragina socialinius partnerius prisiimti atsakomybę už labiau lyčių lygybės principu grindžiamos darbo užmokesčio struktūros sukūrimą; teikti mokymus apie derybinius įgūdžius, įskaitant derybas dėl darbo užmokesčio; didinti informuotumą apie vienodą užmokestį, pirmiausia siekiant įvesti privalomus vidinius patikrinimus; ir stiprinti moterų pozicijas socialinės partnerystės struktūrose, o ypač postuose, kuriuose priimami sprendimai;

| 17. | ragina valstybes nares užtikrinti grupinių ieškinių dėl vienodo darbo užmokesčio principo pažeidimų galimybę kaip priemonę asmenims ir(arba) atstovaujančioms organizacijoms, pvz. NVO bei profesinėms sąjungoms teikti ieškinius tam pritariančių ieškovų vardu (arba juos paremiant) teismo procesuose ir suteikti NVO bei profesinėms sąjungoms teisinį pagrindą atstovauti diskriminacijos aukas ir administracinėse bylose; ragina Komisiją rengiant pasiūlymą dėl horizontalios priemonės dėl grupinių ieškinių išnagrinėti galimybę į ją įtraukti kolektyvinius ieškinius dėl vienodo darbo užmokesčio principo pažeidimų; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares užtikrinti grupinių ieškinių dėl vienodo darbo užmokesčio principo pažeidimų galimybę kaip priemonę asmenims ir(arba) atstovaujančioms organizacijoms, pvz. NVO bei profesinėms sąjungoms teikti ieškinius tam pritariančių ieškovų vardu (arba juos paremiant) teismo procesuose ir suteikti NVO bei profesinėms sąjungoms teisinį pagrindą atstovauti diskriminacijos aukas ir administracinėse bylose; ragina Komisiją rengiant pasiūlymą dėl horizontalios priemonės dėl grupinių ieškinių išnagrinėti galimybę į ją įtraukti kolektyvinius ieškinius dėl vienodo darbo užmokesčio principo pažeidimų;

| 18. | pabrėžia, kad tik keletas ieškinių dėl nevienodo užmokesčio pasiekė kompetentingus (įprastus ar administracinius) teismus; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares toliau vykdyti informuotumo apie darbo užmokesčio skirtumus didinimo kampanijas, taip pat suteikti tinkamą informaciją apie prievolę įrodyti, atsižvelgiant į tai, kad tai labai svarbu užtikrinant vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principą; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad tik keletas ieškinių dėl nevienodo užmokesčio pasiekė kompetentingus (įprastus ar administracinius) teismus; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares toliau vykdyti informuotumo apie darbo užmokesčio skirtumus didinimo kampanijas, taip pat suteikti tinkamą informaciją apie prievolę įrodyti, atsižvelgiant į tai, kad tai labai svarbu užtikrinant vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principą;

| 19. | mano, kad vienodo atlyginimo už vienodos vertės darbą principo apsaugos ir visų rūšių diskriminacijos dėl lyties uždraudimo procedūros ir mechanizmai turi būti patobulinti ir supaprastinti; |
| --- | --- |

19.

mano, kad vienodo atlyginimo už vienodos vertės darbą principo apsaugos ir visų rūšių diskriminacijos dėl lyties uždraudimo procedūros ir mechanizmai turi būti patobulinti ir supaprastinti;

| 20. | ragina valstybes nares, darbdavių organizacijas ir profesines sąjungas kartu parengti nešališkas darbo vertinimo priemones, kad būtų sumažintas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares, darbdavių organizacijas ir profesines sąjungas kartu parengti nešališkas darbo vertinimo priemones, kad būtų sumažintas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas;

| 21. | ragina valstybes nares patvirtinti tikslus, strategijas ir terminus užmokesčio skirtumo mažinimui ir vienodo užmokesčio už tokį patį darbą bei tokios pačios vertės darbą užtikrinimui; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares patvirtinti tikslus, strategijas ir terminus užmokesčio skirtumo mažinimui ir vienodo užmokesčio už tokį patį darbą bei tokios pačios vertės darbą užtikrinimui;

| 22. | ragina Komisiją skatinti tolesnius darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros strategijų tyrimus siekiant įvertinti jų poveikį vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui ir nustatyti, kaip šiomis strategijomis galima padėti spręsti diskriminacijos dėl lyties problemą; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją skatinti tolesnius darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros strategijų tyrimus siekiant įvertinti jų poveikį vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui ir nustatyti, kaip šiomis strategijomis galima padėti spręsti diskriminacijos dėl lyties problemą;

| 23. | palankiai vertina 2010 m. gruodžio 6 d. Tarybos išvadas, kuriose valstybės narės raginamos imtis įvairių priemonių siekiant pašalinti šio darbo užmokesčio skirtumo priežastis; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina 2010 m. gruodžio 6 d. Tarybos išvadas, kuriose valstybės narės raginamos imtis įvairių priemonių siekiant pašalinti šio darbo užmokesčio skirtumo priežastis;

| 24. | tvirtina, kad didesnės moterų įsidarbinimo galimybės, ypač aukščiausiuose postuose, galėtų padėti sumažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus; atkreipia dėmesį į tai, kad moterims turėtų tekti svarbesnis vaidmuo ekonominių sprendimų priėmimo procese, panaudojant jų įtaką, kad būtų priimami lyčių lygybės perspektyvą apimantys sprendimai; atkreipia dėmesį į tyrimus, kuriuos atlikus išsiaiškinta, kad tarpusavy labai siejasi didesnis moterų skaičius vadovaujamose įmonės pareigose ir didesnės įmonės pajamos iš turto, pardavimų ir investicinio kapitalo; |
| --- | --- |

24.

tvirtina, kad didesnės moterų įsidarbinimo galimybės, ypač aukščiausiuose postuose, galėtų padėti sumažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus; atkreipia dėmesį į tai, kad moterims turėtų tekti svarbesnis vaidmuo ekonominių sprendimų priėmimo procese, panaudojant jų įtaką, kad būtų priimami lyčių lygybės perspektyvą apimantys sprendimai; atkreipia dėmesį į tyrimus, kuriuos atlikus išsiaiškinta, kad tarpusavy labai siejasi didesnis moterų skaičius vadovaujamose įmonės pareigose ir didesnės įmonės pajamos iš turto, pardavimų ir investicinio kapitalo;

| 25. | primena valstybėms narėms jų įsipareigojimą peržiūrėti, kokį poveikį darbo užmokesčio skirtumams daro užimtumo ir mokesčių politika; |
| --- | --- |

25.

primena valstybėms narėms jų įsipareigojimą peržiūrėti, kokį poveikį darbo užmokesčio skirtumams daro užimtumo ir mokesčių politika;

| 26. | siūlo, kad Parlamentas teiktų apdovanojimą „Europos moterys ir verslas“, kuris galėtų būti teikiamas darbdaviams (įmonėms, įstaigoms ir valdžios institucijoms), pirmaujantiems moterų skatinimo, moterų vadovių rėmimo ir vienodo darbo užmokesčio mokėjimo srityse; |
| --- | --- |

26.

siūlo, kad Parlamentas teiktų apdovanojimą „Europos moterys ir verslas“, kuris galėtų būti teikiamas darbdaviams (įmonėms, įstaigoms ir valdžios institucijoms), pirmaujantiems moterų skatinimo, moterų vadovių rėmimo ir vienodo darbo užmokesčio mokėjimo srityse;

| 27. | yra įsitikinęs, kad būtina imtis priemonių profesiniam tobulėjimui ir karjerai skatinti tikrosios lyčių lygybės sąlygomis; atkreipia dėmesį į tai, kad šis principas yra tarptautiniu ir nacionaliniu lygmenimis propaguojamos įmonių socialinės atsakomybės idėjos dalis ir turi būti plėtojamas visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

27.

yra įsitikinęs, kad būtina imtis priemonių profesiniam tobulėjimui ir karjerai skatinti tikrosios lyčių lygybės sąlygomis; atkreipia dėmesį į tai, kad šis principas yra tarptautiniu ir nacionaliniu lygmenimis propaguojamos įmonių socialinės atsakomybės idėjos dalis ir turi būti plėtojamas visose valstybėse narėse;

| 28. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai, Tarybai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

28.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai, Tarybai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(2)  http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/pdconv.pl?host=status01&textbase=iloeng&document=178&chapter=1&query=%23status%3D01&highlight=on&querytype=bool&context=0

(3)  OL C 16 E, 2010 1 22, p. 21.

(4)  „Tvarus vystymasis Europos Sąjungoje. 2011 m. ES tvaraus vystymosi strategijos stebėsenos ataskaita“, Eurostatas, 2011 m.

(5)  Komisijos komunikato „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ aiškinamasis dokumentas (SEC(2010)1080), p. 36

(6)  OL L 14, 1998 1 20, p. 9.

---

2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienisPRIEDAS

IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

1 rekomendacija.
     
  SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

Į Direktyvą 2006/54/EB perkėlus 1975 m. vasario 10 d. Tarybos direktyvos 75/117/EEB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principo taikymui, suderinimo (1) nuostatas, pirmojoje pateikiama vienodo darbo užmokesčio apibrėžtis. Siekiant nustatyti tikslesnes kategorijas, kurios bus naudojamos kaip vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo (toliau – DUS) mažinimo priemonės, svarbu tiksliau apibrėžti įvairias sąvokas, pvz.:

| — | DUS, į kurio apibrėžtį turi būti įtrauktas ne tik darbo užmokestis už valandą neatskaičius mokesčių; reikia atskirti neišlygintą ir „grynąjį“ vyrų ir moterų DUS; |
| --- | --- |

—

DUS, į kurio apibrėžtį turi būti įtrauktas ne tik darbo užmokestis už valandą neatskaičius mokesčių; reikia atskirti neišlygintą ir „grynąjį“ vyrų ir moterų DUS;

| — | tiesioginę ir netiesioginę diskriminaciją dėl darbo užmokesčio; |
| --- | --- |

—

tiesioginę ir netiesioginę diskriminaciją dėl darbo užmokesčio;

| — | apmokėjimą, kurio apibrėžtis turėtų apimti bet kokį darbo užmokestį ir atlyginimą, taip pat bet kokias su darbu susijusias finansines išmokas ir išmokas natūra. |
| --- | --- |

—

apmokėjimą, kurio apibrėžtis turėtų apimti bet kokį darbo užmokestį ir atlyginimą, taip pat bet kokias su darbu susijusias finansines išmokas ir išmokas natūra.

| — | pensijos skirtumą įvairiose pensijų sistemų pakopose, pvz., einamųjų įmokų pensinio draudimo sistemose, profesinių pensijų sistemose (taip darbo užmokesčio skirtumas išlieka ir sulaukus pensinio amžiaus); |
| --- | --- |

—

pensijos skirtumą įvairiose pensijų sistemų pakopose, pvz., einamųjų įmokų pensinio draudimo sistemose, profesinių pensijų sistemose (taip darbo užmokesčio skirtumas išlieka ir sulaukus pensinio amžiaus);

| — | lygiu laikomas darbą (atskirose profesijų kategorijose); |
| --- | --- |

—

lygiu laikomas darbą (atskirose profesijų kategorijose);

| — | lygios vertės darbą, paminint svarbius faktorius; |
| --- | --- |

—

lygios vertės darbą, paminint svarbius faktorius;

| — | darbdavį, siekiant užtikrinti, kad būtų aiškiai nustatyta atsakomybė už darbuotojo darbo užmokestį ir galimą darbo užmokesčio skirtumą; |
| --- | --- |

—

darbdavį, siekiant užtikrinti, kad būtų aiškiai nustatyta atsakomybė už darbuotojo darbo užmokestį ir galimą darbo užmokesčio skirtumą;

| — | profesines ir kolektyvines sutartis – turėtų būti aiškiau nurodyta, kad su skirtingomis kolektyvinėmis sutartimis bei profesijomis susiję darbai gali būti palyginami teisme, su sąlyga, kad šie darbai laikomi lygiais darbais arba lygios vertės darbais. |
| --- | --- |

—

profesines ir kolektyvines sutartis – turėtų būti aiškiau nurodyta, kad su skirtingomis kolektyvinėmis sutartimis bei profesijomis susiję darbai gali būti palyginami teisme, su sąlyga, kad šie darbai laikomi lygiais darbais arba lygios vertės darbais.

2 rekomendacija.
     
  PADĖTIES ANALIZĖ IR REZULTATŲ SKAIDRUMAS

| 2.1. | Nepakankamos darbdavių ir darbuotojų žinios apie esamus arba galimus darbo užmokesčio skirtumus jų įmonėje ir nepakankamas jų sąmoningumas, taip pat šių skirtumų nepaisymas trukdo įgyvendinti Sutartyje ir galiojančiuose teisės aktuose įtvirtintą lygybės principą. |
| --- | --- |

2.1.

Nepakankamos darbdavių ir darbuotojų žinios apie esamus arba galimus darbo užmokesčio skirtumus jų įmonėje ir nepakankamas jų sąmoningumas, taip pat šių skirtumų nepaisymas trukdo įgyvendinti Sutartyje ir galiojančiuose teisės aktuose įtvirtintą lygybės principą.

| 2.2. | Pripažindamos, kad trūksta tikslių, palyginamų ir nuoseklių statistinių duomenų, įskaitant duomenis apie ne visą darbo laiką dirbančių vyrų ir moterų DUS, pensijų skirtumus ir tai, kad moterims, ypač tų profesijų, kuriomis paprastai verčiasi moterys, mokamas mažesnis užmokestis, valstybės narės, įgyvendindamos savo socialinę politiką, turėtų visapusiškai atsižvelgti į vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus ir laikyti juos rimta problema. |
| --- | --- |

2.2.

Pripažindamos, kad trūksta tikslių, palyginamų ir nuoseklių statistinių duomenų, įskaitant duomenis apie ne visą darbo laiką dirbančių vyrų ir moterų DUS, pensijų skirtumus ir tai, kad moterims, ypač tų profesijų, kuriomis paprastai verčiasi moterys, mokamas mažesnis užmokestis, valstybės narės, įgyvendindamos savo socialinę politiką, turėtų visapusiškai atsižvelgti į vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus ir laikyti juos rimta problema.

| 2.3. | Todėl itin svarbu įpareigoti įmones (pvz., kuriose dirba ne mažiau kaip 30 darbuotojų ir kuriose kiekvienai lyčiai atstovauja bent 10 proc. darbuotojų) privalomai nuolat atlikti darbo užmokesčio auditą ir skelbti jo rezultatus, nepamirštant asmens duomenų apsaugos reikalavimų. Šį reikalavimą privalu taikyti ir informacijai apie darbo užmokesčio priedus. Ši informacija turėtų būti prieinama darbuotojams, profesinėms sąjungoms ir atitinkamoms institucijoms (pvz., darbo inspekcijoms ir lygybės užtikrinimo institucijoms). |
| --- | --- |

2.3.

Todėl itin svarbu įpareigoti įmones (pvz., kuriose dirba ne mažiau kaip 30 darbuotojų ir kuriose kiekvienai lyčiai atstovauja bent 10 proc. darbuotojų) privalomai nuolat atlikti darbo užmokesčio auditą ir skelbti jo rezultatus, nepamirštant asmens duomenų apsaugos reikalavimų. Šį reikalavimą privalu taikyti ir informacijai apie darbo užmokesčio priedus. Ši informacija turėtų būti prieinama darbuotojams, profesinėms sąjungoms ir atitinkamoms institucijoms (pvz., darbo inspekcijoms ir lygybės užtikrinimo institucijoms).

| 2.4. | Darbdaviai turėtų pateikti darbuotojams ir jų atstovams pagal lytis suskirstytus statistinių duomenų apie darbo užmokestį rezultatus, tačiau nepamirštant asmens duomenų apsaugos reikalavimų. Šie duomenys turėtų būti renkami kiekvienos valstybės narės sektorių ir nacionaliniu lygmenimis. |
| --- | --- |

2.4.

Darbdaviai turėtų pateikti darbuotojams ir jų atstovams pagal lytis suskirstytus statistinių duomenų apie darbo užmokestį rezultatus, tačiau nepamirštant asmens duomenų apsaugos reikalavimų. Šie duomenys turėtų būti renkami kiekvienos valstybės narės sektorių ir nacionaliniu lygmenimis.

| 2.5. | Iš darbdavių turėtų būti reikalaujama patvirtinti darbo užmokesčio sudėties ir struktūros, įskaitant papildomą darbo užmokestį, premijas ir kitas atlyginimo dalį sudarančias išmokas, skaidrumo politiką. |
| --- | --- |

2.5.

Iš darbdavių turėtų būti reikalaujama patvirtinti darbo užmokesčio sudėties ir struktūros, įskaitant papildomą darbo užmokestį, premijas ir kitas atlyginimo dalį sudarančias išmokas, skaidrumo politiką.

| 2.6. | Jeigu užmokesčio statistikoje pastebima grupė skirtumų (arba atskiri skirtumai) susiję su lytimi, darbdaviai privalo išanalizuoti šiuos skirtumus ir veikti siekiant juos panaikinti. |
| --- | --- |

2.6.

Jeigu užmokesčio statistikoje pastebima grupė skirtumų (arba atskiri skirtumai) susiję su lytimi, darbdaviai privalo išanalizuoti šiuos skirtumus ir veikti siekiant juos panaikinti.

3 rekomendacija.
     
  DARBO VERTINIMAS IR FUNKCIJŲ KLASIFIKAVIMAS

| 3.1. | Siekiant užtikrinti, kad būtų skatinamos lygios moterų ir vyrų galimybės, darbo vertės suvokimas turi būti grindžiama kvalifikacija, tarpasmeniniais įgūdžiais ir atsakomybe, pabrėžiant darbo kokybę. Šis suvokimas neturėtų būti paveiktas moterims nepalankaus stereotipinio požiūrio, pvz., palankesnio fizinės jėgos vertinimo, palyginti su bendravimo įgūdžiais, ir juo turi būti užtikrinama, kad su atsakomybe už žmones susijęs darbas nebūtų laikomi mažiau vertingas nei su atsakomybe už materialius arba finansinius išteklius susijęs darbas. Todėl derybų dėl darbo užmokesčio, funkcijų klasifikavimo ir darbo užmokesčio sistemų nustatymo srityse moterims turi būti teikiama informacija, pagalba ir (arba) organizuojami mokymai. Reikia sudaryti sąlygas paraginti skirtingus sektorius ir įmones įvertinti, ar jų funkcijų klasifikavimo sistemos atspindi lyčių aspektą, kaip to reikalaujama, ir, jei reikia, atlikti reikiamus taisymus. |
| --- | --- |

3.1.

Siekiant užtikrinti, kad būtų skatinamos lygios moterų ir vyrų galimybės, darbo vertės suvokimas turi būti grindžiama kvalifikacija, tarpasmeniniais įgūdžiais ir atsakomybe, pabrėžiant darbo kokybę. Šis suvokimas neturėtų būti paveiktas moterims nepalankaus stereotipinio požiūrio, pvz., palankesnio fizinės jėgos vertinimo, palyginti su bendravimo įgūdžiais, ir juo turi būti užtikrinama, kad su atsakomybe už žmones susijęs darbas nebūtų laikomi mažiau vertingas nei su atsakomybe už materialius arba finansinius išteklius susijęs darbas. Todėl derybų dėl darbo užmokesčio, funkcijų klasifikavimo ir darbo užmokesčio sistemų nustatymo srityse moterims turi būti teikiama informacija, pagalba ir (arba) organizuojami mokymai. Reikia sudaryti sąlygas paraginti skirtingus sektorius ir įmones įvertinti, ar jų funkcijų klasifikavimo sistemos atspindi lyčių aspektą, kaip to reikalaujama, ir, jei reikia, atlikti reikiamus taisymus.

| 3.2. | Komisijos pateiktoje iniciatyvoje reikėtų paraginti valstybes nares pradėti taikyti moterų ir vyrų lygybės principą atitinkantį funkcijų klasifikavimą, taip suteikiant galimybę darbdaviams ir darbuotojams atpažinti galimus diskriminacijos dėl darbo užmokesčio atvejus, pagrįstus šališka darbo užmokesčio sistemos apibrėžtimi. Svarbu ir toliau gerbti valstybių narių nacionalinės teisės aktus ir tradicijas, susijusias su darbo santykių sistema. Be to, tokie darbo vertinimo ir funkcijų klasifikavimo elementai turėtų būti skaidrūs ir prieinami visoms suinteresuotosioms šalims, darbo inspekcijoms ir lygybės įstaigoms. |
| --- | --- |

3.2.

Komisijos pateiktoje iniciatyvoje reikėtų paraginti valstybes nares pradėti taikyti moterų ir vyrų lygybės principą atitinkantį funkcijų klasifikavimą, taip suteikiant galimybę darbdaviams ir darbuotojams atpažinti galimus diskriminacijos dėl darbo užmokesčio atvejus, pagrįstus šališka darbo užmokesčio sistemos apibrėžtimi. Svarbu ir toliau gerbti valstybių narių nacionalinės teisės aktus ir tradicijas, susijusias su darbo santykių sistema. Be to, tokie darbo vertinimo ir funkcijų klasifikavimo elementai turėtų būti skaidrūs ir prieinami visoms suinteresuotosioms šalims, darbo inspekcijoms ir lygybės įstaigoms.

| 3.3. | Valstybės narės turėtų atlikti išsamų vertinimą, daugiausia dėmesio skirdamos profesijoms, kuriomis dažniausiai verčiasi moterys. |
| --- | --- |

3.3.

Valstybės narės turėtų atlikti išsamų vertinimą, daugiausia dėmesio skirdamos profesijoms, kuriomis dažniausiai verčiasi moterys.

| 3.4. | Nediskriminacinis profesinis vertinimas turi būti grindžiamas naujomis darbuotojų skirstymo ir darbo organizavimo sistemomis, darbo patirtimi ir našumu, visų pirma vertinamais kokybiniu požiūriu, t.y. atsižvelgiant į išsilavinimą ir kitas kvalifikacijas, psichologinius ir fizinius reikalavimus, atsakomybės už žmones bei materialinius išteklius laipsnį, o jais remiantis parengiami vertinimo duomenys ir lentelės, padedantys nustatyti užmokestį, deramai laikantis palyginamumo principo. |
| --- | --- |

3.4.

Nediskriminacinis profesinis vertinimas turi būti grindžiamas naujomis darbuotojų skirstymo ir darbo organizavimo sistemomis, darbo patirtimi ir našumu, visų pirma vertinamais kokybiniu požiūriu, t.y. atsižvelgiant į išsilavinimą ir kitas kvalifikacijas, psichologinius ir fizinius reikalavimus, atsakomybės už žmones bei materialinius išteklius laipsnį, o jais remiantis parengiami vertinimo duomenys ir lentelės, padedantys nustatyti užmokestį, deramai laikantis palyginamumo principo.

4 rekomendacija.
     
  LYGYBĖS UŽTIKRINIMO INSTITUCIJOS IR TEISIŲ GYNIMO PRIEMONĖS

Mažinant DUS lygybės skatinimo ir stebėsenos institucijų vaidmuo turėtų būti svarbesnis. Šios institucijos turėtų būti įgaliotos stebėti ir, kai įmanoma, veiksmingiau ir labiau nepriklausomai užtikrinti lyčių lygybės teisės aktų taikymą, taip pat apie tai teikti ataskaitas. Be to, jų veikla turėtų būti atitinkamai finansuojama. Reikėtų persvarstyti Direktyvos 2006/54/EB 20 straipsnį ir išplėsti šių institucijų įgaliojimus, suteikiant joms teisę:

| — | remti ir konsultuoti nuo diskriminacijos dėl darbo užmokesčio nukentėjusius asmenis; |
| --- | --- |

—

remti ir konsultuoti nuo diskriminacijos dėl darbo užmokesčio nukentėjusius asmenis;

| — | atlikti nepriklausomus darbo užmokesčio skirtumo tyrimus; |
| --- | --- |

—

atlikti nepriklausomus darbo užmokesčio skirtumo tyrimus;

| — | skelbti nepriklausomas ataskaitas ir teikti rekomendacijas visais su diskriminacija dėl darbo užmokesčio susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

—

skelbti nepriklausomas ataskaitas ir teikti rekomendacijas visais su diskriminacija dėl darbo užmokesčio susijusiais klausimais;

| — | savo iniciatyva pradėti tyrimus; |
| --- | --- |

—

savo iniciatyva pradėti tyrimus;

| — | taikyti sankcijas tais atvejais, kai pažeidžiamas vienodo darbo užmokesčio už vienodą darbą principas, ir (arba) patraukti į teismą dėl diskriminacijos dėl darbo užmokesčio; |
| --- | --- |

—

taikyti sankcijas tais atvejais, kai pažeidžiamas vienodo darbo užmokesčio už vienodą darbą principas, ir (arba) patraukti į teismą dėl diskriminacijos dėl darbo užmokesčio;

| — | organizuoti socialiniams partneriams, advokatams, teisėjams ir ombudsmenams specialius mokymus, kurie būtų grindžiami analizės ir tikslinėmis priemonėmis, naudotinomis sudarant sutartis arba tikrinant, ar įgyvendinamos darbo užmokesčio skirtumų mažinimo taisyklės ir politika, taip pat organizuoti darbdaviams mokymo kursus nešališko darbo vertinimo klausimais ir aprūpinti juos mokymo medžiaga. |
| --- | --- |

—

organizuoti socialiniams partneriams, advokatams, teisėjams ir ombudsmenams specialius mokymus, kurie būtų grindžiami analizės ir tikslinėmis priemonėmis, naudotinomis sudarant sutartis arba tikrinant, ar įgyvendinamos darbo užmokesčio skirtumų mažinimo taisyklės ir politika, taip pat organizuoti darbdaviams mokymo kursus nešališko darbo vertinimo klausimais ir aprūpinti juos mokymo medžiaga.

5 rekomendacija.
     
  SOCIALINIS DIALOGAS

Būtina toliau tikrinti kolektyvines sutartis ir taikomas darbo užmokesčio ir funkcijų klasifikavimo sistemas, daugiausia atsižvelgiant į tai, kaip vertinami ne visą darbo laiką dirbantys darbuotojai, taip pat darbuotojai, dirbantys pagal kitus neįprastus darbo susitarimus arba gaunantys papildomas išmokas ir (arba) premijas, įskaitant išmokas natūra. Atliekant tokį tikrinimą reikėtų išnagrinėti ne tik pirmines, bet ir antrines darbo sąlygas bei profesines socialinio aprūpinimo sistemas (atostogų suteikimo tvarką, pensijų sistemas, įmonių automobilių naudojimą, vaikų priežiūros tvarką, lankstų darbo laiką, premijų skyrimą ir pan.). Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalinės teisės aktus, kolektyvines sutartis arba praktiką, turėtų skatinti socialinius partnerius įdiegti lyčių požiūriu nešališką funkcijų klasifikavimo sistemą, kuria suteikiama galimybė darbdaviams ir darbuotojams atpažinti galimus diskriminacijos dėl darbo užmokesčio atvejus, pagrįstus šališka darbo užmokesčio sistemos apibrėžtimi.

Vadovybė gali atlikti svarbesnį vaidmenį ne tik užtikrinant lygybę mokamo darbo užmokesčio srityje, bet ir kuriant vienodam priežiūros įsipareigojimų pasidalijimui bei ir vyrų, ir moterų karjeros pažangai palankią aplinką.

Socialiniai partneriai turėtų būti įgalioti įtraukti vienodo darbo užmokesčio klausimus ne tik į savo atstovaujamo sektoriaus, bet ir į kitų sektorių darbotvarkę; jie taip pat turėtų siekti užtikrinti sektorių pusiausvyrą (2).

Komisija turėtų parengti veikiantį, praktiškai orientuotą ir naudotojui patogų gairių rinkinį, kuris būtų naudojamas vykdant socialinį dialogą bendrovėse ir valstybėse narėse. Į jį turėtų būti įtrauktos gairės ir kriterijai, kuriais galima vadovautis sprendžiant dėl darbo vertės ir lyginant darbus. Jame taip pat reikėtų įtraukti pasiūlymus dėl galimų darbo vertinimo metodų.

6 rekomendacija.
     
  DISKRIMINACIJOS PREVENCIJA

Į Direktyvos 2006/54/EB 26 straipsnį dėl diskriminacijos prevencijos reikėtų įtraukti konkrečias nuostatas dėl diskriminacijos darbo užmokesčio srityje prevencijos, kad valstybės narės, dalyvaujant socialiniams partneriams ir lygių galimybių organizacijoms, patvirtintų:

| — | specialias mokymo ir funkcijų klasifikavimo priemones, kuriomis siekiama įdiegti profesinio mokymo sistemą, išvengti diskriminacijos mokymo ir klasifikavimo bei ekonominio kompetencijos įvertinimo srityse ir ją panaikinti, |
| --- | --- |

—

specialias mokymo ir funkcijų klasifikavimo priemones, kuriomis siekiama įdiegti profesinio mokymo sistemą, išvengti diskriminacijos mokymo ir klasifikavimo bei ekonominio kompetencijos įvertinimo srityse ir ją panaikinti,

| — | konkrečią politiką, kurią įgyvendinant būtų sudarytos sąlygos suderinti profesinę veiklą ir šeimos bei asmeninį gyvenimą ir kuri apimtų aukštos kokybės ir prieinamas vaikų ir kitokios priežiūros paslaugas bei kitų priklausomų asmenų priežiūros paslaugas, lankstų darbo organizavimą ir darbo laiką, motinystės, tėvystės, vaiko priežiūros ir šeimos atostogas, |
| --- | --- |

—

konkrečią politiką, kurią įgyvendinant būtų sudarytos sąlygos suderinti profesinę veiklą ir šeimos bei asmeninį gyvenimą ir kuri apimtų aukštos kokybės ir prieinamas vaikų ir kitokios priežiūros paslaugas bei kitų priklausomų asmenų priežiūros paslaugas, lankstų darbo organizavimą ir darbo laiką, motinystės, tėvystės, vaiko priežiūros ir šeimos atostogas,

| — | konkrečias priemones (pagal SESV 157 straipsnio 4 dalį), kurios padėtų panaikinti darbo užmokesčio skirtumus ir susiskaidymą pagal lytį ir kurias socialiniai partneriai ir lygių galimybių organizacijos taikytų įvairiais sutarčių sudarymo etapais ir sektorių lygmenimis, pvz., ragintų sudaryti darbo užmokesčio susitarimus, kuriais siekiama panaikinti DUS, tikrintų, ar mokamas vienodas darbo užmokestis, nustatytų kokybinius ir kiekybinius tikslus ir gaires ir skatintų keistis geriausios patirties pavyzdžiais, |
| --- | --- |

—

konkrečias priemones (pagal SESV 157 straipsnio 4 dalį), kurios padėtų panaikinti darbo užmokesčio skirtumus ir susiskaidymą pagal lytį ir kurias socialiniai partneriai ir lygių galimybių organizacijos taikytų įvairiais sutarčių sudarymo etapais ir sektorių lygmenimis, pvz., ragintų sudaryti darbo užmokesčio susitarimus, kuriais siekiama panaikinti DUS, tikrintų, ar mokamas vienodas darbo užmokestis, nustatytų kokybinius ir kiekybinius tikslus ir gaires ir skatintų keistis geriausios patirties pavyzdžiais,

| — | į viešąsias sutartis įtrauktiną nuostatą, pagal kurią reikalaujama gerbti lyčių lygybę ir užtikrinti vienodą darbo užmokestį už vienodą darbą. |
| --- | --- |

—

į viešąsias sutartis įtrauktiną nuostatą, pagal kurią reikalaujama gerbti lyčių lygybę ir užtikrinti vienodą darbo užmokestį už vienodą darbą.

7 rekomendacija.
     
  LYČIŲ ASPEKTO INTEGRAVIMAS

Reikėtų geriau integruoti lyčių aspektą į Direktyvos 2006/54/EB 29 straipsnį įtraukiant tikslias valstybėms narėms skirtas gaires dėl vienodo darbo užmokesčio principo taikymo ir dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo mažinimo. Komisija turėtų pasirengti padėti valstybėms narėms ir kitoms suinteresuotosioms šalims įgyvendinti praktines priemones, kuriomis siekiama mažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, ir imtis šių veiksmų:

| — | rengti ataskaitų teikimo sistemas, skirtas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumams įvertinti, |
| --- | --- |

—

rengti ataskaitų teikimo sistemas, skirtas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumams įvertinti,

| — | sukurti duomenų banką, kuriame būtų kaupiama informacija apie darbuotojų klasifikavimo ir darbo organizavimo sistemų pokyčius, |
| --- | --- |

—

sukurti duomenų banką, kuriame būtų kaupiama informacija apie darbuotojų klasifikavimo ir darbo organizavimo sistemų pokyčius,

| — | lyginti ir skleisti bandymų, susijusių su darbo organizavimo pertvarka, rezultatus, |
| --- | --- |

—

lyginti ir skleisti bandymų, susijusių su darbo organizavimo pertvarka, rezultatus,

| — | skleisti informaciją apie praktines priemones, visų pirma skirtas MVĮ (pvz., apie informacinėmis technologijomis grindžiamą priemonę LOGIB-D), kuriomis galima sumažinti darbo užmokesčio skirtumus, įskaitant nacionalines ar skirtingų sektorių kolektyvines sutartis, ir platinti naudojimosi šiomis priemonėmis gaires, |
| --- | --- |

—

skleisti informaciją apie praktines priemones, visų pirma skirtas MVĮ (pvz., apie informacinėmis technologijomis grindžiamą priemonę LOGIB-D), kuriomis galima sumažinti darbo užmokesčio skirtumus, įskaitant nacionalines ar skirtingų sektorių kolektyvines sutartis, ir platinti naudojimosi šiomis priemonėmis gaires,

| — | parengti Europos vienodo darbo užmokesčio kokybės sertifikatą, kurį įstaigos, įmonės ir valdžios institucijos galėtų naudoti, kad parodytų, jog laikosi konkrečių vienodo darbo užmokesčio kriterijų, pvz., atlyginimų skaidrumo, sukūrimą bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir asociacijomis, |
| --- | --- |

—

parengti Europos vienodo darbo užmokesčio kokybės sertifikatą, kurį įstaigos, įmonės ir valdžios institucijos galėtų naudoti, kad parodytų, jog laikosi konkrečių vienodo darbo užmokesčio kriterijų, pvz., atlyginimų skaidrumo, sukūrimą bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir asociacijomis,

| — | parengti specialias gaires, skirtas su kolektyvinėmis sutartimis susijusiems darbo užmokesčio skirtumams kontroliuoti, ir pateikti šiuos į įvairias kalbas išverstus duomenis visiems prieinamoje interneto svetainėje. |
| --- | --- |

—

parengti specialias gaires, skirtas su kolektyvinėmis sutartimis susijusiems darbo užmokesčio skirtumams kontroliuoti, ir pateikti šiuos į įvairias kalbas išverstus duomenis visiems prieinamoje interneto svetainėje.

8 rekomendacija.
     
  SANKCIJOS

| 8.1. | Akivaizdu, kad dėl įvairių priežasčių vyrų ir moterų darbo užmokesčio reglamentavimo teisės aktai nėra labai veiksmingi, todėl Komisija ir valstybės narės, atsižvelgdamos į tai, kad tik įgyvendinant teisės aktus šios problemos neįmanoma visiškai išspręsti, turėtų sutvirtinti galiojančius teisės aktus veiksmingomis, proporcingomis ir atgrasančiomis sankcijomis. |
| --- | --- |

8.1.

Akivaizdu, kad dėl įvairių priežasčių vyrų ir moterų darbo užmokesčio reglamentavimo teisės aktai nėra labai veiksmingi, todėl Komisija ir valstybės narės, atsižvelgdamos į tai, kad tik įgyvendinant teisės aktus šios problemos neįmanoma visiškai išspręsti, turėtų sutvirtinti galiojančius teisės aktus veiksmingomis, proporcingomis ir atgrasančiomis sankcijomis.

| 8.2. | Svarbu, kad valstybės narės imtųsi reikiamų priemonių ir užtikrintų, jog vienodo užmokesčio už vienodos vertės darbą principo pažeidėjams, atsižvelgiant į galiojančias teisines nuostatas, būtų taikomos atitinkamos sankcijos. |
| --- | --- |

8.2.

Svarbu, kad valstybės narės imtųsi reikiamų priemonių ir užtikrintų, jog vienodo užmokesčio už vienodos vertės darbą principo pažeidėjams, atsižvelgiant į galiojančias teisines nuostatas, būtų taikomos atitinkamos sankcijos.

| 8.3. | Nepaisant galiojančių teisės aktų, patikrinimai ir nuobaudos dažnai yra apgailėtinai netinkami kai problema yra susijusi su nevienodu užmokesčiu. Šiuos klausimus reikia spręsti kaip ypatingos svarbos klausimus, o už jų sprendimą atsakingoms agentūroms ir įstaigoms būtina suteikti reikalingus techninius bei finansinius išteklius. |
| --- | --- |

8.3.

Nepaisant galiojančių teisės aktų, patikrinimai ir nuobaudos dažnai yra apgailėtinai netinkami kai problema yra susijusi su nevienodu užmokesčiu. Šiuos klausimus reikia spręsti kaip ypatingos svarbos klausimus, o už jų sprendimą atsakingoms agentūroms ir įstaigoms būtina suteikti reikalingus techninius bei finansinius išteklius.

| 8.4. | Primenama, kad pagal Direktyvą 2006/54/EB valstybės narės jau įpareigotos išmokėti kompensaciją arba atlyginti žalą (18 straipsnis) ir taikyti sankcijas (25 straipsnis). Tačiau, siekiant išvengti vienodo darbo užmokesčio principo pažeidimų, šių nuostatų nepakanka. Todėl siūloma atlikti tyrimą dėl toliau išvardytų galimų sankcijų taikymo tinkamumo, veiksmingumo ir poveikio:






  — | Nuobaudų, į kurias reikia įtraukti kompensacijos išmokėjimą nukentėjusiam asmeniui; |
| --- | --- | --- |

8.4.

Primenama, kad pagal Direktyvą 2006/54/EB valstybės narės jau įpareigotos išmokėti kompensaciją arba atlyginti žalą (18 straipsnis) ir taikyti sankcijas (25 straipsnis). Tačiau, siekiant išvengti vienodo darbo užmokesčio principo pažeidimų, šių nuostatų nepakanka. Todėl siūloma atlikti tyrimą dėl toliau išvardytų galimų sankcijų taikymo tinkamumo, veiksmingumo ir poveikio:

—

Nuobaudų, į kurias reikia įtraukti kompensacijos išmokėjimą nukentėjusiam asmeniui;

| — | administracinių baudų (pvz., kai nepateikiama arba neatliekama darbo inspekcijų arba kompetentingų lygybės užtikrinimo institucijų prašyta pagal lytis suskirstyta statistinių duomenų apie darbo užmokestį analizė ir įvertinimas (pagal 2 rekomendaciją) arba kai apie juos, kaip privaloma, nepranešama); |
| --- | --- |

—

administracinių baudų (pvz., kai nepateikiama arba neatliekama darbo inspekcijų arba kompetentingų lygybės užtikrinimo institucijų prašyta pagal lytis suskirstyta statistinių duomenų apie darbo užmokestį analizė ir įvertinimas (pagal 2 rekomendaciją) arba kai apie juos, kaip privaloma, nepranešama);

| — | teisės gauti valstybės paramą ir subsidijas (įskaitant valstybių narių administruojamą ES finansavimą) ir dalyvauti viešuosiuose pirkimuose atėmimo, kaip jau numatyta 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (3) ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (4) nuostatose. |
| --- | --- |

—

teisės gauti valstybės paramą ir subsidijas (įskaitant valstybių narių administruojamą ES finansavimą) ir dalyvauti viešuosiuose pirkimuose atėmimo, kaip jau numatyta 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (3) ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (4) nuostatose.

| — | pažeidėjų identifikavimą ir viešą paskelbimą. |
| --- | --- |

—

pažeidėjų identifikavimą ir viešą paskelbimą.

9 rekomendacija.
     
  SĄJUNGOS REGLAMENTAVIMO IR SĄJUNGOS POLITIKOS SUPAPRASTINIMAS

| 9.1. | Viena iš sričių, kuriose reikia nedelsiant imtis veiksmų, susijusi su tuo, kad darbo užmokesčio skirtumas, atrodo, siejamas su darbu ne visą darbo laiką. Norint panaikinti šiuos skirtumus, reikia įvertinti ir galbūt persvarstyti Direktyvą 97/81/EB, kurioje nurodyta, kad su visą darbo laiką ir ne visą darbo laiką dirbančiais darbuotojais turi būti elgiamasi vienodai ir kad sudarant kolektyvines sutartis reikia imtis kryptingesnių ir veiksmingesnių veiksmų. |
| --- | --- |

9.1.

Viena iš sričių, kuriose reikia nedelsiant imtis veiksmų, susijusi su tuo, kad darbo užmokesčio skirtumas, atrodo, siejamas su darbu ne visą darbo laiką. Norint panaikinti šiuos skirtumus, reikia įvertinti ir galbūt persvarstyti Direktyvą 97/81/EB, kurioje nurodyta, kad su visą darbo laiką ir ne visą darbo laiką dirbančiais darbuotojais turi būti elgiamasi vienodai ir kad sudarant kolektyvines sutartis reikia imtis kryptingesnių ir veiksmingesnių veiksmų.

| 9.2. | Į užimtumo gaires reikėtų nedelsiant įtraukti konkretų tikslą sumažinti darbo užmokesčio skirtumus, inter alia, susijusį su galimybių moterims dalyvauti profesiniuose mokymuose suteikimu ir jų kvalifikacijos bei gebėjimų pripažinimu. |
| --- | --- |

9.2.

Į užimtumo gaires reikėtų nedelsiant įtraukti konkretų tikslą sumažinti darbo užmokesčio skirtumus, inter alia, susijusį su galimybių moterims dalyvauti profesiniuose mokymuose suteikimu ir jų kvalifikacijos bei gebėjimų pripažinimu.

---

(1)  OL L 45, 1975 2 19, p. 19.

(2)  2010 m. kovo 5 d. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaita „Vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo problemos sprendimas. Vyriausybių ir socialinių partnerių veiksmai“, p. 30.

(3)  OL L 134, 2004 4 30, p. 1.

(4)  OL L 134, 2004 4 30, p. 114.

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/85 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/85

---

2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienisŠveicarijos nustatytos leidimų gyventi šalyje išdavimo Lenkijos, Lietuvos, Latvijos, Estijos, Slovėnijos, Slovakijos, Čekijos Respublikos ir Vengrijos piliečiams kvotos

P7_TA(2012)0226

2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Šveicarijos nustatytos leidimų gyventi šalyje išdavimo Lenkijos, Lietuvos, Latvijos, Estijos, Slovėnijos, Slovakijos, Čekijos Respublikos ir Vengrijos piliečiams kvotos (2012/2661(RSP))

2013/C 264 E/13

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos laisvosios prekybos susitarimą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos laisvosios prekybos susitarimą (1),

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 21 d. Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl laisvo asmenų judėjimo (2), ypač į jo I priedą dėl laisvo asmenų judėjimo ir III priedą dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 21 d. Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl laisvo asmenų judėjimo (2), ypač į jo I priedą dėl laisvo asmenų judėjimo ir III priedą dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 26 d. pasirašytą Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl laisvo asmenų judėjimo protokolą dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos prisijungimo prie šio susitarimo joms įstojus į Europos Sąjungą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 26 d. pasirašytą Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl laisvo asmenų judėjimo protokolą dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos prisijungimo prie šio susitarimo joms įstojus į Europos Sąjungą (3),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 27 d. pasirašytą Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl laisvo asmenų judėjimo protokolą dėl į Europos Sąjungą įstojusių Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos prisijungimo prie šio susitarimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 27 d. pasirašytą Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl laisvo asmenų judėjimo protokolą dėl į Europos Sąjungą įstojusių Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos prisijungimo prie šio susitarimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją „EEE ir Šveicarijos ryšiai: visiško vidaus rinkos sukūrimo kliūtys“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją „EEE ir Šveicarijos ryšiai: visiško vidaus rinkos sukūrimo kliūtys“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl ES santykių su Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalimis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl ES santykių su Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalimis,

| — | atsižvelgdamas į Šveicarijos Federalinės Tarybos 2012 m. gegužės 18 d. sprendimą dėl apsaugos išlygos taikymo aštuonioms ES valstybėms narėms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Šveicarijos Federalinės Tarybos 2012 m. gegužės 18 d. sprendimą dėl apsaugos išlygos taikymo aštuonioms ES valstybėms narėms,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 14 d. ir gegužės 16 d. klausimus Komisijai dėl Šveicarijos nustatytų leidimų gyventi šalyje išdavimo Lenkijos, Lietuvos, Latvijos, Estijos, Slovėnijos, Slovakijos, Čekijos Respublikos ir Vengrijos piliečiams kvotų (O-000113/2012 – B7-0115/2012 ir O-000115/2012 – B7-0116/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 14 d. ir gegužės 16 d. klausimus Komisijai dėl Šveicarijos nustatytų leidimų gyventi šalyje išdavimo Lenkijos, Lietuvos, Latvijos, Estijos, Slovėnijos, Slovakijos, Čekijos Respublikos ir Vengrijos piliečiams kvotų (O-000113/2012 – B7-0115/2012 ir O-000115/2012 – B7-0116/2012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Šveicarijos Federalinė Taryba nusprendė nuo 2012 m. gegužės 1 d. taikyti kiekybinius apribojimus dėl B kategorijos leidimų gyventi šalyje iki penkerių metų Lenkijos, Lietuvos, Latvijos, Estijos, Slovėnijos, Slovakijos, Čekijos Respublikos ir Vengrijos piliečiams; |
| --- | --- |

A.

kadangi Šveicarijos Federalinė Taryba nusprendė nuo 2012 m. gegužės 1 d. taikyti kiekybinius apribojimus dėl B kategorijos leidimų gyventi šalyje iki penkerių metų Lenkijos, Lietuvos, Latvijos, Estijos, Slovėnijos, Slovakijos, Čekijos Respublikos ir Vengrijos piliečiams;

| B. | kadangi priimdamos šį sprendimą Šveicarijos institucijos priminė vadinamąją apsaugos išlygą, įtvirtintą 1999 m. susitarimo 10 straipsnyje, pagal kurią Šveicarijai leidžiama taikyti šias ribojamąsias priemones, jei per nustatytus metus suteiktų leidimų gyventi skaičius didesnis nei trijų ankstesnių metų vidurkis mažiausiai 10 proc.; kadangi Šveicarijos institucijos paskelbė, kad tokia padėtis susidarė minėtų aštuonių Europos Sąjungos (ES) valstybių narių piliečių atveju; |
| --- | --- |

B.

kadangi priimdamos šį sprendimą Šveicarijos institucijos priminė vadinamąją apsaugos išlygą, įtvirtintą 1999 m. susitarimo 10 straipsnyje, pagal kurią Šveicarijai leidžiama taikyti šias ribojamąsias priemones, jei per nustatytus metus suteiktų leidimų gyventi skaičius didesnis nei trijų ankstesnių metų vidurkis mažiausiai 10 proc.; kadangi Šveicarijos institucijos paskelbė, kad tokia padėtis susidarė minėtų aštuonių Europos Sąjungos (ES) valstybių narių piliečių atveju;

| C. | kadangi pagal apsaugos išlygą, kurią priminė Šveicarijos institucijos, įrašytą 1999 m. susitarimo 10 straipsnyje, nenumatyta jokio skirstymo pagal pilietybę, kai reikia nustatyti leidimų gyventi skaičiaus viršutines ribas arba šių leidimų kvotas, ir kalbama apie Europos bendrijos samdomus ir savarankiškai dirbančius asmenis; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal apsaugos išlygą, kurią priminė Šveicarijos institucijos, įrašytą 1999 m. susitarimo 10 straipsnyje, nenumatyta jokio skirstymo pagal pilietybę, kai reikia nustatyti leidimų gyventi skaičiaus viršutines ribas arba šių leidimų kvotas, ir kalbama apie Europos bendrijos samdomus ir savarankiškai dirbančius asmenis;

| D. | kadangi minėtų aštuonių valstybių narių, įstojusių į ES 2004 m., atžvilgiu Šveicarija taikė kiekybinius apribojimus iki 2011 m. balandžio 30 d., kaip buvo leidžiama pagal 2004 m. protokolą; kadangi taikoma 1999 m. susitarimo 10 straipsnio 4 dalis dėl pereinamojo laikotarpio pabaigos; |
| --- | --- |

D.

kadangi minėtų aštuonių valstybių narių, įstojusių į ES 2004 m., atžvilgiu Šveicarija taikė kiekybinius apribojimus iki 2011 m. balandžio 30 d., kaip buvo leidžiama pagal 2004 m. protokolą; kadangi taikoma 1999 m. susitarimo 10 straipsnio 4 dalis dėl pereinamojo laikotarpio pabaigos;

| E. | kadangi į situaciją reikia žvelgti platesniu mastu, nes Šveicarijos institucijos ėmėsi priemonių, kurios kenkia jau pasiektai dvišalių susitarimų įgyvendinimo pažangai ir dėl kurių Parlamentas jau išreiškė savo susirūpinimą 2010 m. rugsėjo mėn. rezoliucijoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi į situaciją reikia žvelgti platesniu mastu, nes Šveicarijos institucijos ėmėsi priemonių, kurios kenkia jau pasiektai dvišalių susitarimų įgyvendinimo pažangai ir dėl kurių Parlamentas jau išreiškė savo susirūpinimą 2010 m. rugsėjo mėn. rezoliucijoje;

| F. | kadangi Šveicarija priėmė kai kurias vadinamąsias papildomas priemones, taikomas su Susitarimu dėl laisvo asmenų judėjimo (angl. FMPA), kurios ES įmonėms, o būtent mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), gali trukdyti teikti paslaugas Šveicarijoje, ir kadangi pagal Teisingumo Teismo praktiką kai kurios iš šių papildomų priemonių gali būti priimtinos tik jei jos proporcingai saugo bendrąjį interesą, kuris dar nėra ginamas paslaugų teikėjų kilmės valstybėje; |
| --- | --- |

F.

kadangi Šveicarija priėmė kai kurias vadinamąsias papildomas priemones, taikomas su Susitarimu dėl laisvo asmenų judėjimo (angl. FMPA), kurios ES įmonėms, o būtent mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), gali trukdyti teikti paslaugas Šveicarijoje, ir kadangi pagal Teisingumo Teismo praktiką kai kurios iš šių papildomų priemonių gali būti priimtinos tik jei jos proporcingai saugo bendrąjį interesą, kuris dar nėra ginamas paslaugų teikėjų kilmės valstybėje;

| G. | kadangi kai kurios iš šių papildomų priemonių yra neproporcingos palyginti su numatytais tikslais, pavyzdžiui, įpareigojimas pateikti išankstinį pranešimą per aštuonių dienų laukimo laikotarpį, reikalavimas prisidėti prie trišalės komisijos reikalavimų vykdymo išlaidų ir įpareigojimas užsienio įmonėms, teikiančioms tarpvalstybines paslaugas, pateikti finansinio sąžiningumo garantiją; kadangi šios priemonė sukelia ypač daug sunkumų MVĮ, norinčioms teikti paslaugas Šveicarijoje; |
| --- | --- |

G.

kadangi kai kurios iš šių papildomų priemonių yra neproporcingos palyginti su numatytais tikslais, pavyzdžiui, įpareigojimas pateikti išankstinį pranešimą per aštuonių dienų laukimo laikotarpį, reikalavimas prisidėti prie trišalės komisijos reikalavimų vykdymo išlaidų ir įpareigojimas užsienio įmonėms, teikiančioms tarpvalstybines paslaugas, pateikti finansinio sąžiningumo garantiją; kadangi šios priemonė sukelia ypač daug sunkumų MVĮ, norinčioms teikti paslaugas Šveicarijoje;

| H. | kadangi Šveicarijos institucijos, pažeisdamos Susitarimo dėl laisvo asmenų judėjimo nuostatas, nusprendė neleisti Vokietijos ir Austrijos taksi imti keleivius Šveicarijos oro uostuose; |
| --- | --- |

H.

kadangi Šveicarijos institucijos, pažeisdamos Susitarimo dėl laisvo asmenų judėjimo nuostatas, nusprendė neleisti Vokietijos ir Austrijos taksi imti keleivius Šveicarijos oro uostuose;

| I. | kadangi šie klausimai ne kartą buvo aptariami su Šveicarija Jungtiniame komitete, įsteigtame pagal Susitarimą dėl laisvo asmenų judėjimo; kadangi Jungtinis komitetas negalėjo išspręsti šių klausimų; |
| --- | --- |

I.

kadangi šie klausimai ne kartą buvo aptariami su Šveicarija Jungtiniame komitete, įsteigtame pagal Susitarimą dėl laisvo asmenų judėjimo; kadangi Jungtinis komitetas negalėjo išspręsti šių klausimų;

| J. | kadangi leidžiami tik riboti Susitarimo dėl laisvo asmenų judėjimo pakeitimai siekiant suderinti jį su ES teisės aktų raida laisvo asmenų judėjimo srityje; kadangi Susitarimui dėl laisvo asmenų judėjimo trūksta veiksmingo priežiūros ir teisminės kontrolės mechanizmo, panašaus į mechanizmus, taikomus ES ir EEE; |
| --- | --- |

J.

kadangi leidžiami tik riboti Susitarimo dėl laisvo asmenų judėjimo pakeitimai siekiant suderinti jį su ES teisės aktų raida laisvo asmenų judėjimo srityje; kadangi Susitarimui dėl laisvo asmenų judėjimo trūksta veiksmingo priežiūros ir teisminės kontrolės mechanizmo, panašaus į mechanizmus, taikomus ES ir EEE;

Šveicarijos nustatytos leidimų gyventi šalyje išdavimo kvotos ES piliečiams

| 1. | labai apgailestauja, kad Šveicarijos institucijos nusprendė vėl taikyti kiekybinius apribojimus dėl ilgalaikių leidimų gyventi šalyje, suteikiamų ES piliečiams, kurie yra aštuonių valstybių narių, įstojusių į ES 2004 m., piliečiai, taigi, ribojamas laisvas žmonių judėjimas, numatytas pagal 1999 m. susitarimą su ES; |
| --- | --- |

1.

labai apgailestauja, kad Šveicarijos institucijos nusprendė vėl taikyti kiekybinius apribojimus dėl ilgalaikių leidimų gyventi šalyje, suteikiamų ES piliečiams, kurie yra aštuonių valstybių narių, įstojusių į ES 2004 m., piliečiai, taigi, ribojamas laisvas žmonių judėjimas, numatytas pagal 1999 m. susitarimą su ES;

| 2. | mano, kad šis sprendimas yra diskriminacinis ir neteisėtas, nes nėra teisinio pagrindo taikyti tokį skirstymą pagal pilietybę galiojančiose Šveicarijos ir ES sutartyse; ragina Šveicarijos institucijas peržiūrėti savo sprendimą ir nustoti taikyti apsaugos išlygą; |
| --- | --- |

2.

mano, kad šis sprendimas yra diskriminacinis ir neteisėtas, nes nėra teisinio pagrindo taikyti tokį skirstymą pagal pilietybę galiojančiose Šveicarijos ir ES sutartyse; ragina Šveicarijos institucijas peržiūrėti savo sprendimą ir nustoti taikyti apsaugos išlygą;

| 3. | pažymi, kad nesilaikoma taisyklių dėl 1999 m. susitarimo 10 straipsnio 4 dalies nuostatų, papildytų 2004 m. protokolu, taikymo; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad nesilaikoma taisyklių dėl 1999 m. susitarimo 10 straipsnio 4 dalies nuostatų, papildytų 2004 m. protokolu, taikymo;

| 4. | džiaugiasi dėl laiku pateikto ir kritiško Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Europos Komisijos pirmininko pavaduotojos pareiškimo, kuriuo ji ragina savo tarnybas imtis visų reikiamų veiksmų, kurių reikia siekiant paprašyti Šveicarijos institucijų panaikinti savo sprendimą; |
| --- | --- |

4.

džiaugiasi dėl laiku pateikto ir kritiško Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Europos Komisijos pirmininko pavaduotojos pareiškimo, kuriuo ji ragina savo tarnybas imtis visų reikiamų veiksmų, kurių reikia siekiant paprašyti Šveicarijos institucijų panaikinti savo sprendimą;

| 5. | pažymi, kad Šveicarija išplėtė laisvo judėjimo teises Bulgarijos ir Rumunijos piliečiams II protokole 2008 m.; vis dėlto apgailestauja, kad pagal susitarimą numatytas iki septynerių metų trukmės pereinamasis laikotarpis; nepritaria tam, kad 2011 m. gegužės mėn. Šveicarijos vyriausybė nusprendė pratęsti pereinamąjį laikotarpį bulgarams ir rumunams iki 2014 m. gegužės 31 d.; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad Šveicarija išplėtė laisvo judėjimo teises Bulgarijos ir Rumunijos piliečiams II protokole 2008 m.; vis dėlto apgailestauja, kad pagal susitarimą numatytas iki septynerių metų trukmės pereinamasis laikotarpis; nepritaria tam, kad 2011 m. gegužės mėn. Šveicarijos vyriausybė nusprendė pratęsti pereinamąjį laikotarpį bulgarams ir rumunams iki 2014 m. gegužės 31 d.;

| 6. | mano, kad, užuot taikę ribojamąsias priemones pagal galiojančią sistemą, abi šalys turėtų siekti parengti tinkamesnę, veiksmingesnę ir lankstesnę bendradarbiavimo sistemą siekiant palengvinti laisvą asmenų judėjimą; ragina Komisiją iškelti šį klausimą Šveicarijos institucijoms pirmai progai pasitaikius ir įtraukti šį punktą į Jungtinio komiteto, įsteigto pagal minėtą susitarimą, artimiausio posėdžio darbotvarkę; |
| --- | --- |

6.

mano, kad, užuot taikę ribojamąsias priemones pagal galiojančią sistemą, abi šalys turėtų siekti parengti tinkamesnę, veiksmingesnę ir lankstesnę bendradarbiavimo sistemą siekiant palengvinti laisvą asmenų judėjimą; ragina Komisiją iškelti šį klausimą Šveicarijos institucijoms pirmai progai pasitaikius ir įtraukti šį punktą į Jungtinio komiteto, įsteigto pagal minėtą susitarimą, artimiausio posėdžio darbotvarkę;

Visiško vidaus rinkos sukūrimo kliūtys

| 7. | prašo Komisijos nurodyti, kokių veiksmų imtasi nuo tada, kai priimta 2010 m. rugsėjo 7 d. Parlamento rezoliucija, siekiant išspręsti problemas, susijusias su papildomomis priemonėmis, dėl kurių MVĮ iš ES sunku teikti paslaugas Šveicarijoje, ir įtikinti Šveicarijos institucijas panaikinti taisykles, pagal kurias užsienio įmonės, teikiančios tarpvalstybines paslaugas, įpareigojamos pateikti finansinio sąžiningumo garantiją; |
| --- | --- |

7.

prašo Komisijos nurodyti, kokių veiksmų imtasi nuo tada, kai priimta 2010 m. rugsėjo 7 d. Parlamento rezoliucija, siekiant išspręsti problemas, susijusias su papildomomis priemonėmis, dėl kurių MVĮ iš ES sunku teikti paslaugas Šveicarijoje, ir įtikinti Šveicarijos institucijas panaikinti taisykles, pagal kurias užsienio įmonės, teikiančios tarpvalstybines paslaugas, įpareigojamos pateikti finansinio sąžiningumo garantiją;

| 8. | susirūpinęs dėl Šveicarijos Federalinės Tarybos sprendimo ištirti papildomas priemones; |
| --- | --- |

8.

susirūpinęs dėl Šveicarijos Federalinės Tarybos sprendimo ištirti papildomas priemones;

| 9. | pakartoja savo susirūpinimą dėl padėties Šveicarijos oro uostuose, kur dėl Šveicarijos institucijų atsisakymo Vokietijos ir Austrijos taksi neleidžiama imti keleivių, ir ragina Komisiją ištirti, ar šis sprendimas atitinka Susitarimą dėl laisvo asmenų judėjimo; |
| --- | --- |

9.

pakartoja savo susirūpinimą dėl padėties Šveicarijos oro uostuose, kur dėl Šveicarijos institucijų atsisakymo Vokietijos ir Austrijos taksi neleidžiama imti keleivių, ir ragina Komisiją ištirti, ar šis sprendimas atitinka Susitarimą dėl laisvo asmenų judėjimo;

| 10. | apgailestauja, kad susitarime neatsižvelgiama į Direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje; ragina energingiau priimti susitarimus su vidaus rinka susijusiose srityse siekiant ES teisyno vystymosi; |
| --- | --- |

10.

apgailestauja, kad susitarime neatsižvelgiama į Direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje; ragina energingiau priimti susitarimus su vidaus rinka susijusiose srityse siekiant ES teisyno vystymosi;

| 11. | mano, kad siekiant tolesnio Šveicarijos dalyvavimo bendrojoje rinkoje vystymosi. būtina, kad pagal ekonomines taisykles abiejų šalių ūkio subjektams būtų sudaryta skaidresnė ir nuspėjamesnė aplinka; |
| --- | --- |

11.

mano, kad siekiant tolesnio Šveicarijos dalyvavimo bendrojoje rinkoje vystymosi. būtina, kad pagal ekonomines taisykles abiejų šalių ūkio subjektams būtų sudaryta skaidresnė ir nuspėjamesnė aplinka;

| 12. | ragina toliau daryti pažangą ieškant horizontaliųjų sprendimų dėl klausimų, susijusių su tuo, kad reikia energingai derinti susitarimus su besivystančiu teisynu, vienodai suprasti susitarimus, kad reikalingi nepriklausomos priežiūros ir teisminio vykdymo mechanizmai, ginčų sprendimo tvarka, kurios negalima būtų skaidyti, kad reikalingas sprendimų priėmimo sistemos skaidrumas ir ryšys tarp jungtinių komitetų; |
| --- | --- |

12.

ragina toliau daryti pažangą ieškant horizontaliųjų sprendimų dėl klausimų, susijusių su tuo, kad reikia energingai derinti susitarimus su besivystančiu teisynu, vienodai suprasti susitarimus, kad reikalingi nepriklausomos priežiūros ir teisminio vykdymo mechanizmai, ginčų sprendimo tvarka, kurios negalima būtų skaidyti, kad reikalingas sprendimų priėmimo sistemos skaidrumas ir ryšys tarp jungtinių komitetų;

| 13. | pabrėžia, kad siekiant gero vidaus rinkos veikimo svarbu, jog kontrolės mechanizmo atitiktis siektų toliau nei tik nacionalinės priemonės; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad siekiant gero vidaus rinkos veikimo svarbu, jog kontrolės mechanizmo atitiktis siektų toliau nei tik nacionalinės priemonės;

| 14. | teigia, kad yra pasirengęs remti ES ir Šveicarijos santykių gilinimą siekiant nugalėti kliūtis, su kuriomis susiduria abi šalys; |
| --- | --- |

14.

teigia, kad yra pasirengęs remti ES ir Šveicarijos santykių gilinimą siekiant nugalėti kliūtis, su kuriomis susiduria abi šalys;

*

* *

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Šveicarijos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

15.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Šveicarijos vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  OL L 300, 1972 12 31, p. 189.

(2)  OL L 114, 2002 4 30, p. 6.

(3)  OL L 89, 2006 3 28, p. 30.

(4)  OL L 124, 2009 5 20, p. 53.

(5)  OL C 308 E, 2011 10 20, p. 18.

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/88 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/88

---

2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienisVenesuela: galimas pasitraukimas iš Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos

P7_TA(2012)0227

2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl galimo Venesuelos pasitraukimo iš Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos (2012/2653(RSP))

2013/C 264 E/14

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Venesuelos, t.y. 2007 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl Venesuelos dėl kanalo „Radio Caracas TV“ atvejo (1), 2008 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl politinių teisių atėmimo (2), 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl Manuelio Rosaleso atvejo (3), 2010 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl Venesuelos (4) ir 2010 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl Marijos Lourdes Afiuni atvejo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Venesuelos, t.y. 2007 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl Venesuelos dėl kanalo „Radio Caracas TV“ atvejo (1), 2008 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl politinių teisių atėmimo (2), 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl Manuelio Rosaleso atvejo (3), 2010 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl Venesuelos (4) ir 2010 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl Marijos Lourdes Afiuni atvejo (5),

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Amerikos žmogaus teisių ir pareigų deklaraciją, kuria buvo oficialiai pradėta taikyti Amerikos šalių žmogaus teisių apsaugos sistema (angl. IAHRS) ir atsižvelgdamas į Amerikos valstybių organizacijos (AVO) Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos įsteigimą 1959 m., kuriai Venesuela priklauso nuo 1977 m. ir į Amerikos šalių žmogaus teisių apsaugos sistemos įsteigimą 1979 m. teisės aktu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Amerikos žmogaus teisių ir pareigų deklaraciją, kuria buvo oficialiai pradėta taikyti Amerikos šalių žmogaus teisių apsaugos sistema (angl. IAHRS) ir atsižvelgdamas į Amerikos valstybių organizacijos (AVO) Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos įsteigimą 1959 m., kuriai Venesuela priklauso nuo 1977 m. ir į Amerikos šalių žmogaus teisių apsaugos sistemos įsteigimą 1979 m. teisės aktu,

| — | atsižvelgdamas į Amerikos šalių žmogaus teisių teismo įsteigimą 1979 m., kurio narė Venesuela yra nuo 1981 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amerikos šalių žmogaus teisių teismo įsteigimą 1979 m., kurio narė Venesuela yra nuo 1981 m.,

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas, 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių gynėjams palankių ES politikos priemonių (6) ir 2012 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje, įskaitant poveikį strateginei ES žmogaus teisių politikai (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas, 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių gynėjams palankių ES politikos priemonių (6) ir 2012 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje, įskaitant poveikį strateginei ES žmogaus teisių politikai (7),

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovo spaudai Ruperto Colville 2012 m. gegužės 4 d. išreikštus nuogąstavimus dėl galimo Venesuelos pasitraukimo iš IACHR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovo spaudai Ruperto Colville 2012 m. gegužės 4 d. išreikštus nuogąstavimus dėl galimo Venesuelos pasitraukimo iš IACHR,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi AVO su Amerikos šalių žmogaus teisių komisija, kuri veiklą pradėjo 1959 m., ir su Amerikos žmogaus teisių teismu, kuris buvo įsteigtas 1979 m. ir kurio spendimai grindžiami Amerikos žmogaus teisių konvencija arba San Chosė paktu, kuris įsigaliojo 1978 m. kaip priedas ir taisomasis veiksmas nepakankamai tvirtoms nacionalinėms teisingumo sistemoms, |
| --- | --- |

A.

kadangi AVO su Amerikos šalių žmogaus teisių komisija, kuri veiklą pradėjo 1959 m., ir su Amerikos žmogaus teisių teismu, kuris buvo įsteigtas 1979 m. ir kurio spendimai grindžiami Amerikos žmogaus teisių konvencija arba San Chosė paktu, kuris įsigaliojo 1978 m. kaip priedas ir taisomasis veiksmas nepakankamai tvirtoms nacionalinėms teisingumo sistemoms,

| B. | kadangi Amerikos žmogaus teisių ir pareigų deklaracijoje teigiama, kad vienas iš principų, kuriuo remiantis buvo įsteigta AVO, yra „pagrindinės asmens teisės“, |
| --- | --- |

B.

kadangi Amerikos žmogaus teisių ir pareigų deklaracijoje teigiama, kad vienas iš principų, kuriuo remiantis buvo įsteigta AVO, yra „pagrindinės asmens teisės“,

| C. | kadangi 24 iš 34 Amerikos valstybių organizacijos narių jau ratifikavo Amerikos šalių žmogaus teisių konvenciją; |
| --- | --- |

C.

kadangi 24 iš 34 Amerikos valstybių organizacijos narių jau ratifikavo Amerikos šalių žmogaus teisių konvenciją;

| D. | kadangi Venesuela yra prisijungusi prie Amerikos žmogaus teisių konvencijos ir yra IACHR narė, ir priklauso Amerikos šalių žmogaus teisių teismo, kuris yra atsakingas už Konvencijos nuostatų aiškinimą ir vykdymą, jurisdikcijai; kadangi Venesuela dalyvauja Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sistemoje, |
| --- | --- |

D.

kadangi Venesuela yra prisijungusi prie Amerikos žmogaus teisių konvencijos ir yra IACHR narė, ir priklauso Amerikos šalių žmogaus teisių teismo, kuris yra atsakingas už Konvencijos nuostatų aiškinimą ir vykdymą, jurisdikcijai; kadangi Venesuela dalyvauja Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sistemoje,

| E. | kadangi 2012 m. gegužės 2 d. prezidentas H. Chavezas paskelbė apie valstybės komiteto, skirto įvertinti galimybę pasitraukti iš Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos, steigimą; kadangi 2012 m. gegužės 3 d. Venesuelos užsienio reikalų ministras paragino kitas regiono vyriausybes padaryti tą patį, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2012 m. gegužės 2 d. prezidentas H. Chavezas paskelbė apie valstybės komiteto, skirto įvertinti galimybę pasitraukti iš Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos, steigimą; kadangi 2012 m. gegužės 3 d. Venesuelos užsienio reikalų ministras paragino kitas regiono vyriausybes padaryti tą patį,

| F. | kadangi nuo 1970 m. iki 2011 m. 4 IACHR sprendimai buvo susiję su Venesuela ir kadangi Teismas 2004 m. – 2012 m. svarstė 12 bylų; kadangi AVO per IACHR kelis kartus įspėjo Venesuelą dėl saviraiškos laivės, asmeninio saugumo, politinių teisių pažeidimų ir nebaudžiamumo, |
| --- | --- |

F.

kadangi nuo 1970 m. iki 2011 m. 4 IACHR sprendimai buvo susiję su Venesuela ir kadangi Teismas 2004 m. – 2012 m. svarstė 12 bylų; kadangi AVO per IACHR kelis kartus įspėjo Venesuelą dėl saviraiškos laivės, asmeninio saugumo, politinių teisių pažeidimų ir nebaudžiamumo,

| G. | kadangi per pastaruosius kelerius metus Venesuela keletą kartų sukritikavo IACHR ir teismą bei nuolat grasino pasitraukti, teigdama, kad IACHR yra šališka ir taiko dvigubus standartus; kadangi tai yra pirmas kartas, kai Venesuela ėmėsi rimtų priemonių siekdama pasitraukti; kadangi nuo 2002 m. Venesuela atmetė visus IACHR prašymus leisti atvykti į šalį; |
| --- | --- |

G.

kadangi per pastaruosius kelerius metus Venesuela keletą kartų sukritikavo IACHR ir teismą bei nuolat grasino pasitraukti, teigdama, kad IACHR yra šališka ir taiko dvigubus standartus; kadangi tai yra pirmas kartas, kai Venesuela ėmėsi rimtų priemonių siekdama pasitraukti; kadangi nuo 2002 m. Venesuela atmetė visus IACHR prašymus leisti atvykti į šalį;

| H. | kadangi EP rezoliucijų, ypač tų, kurios susijusios su politinių teisių atėmimu iš opozicijos lyderių ir politinio persekiojimo veiksmais, pavyzdžiui, RCTV uždarymu, turinys buvo patvirtintas keliais IACHR sprendimais ir rekomendacijomis; kadangi po šių nepalankių rekomendacijų ir po to, kai Venesuelos valdžios institucijos jų nesilaikė ar nevykdė, prezidentas H. Chavezas aktyvavo mechanizmą, skirtą savo šalies pasitraukimui iš pirmiau minėto tarptautinio subjekto; |
| --- | --- |

H.

kadangi EP rezoliucijų, ypač tų, kurios susijusios su politinių teisių atėmimu iš opozicijos lyderių ir politinio persekiojimo veiksmais, pavyzdžiui, RCTV uždarymu, turinys buvo patvirtintas keliais IACHR sprendimais ir rekomendacijomis; kadangi po šių nepalankių rekomendacijų ir po to, kai Venesuelos valdžios institucijos jų nesilaikė ar nevykdė, prezidentas H. Chavezas aktyvavo mechanizmą, skirtą savo šalies pasitraukimui iš pirmiau minėto tarptautinio subjekto;

| I. | kadangi Venesuelos Bolivaro Respublikos Aukščiausiojo Teisingumo Teismo Pirmininkas ir Generalinis prokuroras patvirtino prezidento Chavezo pasiūlymą Venesuelai pasitraukti iš IACHR, o tai aiškiai įrodo, kad valstybės valdžios institucijos, ir visų pirma teisminės institucijos, yra visiškai pavaldžios valstybės vadovo politiniams sprendimams; |
| --- | --- |

I.

kadangi Venesuelos Bolivaro Respublikos Aukščiausiojo Teisingumo Teismo Pirmininkas ir Generalinis prokuroras patvirtino prezidento Chavezo pasiūlymą Venesuelai pasitraukti iš IACHR, o tai aiškiai įrodo, kad valstybės valdžios institucijos, ir visų pirma teisminės institucijos, yra visiškai pavaldžios valstybės vadovo politiniams sprendimams;

| J. | kadangi IACHR, labai gerbiama institucija, kuri turi teigiamą įtaką regione, yra labai svarbi siekiant užtikrinti teisingumą daugybei žmogaus teisių pažeidimų aukų, ir taip pat suvaidino svarbų vaidmenį pereinant nuo diktatūrų, kurios anksčiau valdė daug šio regiono šalių, prie demokratijos; |
| --- | --- |

J.

kadangi IACHR, labai gerbiama institucija, kuri turi teigiamą įtaką regione, yra labai svarbi siekiant užtikrinti teisingumą daugybei žmogaus teisių pažeidimų aukų, ir taip pat suvaidino svarbų vaidmenį pereinant nuo diktatūrų, kurios anksčiau valdė daug šio regiono šalių, prie demokratijos;

| K. | kadangi IACHR, kaip savarankiška komisija, sudaryta iš septynių nepriklausomų narių, kurie veikia kaip individualūs asmenys, neatstovaudami jokiai šaliai, teikia bylas Amerikos šalių žmogaus teisių teismui, prašo OAS valstybes nares taikyti „atsargumo priemones“, siekiant išvengti nepataisomos žalos žmogaus teisėms sunkiais ir skubiais atvejais, ir gauna, analizuoja bei tiria individualias peticijas dėl žmogaus teisių pažeidimų; |
| --- | --- |

K.

kadangi IACHR, kaip savarankiška komisija, sudaryta iš septynių nepriklausomų narių, kurie veikia kaip individualūs asmenys, neatstovaudami jokiai šaliai, teikia bylas Amerikos šalių žmogaus teisių teismui, prašo OAS valstybes nares taikyti „atsargumo priemones“, siekiant išvengti nepataisomos žalos žmogaus teisėms sunkiais ir skubiais atvejais, ir gauna, analizuoja bei tiria individualias peticijas dėl žmogaus teisių pažeidimų;

| L. | kadangi regioninės žmogaus teisių institucijos vaidina labai svarbų vaidmenį žmogaus teisių apsaugos ir skatinimo sistemose ir stiprina visuotinius žmogaus teisių standartus bei sutartis, kaip tai ne kartą pripažino JT Generalinės Asamblėja ir jos žmogaus teisių taryba, taip pat NVO ir žmogaus teisių gynėjai; |
| --- | --- |

L.

kadangi regioninės žmogaus teisių institucijos vaidina labai svarbų vaidmenį žmogaus teisių apsaugos ir skatinimo sistemose ir stiprina visuotinius žmogaus teisių standartus bei sutartis, kaip tai ne kartą pripažino JT Generalinės Asamblėja ir jos žmogaus teisių taryba, taip pat NVO ir žmogaus teisių gynėjai;

| M. | kadangi, remiantis Amerikos šalių žmogaus teisių teismo statuto 1 straipsniu, jis yra savarankiška teisminė institucija, kurios tikslas yra taikyti ir aiškinti Amerikos žmogaus teisių konvenciją; kadangi jo sprendimai yra privalomi Konvencijos šalims signatarėms; |
| --- | --- |

M.

kadangi, remiantis Amerikos šalių žmogaus teisių teismo statuto 1 straipsniu, jis yra savarankiška teisminė institucija, kurios tikslas yra taikyti ir aiškinti Amerikos žmogaus teisių konvenciją; kadangi jo sprendimai yra privalomi Konvencijos šalims signatarėms;

| 1. | yra susirūpinęs dėl Venesuelos pareiškimo, kad ji steigia valstybės komitetą siekdama, jog būtų įvertinta galimybė pasitraukti iš Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos, ir ragina Venesuelos valdžios institucijas dar kartą apgalvoti savo poziciją; |
| --- | --- |

1.

yra susirūpinęs dėl Venesuelos pareiškimo, kad ji steigia valstybės komitetą siekdama, jog būtų įvertinta galimybė pasitraukti iš Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos, ir ragina Venesuelos valdžios institucijas dar kartą apgalvoti savo poziciją;

| 2. | nuogąstauja, kad Venesuelos pasitraukimas iš Amerikos šalių žmogaus teisių sistemos gali lemti jos izoliaciją ir dar labiau pabloginti žmogaus teisių padėtį; |
| --- | --- |

2.

nuogąstauja, kad Venesuelos pasitraukimas iš Amerikos šalių žmogaus teisių sistemos gali lemti jos izoliaciją ir dar labiau pabloginti žmogaus teisių padėtį;

| 3. | skatina Venesuelos vyriausybę ir visas kitas regiono valstybes pripažinti ir įgyvendinti IACHR sprendimus ir rekomendacijas, bendradarbiauti su regioniniais ir tarptautiniais žmogaus teisių apsaugos mechanizmais ir ragina jas kuo skubiau imtis visų priemonių, kurios sustabdytų žmogaus teisių apsaugos silpninimą, |
| --- | --- |

3.

skatina Venesuelos vyriausybę ir visas kitas regiono valstybes pripažinti ir įgyvendinti IACHR sprendimus ir rekomendacijas, bendradarbiauti su regioniniais ir tarptautiniais žmogaus teisių apsaugos mechanizmais ir ragina jas kuo skubiau imtis visų priemonių, kurios sustabdytų žmogaus teisių apsaugos silpninimą,

| 4. | palankiai vertina visą darbą, atliktą IACHR, ypač dėl klausimų, susijusių su saviraiškos laisve, vietinių tautų teisėmis, kankinimų prevencija, socialinėmis teisėmis ir moterų teisėmis, taip pat dėl visuomenės informuotumo apie žmogaus teises skatinimą regione, ir ragina tęsti šį darbą siekiant užtikrinti visišką pagarbą žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina visą darbą, atliktą IACHR, ypač dėl klausimų, susijusių su saviraiškos laisve, vietinių tautų teisėmis, kankinimų prevencija, socialinėmis teisėmis ir moterų teisėmis, taip pat dėl visuomenės informuotumo apie žmogaus teises skatinimą regione, ir ragina tęsti šį darbą siekiant užtikrinti visišką pagarbą žmogaus teisėms;

| 5. | remia regionines žmogaus teisių institucijas kaip tarptautinės žmogaus teisių sistemos dalį ES ir ragina valstybes nares paskatinti savo bendrą paramą Amerikos šalių žmogaus teisių teismui, komisijai ir konvencijai; |
| --- | --- |

5.

remia regionines žmogaus teisių institucijas kaip tarptautinės žmogaus teisių sistemos dalį ES ir ragina valstybes nares paskatinti savo bendrą paramą Amerikos šalių žmogaus teisių teismui, komisijai ir konvencijai;

| 6. | ragina tas šalis, kurios dar neprisijungė Amerikos šalių žmogaus teisių sistemos, greitai tai padaryti ir visiškai joje dalyvauti, tokiu būdu stiprinant šios sistemos institucinį autoritetą; |
| --- | --- |

6.

ragina tas šalis, kurios dar neprisijungė Amerikos šalių žmogaus teisių sistemos, greitai tai padaryti ir visiškai joje dalyvauti, tokiu būdu stiprinant šios sistemos institucinį autoritetą;

| 7. | ragina Venesuelos Bolivaro Respublikos vyriausybę laikytis tarptautinių ir regioninių konvencijų ir chartijų, kurias Venesuela yra pasirašiusi; primena, kad pagal Venesuelos Konstituciją visos pasirašytos tarptautinės konvencijos yra privalomos; |
| --- | --- |

7.

ragina Venesuelos Bolivaro Respublikos vyriausybę laikytis tarptautinių ir regioninių konvencijų ir chartijų, kurias Venesuela yra pasirašiusi; primena, kad pagal Venesuelos Konstituciją visos pasirašytos tarptautinės konvencijos yra privalomos;

| 8. | apgailestauja dėl Venesuelos įstatymų leidžiamosios ir teisminės valdžios sprendimų remti Prezidento mėginimą pasitraukti iš IACHR, nes tai parodo, kad šalis nesilaiko valdžių atskyrimo principo ir kad įstatymų leidžiamoji ir teisminė valdžios yra absoliučiai priklausomos nuo politinių Prezidento sprendimų; |
| --- | --- |

8.

apgailestauja dėl Venesuelos įstatymų leidžiamosios ir teisminės valdžios sprendimų remti Prezidento mėginimą pasitraukti iš IACHR, nes tai parodo, kad šalis nesilaiko valdžių atskyrimo principo ir kad įstatymų leidžiamoji ir teisminė valdžios yra absoliučiai priklausomos nuo politinių Prezidento sprendimų;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Amerikos valstybių organizacijos (AVO) generaliniam sekretoriui, Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai, Venesuelos Bolivaro Respublikos vyriausybei ir Nacionalinei asamblėjai. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Amerikos valstybių organizacijos (AVO) generaliniam sekretoriui, Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai, Venesuelos Bolivaro Respublikos vyriausybei ir Nacionalinei asamblėjai.

---

(1)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 484.

(2)  OL C 15 E, 2010 1 21, p. 85.

(3)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 113.

(4)  OL C 341 E, 2010 12 16, p. 69.

(5)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 130.

(6)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 69.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0126.

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/91

---

2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienisAzerbaidžanas

P7_TA(2012)0228

2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Azerbaidžane (2012/2654(RSP))

2013/C 264 E/15

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Azerbaidžane, ypač į rezoliucijas dėl žmogaus teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Azerbaidžane, ypač į rezoliucijas dėl žmogaus teisių,

| — | Atsižvelgdamas į savo 2012 m. balandžio 18 d. rezoliuciją su Europos Parlamento rekomendacijomis Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl derybų dėl ES ir Azerbaidžano asociacijos susitarimo (1), |
| --- | --- |

—

Atsižvelgdamas į savo 2012 m. balandžio 18 d. rezoliuciją su Europos Parlamento rekomendacijomis Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl derybų dėl ES ir Azerbaidžano asociacijos susitarimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. įsigaliojusį EB ir Azerbaidžano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą ir į vykstančias šalių derybas dėl naujo asociacijos susitarimo, kuriuo turi būti pakeistas esamas susitarimas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. įsigaliojusį EB ir Azerbaidžano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą ir į vykstančias šalių derybas dėl naujo asociacijos susitarimo, kuriuo turi būti pakeistas esamas susitarimas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 15 d. Bendrą komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujos Europos kaimynystės politikos vykdymas“ (angl. Delivering on a new European Neighbourhood Policy), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 15 d. Bendrą komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujos Europos kaimynystės politikos vykdymas“ (angl. Delivering on a new European Neighbourhood Policy),

| — | atsižvelgdamas į naują nacionalinę veiksmų programą dėl veiksmingesnės žmogaus teisių ir laisvių apsaugos Azerbaidžano Respublikoje, kurią 2011 m. gruodžio 27 d. patvirtino šalies prezidentas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naują nacionalinę veiksmų programą dėl veiksmingesnės žmogaus teisių ir laisvių apsaugos Azerbaidžano Respublikoje, kurią 2011 m. gruodžio 27 d. patvirtino šalies prezidentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Azerbaidžanas aktyviai dalyvauja vykdant Europos kaimynystės politiką ir Rytų partnerystės iniciatyvą bei yra įsipareigojęs laikytis demokratijos, žmogaus teisių ir teisės viršenybės principų – pagrindinių šių dviejų iniciatyvų vertybių; tačiau, kadangi bendra žmogaus teisių padėtis Azerbaidžane stabiliai blogėjo per pastaruosius kelerius metus, nepaisant Azerbaidžano įsipareigojimų, įtrauktų į Europos kaimynystės politikos veiksmų planą, augo spaudimas NVO ir nepriklausomai žiniasklaidai bei jų bauginimas, dėl to opozicijos atstovų ir žmogaus teisių gynėjų, taip pat jaunimo ir socialinių tinklų aktyvistų gretose įsivyravo baimė ir pačius žurnalistus privertė imtis cenzūros; |
| --- | --- |

A.

kadangi Azerbaidžanas aktyviai dalyvauja vykdant Europos kaimynystės politiką ir Rytų partnerystės iniciatyvą bei yra įsipareigojęs laikytis demokratijos, žmogaus teisių ir teisės viršenybės principų – pagrindinių šių dviejų iniciatyvų vertybių; tačiau, kadangi bendra žmogaus teisių padėtis Azerbaidžane stabiliai blogėjo per pastaruosius kelerius metus, nepaisant Azerbaidžano įsipareigojimų, įtrauktų į Europos kaimynystės politikos veiksmų planą, augo spaudimas NVO ir nepriklausomai žiniasklaidai bei jų bauginimas, dėl to opozicijos atstovų ir žmogaus teisių gynėjų, taip pat jaunimo ir socialinių tinklų aktyvistų gretose įsivyravo baimė ir pačius žurnalistus privertė imtis cenzūros;

| B. | kadangi policija nutraukė 2012 m. gegužės 15 d. vykusią taikią protesto demonstraciją, kurioje buvo reikalaujama išlaisvinti politinius kalinius iki Azerbaidžane rengiamo „Eurovizijos“ dainų konkurso 2012 m. gegužės 26 d.; kadangi Azerbaidžano valdžia vis dažniau panaudoja smurtą prieš taikius demonstrantus, o tai parodo, kad nesilaikoma Azerbaidžano prisiimtų įsipareigojimų ES ir Europos Tarybai ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai (ESBO); |
| --- | --- |

B.

kadangi policija nutraukė 2012 m. gegužės 15 d. vykusią taikią protesto demonstraciją, kurioje buvo reikalaujama išlaisvinti politinius kalinius iki Azerbaidžane rengiamo „Eurovizijos“ dainų konkurso 2012 m. gegužės 26 d.; kadangi Azerbaidžano valdžia vis dažniau panaudoja smurtą prieš taikius demonstrantus, o tai parodo, kad nesilaikoma Azerbaidžano prisiimtų įsipareigojimų ES ir Europos Tarybai ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai (ESBO);

| C. | kadangi nepriklausomi žurnalistai, žmogaus teisių gynėjai ir kiti, kas reiškia savo nuomonę, tiria visuomenės interesų klausimus arba kritikuoja valdžios institucijas Azerbaidžane, buvo puolami, bauginami, jiems grasinama arba jie sulaikomi, ypač kelia susirūpinimą žurnalistų Idrako Abbasovo ir Khadidžos Ismailovos atvejai; |
| --- | --- |

C.

kadangi nepriklausomi žurnalistai, žmogaus teisių gynėjai ir kiti, kas reiškia savo nuomonę, tiria visuomenės interesų klausimus arba kritikuoja valdžios institucijas Azerbaidžane, buvo puolami, bauginami, jiems grasinama arba jie sulaikomi, ypač kelia susirūpinimą žurnalistų Idrako Abbasovo ir Khadidžos Ismailovos atvejai;

| D. | kadangi aktyvistas ir opozicinės partijos „Liaudies frontas“ narys Elnuras Mecidli buvo paleistas iš kalėjimo 2012 m. gegužės 16 d.; |
| --- | --- |

D.

kadangi aktyvistas ir opozicinės partijos „Liaudies frontas“ narys Elnuras Mecidli buvo paleistas iš kalėjimo 2012 m. gegužės 16 d.;

| E. | kadangi 2012 m. gegužės 26 d. Baku vyksiantis „Eurovizijos“ dainų konkursas turėtų būti proga Azerbaidžanui parodyti savo įsipareigojimus demokratijai ir žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2012 m. gegužės 26 d. Baku vyksiantis „Eurovizijos“ dainų konkursas turėtų būti proga Azerbaidžanui parodyti savo įsipareigojimus demokratijai ir žmogaus teisėms;

| F. | kadangi buvo šimtais konfiskuojamas turtas nesilaikant skaidrumo ir atskaitomybės principų ir tūkstančiai namų savininkų Baku buvo priverstinai iškeldinti miesto plėtros projektų vardu, įskaitant rajonus prie Nacionalinės vėliavos aikštės, kurioje yra Baku Krištolo rūmai – vieta, kur vyks 2012 m. „Eurovizijos“ dainų konkursas ir kiti renginiai ateityje; |
| --- | --- |

F.

kadangi buvo šimtais konfiskuojamas turtas nesilaikant skaidrumo ir atskaitomybės principų ir tūkstančiai namų savininkų Baku buvo priverstinai iškeldinti miesto plėtros projektų vardu, įskaitant rajonus prie Nacionalinės vėliavos aikštės, kurioje yra Baku Krištolo rūmai – vieta, kur vyks 2012 m. „Eurovizijos“ dainų konkursas ir kiti renginiai ateityje;

| G. | kadangi dažnai nepaisoma spaudos ir žiniasklaidos laisvės; kadangi neribota skaitmeninė laisvė, įskaitant saviraiškos ir susirinkimo internetu laisvė praktikoje dažnai neužtikrinama; |
| --- | --- |

G.

kadangi dažnai nepaisoma spaudos ir žiniasklaidos laisvės; kadangi neribota skaitmeninė laisvė, įskaitant saviraiškos ir susirinkimo internetu laisvė praktikoje dažnai neužtikrinama;

| H. | kadangi Azerbaidžanas tapo nenuolatiniu Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos nariu 2012–2013 m. laikotarpiu ir yra įsipareigojęs puoselėti JT žmogaus teisių chartijos vertybes; |
| --- | --- |

H.

kadangi Azerbaidžanas tapo nenuolatiniu Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos nariu 2012–2013 m. laikotarpiu ir yra įsipareigojęs puoselėti JT žmogaus teisių chartijos vertybes;

| I. | kadangi Azerbaidžanas yra Europos Tarybos narys ir yra pasirašęs Europos žmogaus teisių konvenciją; |
| --- | --- |

I.

kadangi Azerbaidžanas yra Europos Tarybos narys ir yra pasirašęs Europos žmogaus teisių konvenciją;

| 1. | ragina Azerbaidžano valdžios įstaigas nedelsiant nutraukti visus veiksmus, kuriais varžoma saviraiškos ir susirinkimų laisvė, kadangi tai prieštarauja Azerbaidžano prisiimtiems įsipareigojimams, susijusiems su demokratija, žmogaus teisių apsauga ir pagrindinėmis laisvėmis; |
| --- | --- |

1.

ragina Azerbaidžano valdžios įstaigas nedelsiant nutraukti visus veiksmus, kuriais varžoma saviraiškos ir susirinkimų laisvė, kadangi tai prieštarauja Azerbaidžano prisiimtiems įsipareigojimams, susijusiems su demokratija, žmogaus teisių apsauga ir pagrindinėmis laisvėmis;

| 2. | smerkia tai, kad laikraščio „Zerkalo“ ir Reporterių laisvės ir saugos instituto žurnalistą Idraką Abbasovą žiauriai sumušė policijos pareigūnai ir valstybės naftos kompanijos SOCAR saugumo tarnybos darbuotojai, kai jis filmavo namų griovimą Baku rajone Sulutapa; |
| --- | --- |

2.

smerkia tai, kad laikraščio „Zerkalo“ ir Reporterių laisvės ir saugos instituto žurnalistą Idraką Abbasovą žiauriai sumušė policijos pareigūnai ir valstybės naftos kompanijos SOCAR saugumo tarnybos darbuotojai, kai jis filmavo namų griovimą Baku rajone Sulutapa;

| 3. | Smerkia šantažo ir bauginimo kampaniją, vykdomą prieš tiriamosios žurnalistikos atstovę Khadidžą Ismailovą dėl jos žurnalistinio tyrimo, susijusio su įtariamais prezidento I. Alijevo šeimos verslo interesais; |
| --- | --- |

3.

Smerkia šantažo ir bauginimo kampaniją, vykdomą prieš tiriamosios žurnalistikos atstovę Khadidžą Ismailovą dėl jos žurnalistinio tyrimo, susijusio su įtariamais prezidento I. Alijevo šeimos verslo interesais;

| 4. | pažymi, kad šiuo metu vyksta Azerbaidžano valdžios pradėtas išpuolių prieš žurnalistus tyrimas; ragina valdžios įstaigas užtikrinti veiksmingą šių įvykių nagrinėjimą ir kaltininkų patraukimą baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad šiuo metu vyksta Azerbaidžano valdžios pradėtas išpuolių prieš žurnalistus tyrimas; ragina valdžios įstaigas užtikrinti veiksmingą šių įvykių nagrinėjimą ir kaltininkų patraukimą baudžiamojon atsakomybėn;

| 5. | ragina Azerbaidžano valdžios institucijas leisti vykdyti taikius protestus ir uždrausti policijos kišimąsi į žurnalistų, kurie nušviečia demonstracijas, darbą; |
| --- | --- |

5.

ragina Azerbaidžano valdžios institucijas leisti vykdyti taikius protestus ir uždrausti policijos kišimąsi į žurnalistų, kurie nušviečia demonstracijas, darbą;

| 6. | smerkia priekabiavimą, išpuolius ir smurtą prieš žurnalistus ir kitus asmenis, taikiai reiškiančius savo nuomones; ragina valdžią nedelsiant paleisti iš kalėjimo arba ikiteisminio kardomojo kalinimo dėl politinių motyvų sulaikytus asmenis, įskaitant šešis žurnalistus: Anarą Bayramlį, Ramilį Dadašovą, Nugarą Gonagovą, Zaurą Gulijevą, Aydiną Janijevą ir Avazą Zeynalį, socialinės žiniasklaidos aktyvistą Bakhtijarą Hadžijevą, teisininką ir NVO lyderį Vidadį Isganderovą, žmogaus teisių aktyvistą ir teisininką Talehą Khasmammadovą ir kitus aktyvistus, sulaikytus dėl skirtingų politinių kaltinimų, susijusių su 2011 m. balandžio mėn. taikiomis demonstracijomis; |
| --- | --- |

6.

smerkia priekabiavimą, išpuolius ir smurtą prieš žurnalistus ir kitus asmenis, taikiai reiškiančius savo nuomones; ragina valdžią nedelsiant paleisti iš kalėjimo arba ikiteisminio kardomojo kalinimo dėl politinių motyvų sulaikytus asmenis, įskaitant šešis žurnalistus: Anarą Bayramlį, Ramilį Dadašovą, Nugarą Gonagovą, Zaurą Gulijevą, Aydiną Janijevą ir Avazą Zeynalį, socialinės žiniasklaidos aktyvistą Bakhtijarą Hadžijevą, teisininką ir NVO lyderį Vidadį Isganderovą, žmogaus teisių aktyvistą ir teisininką Talehą Khasmammadovą ir kitus aktyvistus, sulaikytus dėl skirtingų politinių kaltinimų, susijusių su 2011 m. balandžio mėn. taikiomis demonstracijomis;

| 7. | primena savo poziciją, kad į ES ir Azerbaidžano asociacijos susitarimą, dėl kurio šiuo metu deramasi, reikėtų įtraukti žmogaus teisių apsaugos ir skatinimo išlygas ir lyginamuosius rodiklius, ypač susijusius su žiniasklaidos ir saviraiškos laisve, taip pat asociacijos ir susirinkimo laisve, kurie atspindi Azerbaidžano Konstitucijoje įtvirtintus principus ir teises bei Azerbaidžano prisiimtus įsipareigojimus Europos Taryboje ir ESBO; |
| --- | --- |

7.

primena savo poziciją, kad į ES ir Azerbaidžano asociacijos susitarimą, dėl kurio šiuo metu deramasi, reikėtų įtraukti žmogaus teisių apsaugos ir skatinimo išlygas ir lyginamuosius rodiklius, ypač susijusius su žiniasklaidos ir saviraiškos laisve, taip pat asociacijos ir susirinkimo laisve, kurie atspindi Azerbaidžano Konstitucijoje įtvirtintus principus ir teises bei Azerbaidžano prisiimtus įsipareigojimus Europos Taryboje ir ESBO;

| 8. | solidarizuojasi su kampanijos „Dainuok už demokratiją“, kuri buvo pradėta „Eurovizijos“ dainų konkurso rengimo Baku proga, aktyvistais ir tikisi, kad jų veiksmai gali prisidėti prie būtinų demokratinių reformų ir reikšmingo žmogaus teisių padėties pagerėjimo šalyje; |
| --- | --- |

8.

solidarizuojasi su kampanijos „Dainuok už demokratiją“, kuri buvo pradėta „Eurovizijos“ dainų konkurso rengimo Baku proga, aktyvistais ir tikisi, kad jų veiksmai gali prisidėti prie būtinų demokratinių reformų ir reikšmingo žmogaus teisių padėties pagerėjimo šalyje;

| 9. | yra susirūpinęs dėl priverstinių iškeldinimų ir pastatų griovimo dėl esminės Baku miesto rekonstrukcijos plano, iš dalies susijusio su artėjančiu „Eurovizijos“ dainų konkursu; ragina Azerbaidžano valdžios institucijas užtikrinti, kad vykdoma naujų pastatų statyba Baku atitiktų susijusių teisės aktų nuostatas ir kad žmonių perkėlimas būtų vykdomas laikantis skaidrios teisinės tvarkos ir išmokant atitinkamą kompensaciją; |
| --- | --- |

9.

yra susirūpinęs dėl priverstinių iškeldinimų ir pastatų griovimo dėl esminės Baku miesto rekonstrukcijos plano, iš dalies susijusio su artėjančiu „Eurovizijos“ dainų konkursu; ragina Azerbaidžano valdžios institucijas užtikrinti, kad vykdoma naujų pastatų statyba Baku atitiktų susijusių teisės aktų nuostatas ir kad žmonių perkėlimas būtų vykdomas laikantis skaidrios teisinės tvarkos ir išmokant atitinkamą kompensaciją;

| 10. | teigiamai vertina opozicinės partijos „Liaudies frontas“ nario Elnuro Mecidli paleidimą iš kalėjimo; Ragina Azerbaidžano vyriausybę išduoti vizą Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos (angl. PACE) specialiajam pranešėjui politinių kalinių klausimais, kad jis galėtų apsilankyti šalyje pagal savo įgaliojimus; |
| --- | --- |

10.

teigiamai vertina opozicinės partijos „Liaudies frontas“ nario Elnuro Mecidli paleidimą iš kalėjimo; Ragina Azerbaidžano vyriausybę išduoti vizą Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos (angl. PACE) specialiajam pranešėjui politinių kalinių klausimais, kad jis galėtų apsilankyti šalyje pagal savo įgaliojimus;

| 11. | ragina Azerbaidžano valdžios institucijas užtikrinti skaitmenines laisves, įskaitant necenzūruotą prieigą prie informacijos ir ryšių, kurios yra visuotinės teisės ir kurios yra būtinos žmogaus teisėms, pavyzdžiui, laisvai pareikšti savo nuomonę ir naudotis informacija, ir užtikrinant viešo gyvenimo skaidrumą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

11.

ragina Azerbaidžano valdžios institucijas užtikrinti skaitmenines laisves, įskaitant necenzūruotą prieigą prie informacijos ir ryšių, kurios yra visuotinės teisės ir kurios yra būtinos žmogaus teisėms, pavyzdžiui, laisvai pareikšti savo nuomonę ir naudotis informacija, ir užtikrinant viešo gyvenimo skaidrumą ir atskaitomybę;

| 12. | ragina Azerbaidžano valdžios institucijas priimti teisės akto projektą dėl šmeižto, kuriuo panaikinama baudžiamoji atsakomybė už šmeižtą ir įžeidimą; teigiamai vertina Azerbaidžano visuomenės diskusijas apie tokio įstatymo priėmimą, glaudų bendradarbiavimą su ESBO šiuo klausimu ir Azerbaidžano valdžios institucijų ketinimą priimti įstatymo projektą iki šių metų pabaigos; |
| --- | --- |

12.

ragina Azerbaidžano valdžios institucijas priimti teisės akto projektą dėl šmeižto, kuriuo panaikinama baudžiamoji atsakomybė už šmeižtą ir įžeidimą; teigiamai vertina Azerbaidžano visuomenės diskusijas apie tokio įstatymo priėmimą, glaudų bendradarbiavimą su ESBO šiuo klausimu ir Azerbaidžano valdžios institucijų ketinimą priimti įstatymo projektą iki šių metų pabaigos;

| 13. | ragina Azerbaidžano valdžios institucijas suderinti teisės aktus dėl rinkimų, asociacijos ir susirinkimo bei žiniasklaidos laisvės, kad jie atitiktų tarptautinius standartus, ir užtikrinti jų visapusišką vykdymą; |
| --- | --- |

13.

ragina Azerbaidžano valdžios institucijas suderinti teisės aktus dėl rinkimų, asociacijos ir susirinkimo bei žiniasklaidos laisvės, kad jie atitiktų tarptautinius standartus, ir užtikrinti jų visapusišką vykdymą;

| 14. | ragina Azerbaidžano valdžios institucijas dėti daugiau pastangų reformuojant visus teisminės sistemos aspektus: baudžiamąjį persekiojimą, teisminį procesą, nuosprendžio priėmimą, sulaikymą ir apeliacijas; |
| --- | --- |

14.

ragina Azerbaidžano valdžios institucijas dėti daugiau pastangų reformuojant visus teisminės sistemos aspektus: baudžiamąjį persekiojimą, teisminį procesą, nuosprendžio priėmimą, sulaikymą ir apeliacijas;

| 15. | ragina Azerbaidžano valdžios institucijas vykdyti visus Europos žmogaus teisių teismo sprendimus, susijusius su Azerbaidžanu; |
| --- | --- |

15.

ragina Azerbaidžano valdžios institucijas vykdyti visus Europos žmogaus teisių teismo sprendimus, susijusius su Azerbaidžanu;

| 16. | ragina Sąjungos vyriausąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją Tarybą ir Komisiją atidžiai stebėti žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių padėtį Azerbaidžane po „Eurovizijos“ dainų konkurso; ragina Tarybą apsvarstyti tikslinių sankcijų taikymo galimybę žmogaus teisių pažeidėjams, jei jie nesiliautų to daryti; |
| --- | --- |

16.

ragina Sąjungos vyriausąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją Tarybą ir Komisiją atidžiai stebėti žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių padėtį Azerbaidžane po „Eurovizijos“ dainų konkurso; ragina Tarybą apsvarstyti tikslinių sankcijų taikymo galimybę žmogaus teisių pažeidėjams, jei jie nesiliautų to daryti;

| 17. | griežtai smerkia radikalių islamistų organizacijų ir asmenų grasinimus ateinančio „Eurovizijos“ dainų konkurso dalyviams, ypač tiems, kurie priklauso LGBT bendruomenei; tvirtai remia Azerbaidžano pasaulietinę tapatybę ir jo laisvą pasirinkimą užsienio politikos orientavimo klausimu; |
| --- | --- |

17.

griežtai smerkia radikalių islamistų organizacijų ir asmenų grasinimus ateinančio „Eurovizijos“ dainų konkurso dalyviams, ypač tiems, kurie priklauso LGBT bendruomenei; tvirtai remia Azerbaidžano pasaulietinę tapatybę ir jo laisvą pasirinkimą užsienio politikos orientavimo klausimu;

| 18. | griežtai smerkia visas terorizmo formas bei apraiškas ir ypač vertina Azerbaidžano indėlį kovojant su terorizmu ir ekstremizmu regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis; |
| --- | --- |

18.

griežtai smerkia visas terorizmo formas bei apraiškas ir ypač vertina Azerbaidžano indėlį kovojant su terorizmu ir ekstremizmu regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis;

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, EIVT, Azerbaidžano Respublikos ir ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir JT Žmogaus teisių tarybai. |
| --- | --- |

19.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, EIVT, Azerbaidžano Respublikos ir ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir JT Žmogaus teisių tarybai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0127.

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/94 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/94

---

2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienisŠiaurės Korėjos pabėgėlių padėtis

P7_TA(2012)0229

2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pabėgėlių iš Šiaurės Korėjos padėties (2012/2655(RSP))

2013/C 264 E/16

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Šiaurės Korėjos (Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika, toliau – KLDR), ypač į rezoliuciją, priimtą 2010 m. liepos 8 d. (1); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Šiaurės Korėjos (Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika, toliau – KLDR), ypač į rezoliuciją, priimtą 2010 m. liepos 8 d. (1);

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 14 d. ES ir Kinijos vadovų susitikimą ir į 2010 m. birželio 29 d. Madride vykusį ES ir Kinijos dialogą žmogaus teisių klausimais, kurio metu buvo aptartas pabėgėlių iš Šiaurės Korėjos klausimas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 14 d. ES ir Kinijos vadovų susitikimą ir į 2010 m. birželio 29 d. Madride vykusį ES ir Kinijos dialogą žmogaus teisių klausimais, kurio metu buvo aptartas pabėgėlių iš Šiaurės Korėjos klausimas,

| — | atsižvelgdamas į pranešimą dėl KLDR, pateiktą JT Žmogaus teisių tarybos visuotinės reguliarios peržiūros darbo grupės 6-ojoje sesijoje (2009 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11d.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pranešimą dėl KLDR, pateiktą JT Žmogaus teisių tarybos visuotinės reguliarios peržiūros darbo grupės 6-ojoje sesijoje (2009 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11d.),

| — | atsižvelgdamas į specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje klausimu 2011 m. vasario 21 d. pranešimą, kuriame jis reiškia susirūpinimą, kad Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika neprisiėmė jokių įsipareigojimų įgyvendinti visuotinio tarpusavio vertinimo rekomendacijas ir išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje klausimu 2011 m. vasario 21 d. pranešimą, kuriame jis reiškia susirūpinimą, kad Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika neprisiėmė jokių įsipareigojimų įgyvendinti visuotinio tarpusavio vertinimo rekomendacijas ir išvadas,

| — | atsižvelgdamas į bendru sutarimu patvirtintą JT Žmogaus teisių tarybos 2012 m. kovo 19 d. Rezoliuciją Nr. A/HRC/19/L.29, kurioje reiškiamas rimtas susirūpinimas dėl vis dar vykdomų sunkių, dažnų ir sistemingų žmogaus teisių pažeidimų Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje, ir į 2012 m. kovo 29 d. patvirtintą JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. A/RES/66/174, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendru sutarimu patvirtintą JT Žmogaus teisių tarybos 2012 m. kovo 19 d. Rezoliuciją Nr. A/HRC/19/L.29, kurioje reiškiamas rimtas susirūpinimas dėl vis dar vykdomų sunkių, dažnų ir sistemingų žmogaus teisių pažeidimų Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje, ir į 2012 m. kovo 29 d. patvirtintą JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. A/RES/66/174,

| — | atsižvelgdamas į Pietų Korėjos nacionalinės žmogaus teisių komisijos 2012 m. kovo mėnesio pranešimą apie žmogaus teisių pažeidimus Šiaurės Korėjoje, parengtą išklausius apie 800 šimtus pabėgėlių, keli šimtai jų anksčiau kalėjo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pietų Korėjos nacionalinės žmogaus teisių komisijos 2012 m. kovo mėnesio pranešimą apie žmogaus teisių pažeidimus Šiaurės Korėjoje, parengtą išklausius apie 800 šimtus pabėgėlių, keli šimtai jų anksčiau kalėjo,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. KLDR visuomenės saugumo ministerijos potvarkį, kuriame pabėgimas laikomas tautos išdavyste, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. KLDR visuomenės saugumo ministerijos potvarkį, kuriame pabėgimas laikomas tautos išdavyste,

| — | atsižvelgdamas į KLDR valdžios institucijų 2011 m. gruodžio mėnesio pareiškimą, kuriame jos pabrėžė savo ketinimus sunaikinti iki trijų pabėgusio asmens šeimos kartų, jeigu šie asmenys iš šalies pabėgo per šimto dienų gedulo dėl Kim Jong-Ilo mirties laikotarpį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į KLDR valdžios institucijų 2011 m. gruodžio mėnesio pareiškimą, kuriame jos pabrėžė savo ketinimus sunaikinti iki trijų pabėgusio asmens šeimos kartų, jeigu šie asmenys iš šalies pabėgo per šimto dienų gedulo dėl Kim Jong-Ilo mirties laikotarpį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi minėtoje Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliucijoje apgailestaujama dėl sunkių, dažnų ir sistemingų žmogaus teisių pažeidimų Šiaurės Korėjoje, ypač dėl politinių kalinių ir į KLDR repatrijuotų piliečių kankinimo ir jų darbo stovyklų; kadangi valdžios institucijos sistemingai vykdo neteismines egzekucijas, nesankcionuotus sulaikymus ir prisideda prie asmenų dingimo, |
| --- | --- |

A.

kadangi minėtoje Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliucijoje apgailestaujama dėl sunkių, dažnų ir sistemingų žmogaus teisių pažeidimų Šiaurės Korėjoje, ypač dėl politinių kalinių ir į KLDR repatrijuotų piliečių kankinimo ir jų darbo stovyklų; kadangi valdžios institucijos sistemingai vykdo neteismines egzekucijas, nesankcionuotus sulaikymus ir prisideda prie asmenų dingimo,

| B. | kadangi didelė dalis gyventojų badauja ir kadangi Pasaulio maisto programos 2009 m. rugsėjo mėn. pranešime nurodoma, kad trečdalis Šiaurės Korėjos moterų ir vaikų nusilpę dėl prastos mitybos, |
| --- | --- |

B.

kadangi didelė dalis gyventojų badauja ir kadangi Pasaulio maisto programos 2009 m. rugsėjo mėn. pranešime nurodoma, kad trečdalis Šiaurės Korėjos moterų ir vaikų nusilpę dėl prastos mitybos,

| C. | kadangi manoma, jog dėl KLDR valdžios politikos ir nepaisydami pavojų per daugelį metų iš šalies pabėgo apie 400 000 šiaurės korėjiečių, kurių daugelis gyvena kaimyninėje Kinijoje kaip nelegalūs imigrantai; |
| --- | --- |

C.

kadangi manoma, jog dėl KLDR valdžios politikos ir nepaisydami pavojų per daugelį metų iš šalies pabėgo apie 400 000 šiaurės korėjiečių, kurių daugelis gyvena kaimyninėje Kinijoje kaip nelegalūs imigrantai;

| D. | kadangi dauguma pabėgėlių iš KLDR neturi ketinimų likti Kinijoje, tačiau privalo pereiti šią šalį, norėdami patekti į Pietų Korėją arba į kitas pasaulio šalis; |
| --- | --- |

D.

kadangi dauguma pabėgėlių iš KLDR neturi ketinimų likti Kinijoje, tačiau privalo pereiti šią šalį, norėdami patekti į Pietų Korėją arba į kitas pasaulio šalis;

| E. | kadangi pagal 1986 m. repatriacijos susitarimą su Šiaurės Korėja Kinija užkerta kelią Šiaurės Korėjos piliečiams naudotis UNHCR prieglobsčio procedūromis, taip pažeisdama 1951 m. JT konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir jos 1967 m. protokolą, prie kurių Kinijos Liaudies Respublika (toliau – KLR) yra prisijungusi; kadangi NVO paskaičiavimais KLR kiekvienais metais suimama ir prievarta grąžinama apie 5 000 Šiaurės Korėjos pabėgėlių; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal 1986 m. repatriacijos susitarimą su Šiaurės Korėja Kinija užkerta kelią Šiaurės Korėjos piliečiams naudotis UNHCR prieglobsčio procedūromis, taip pažeisdama 1951 m. JT konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir jos 1967 m. protokolą, prie kurių Kinijos Liaudies Respublika (toliau – KLR) yra prisijungusi; kadangi NVO paskaičiavimais KLR kiekvienais metais suimama ir prievarta grąžinama apie 5 000 Šiaurės Korėjos pabėgėlių;

| F. | kadangi nemaža Šiaurės Korėjos pabėgėlių Kinijoje dalis yra moterys, iš kurių nemažai nukentėjo nuo prekybos žmonėmis, seksualinės vergijos ir vedybų prievarta, ir kadangi vaikai, pradėti vykdant šiuos pažeidimus, Kinijoje neturi pilietybės ir yra paliekami arba jų laukia toks pats likimas kaip ir jų motinų; |
| --- | --- |

F.

kadangi nemaža Šiaurės Korėjos pabėgėlių Kinijoje dalis yra moterys, iš kurių nemažai nukentėjo nuo prekybos žmonėmis, seksualinės vergijos ir vedybų prievarta, ir kadangi vaikai, pradėti vykdant šiuos pažeidimus, Kinijoje neturi pilietybės ir yra paliekami arba jų laukia toks pats likimas kaip ir jų motinų;

| G. | kadangi 2012 m. kovo 29 d. Kim Young-Hwan ir dar trys Seule įsteigto Šiaurės Korėjos demokratijos ir žmogaus teisių tinklo aktyvistai, kaip pranešama, padėję pabėgėliams iš Šiaurės Korėjos, buvo suimti Daliane, Liaoningo provincijoje (Kinija) ir jiems iškelti kaltinimai dėl keliamos grėsmės Kinijos nacionaliniam saugumui; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2012 m. kovo 29 d. Kim Young-Hwan ir dar trys Seule įsteigto Šiaurės Korėjos demokratijos ir žmogaus teisių tinklo aktyvistai, kaip pranešama, padėję pabėgėliams iš Šiaurės Korėjos, buvo suimti Daliane, Liaoningo provincijoje (Kinija) ir jiems iškelti kaltinimai dėl keliamos grėsmės Kinijos nacionaliniam saugumui;

| H. | kadangi liudytojai teigia, jog prievarta į Šiaurės Korėją grąžinti pabėgėliai, nuolat kankinami, kalinami koncentracijos stovyklose, netgi gali būti baudžiami mirties bausme, teigiama, kad nėščiosioms prievarta daromi abortai, o vaikai, kurių tėvai yra kinai, gali būti žudomi; kadangi valstybė taiko kaltės nustatymo praktiką remdamasi tuo, kad asmuo turi ryšių su kaltinamuoju, už grotų atsiduria ištisos šeimos, įskaitant vaikus ir senelius; |
| --- | --- |

H.

kadangi liudytojai teigia, jog prievarta į Šiaurės Korėją grąžinti pabėgėliai, nuolat kankinami, kalinami koncentracijos stovyklose, netgi gali būti baudžiami mirties bausme, teigiama, kad nėščiosioms prievarta daromi abortai, o vaikai, kurių tėvai yra kinai, gali būti žudomi; kadangi valstybė taiko kaltės nustatymo praktiką remdamasi tuo, kad asmuo turi ryšių su kaltinamuoju, už grotų atsiduria ištisos šeimos, įskaitant vaikus ir senelius;

| I. | kadangi, sprendžiant iš palydovinių nuotraukų ir įvairių iš Šiaurės Korėjos pabėgusių asmenų pasakojimų, esama pagrįstų įtarimų, kad KLDR veikia bent šešios koncentracijos stovyklos ir nemažai perauklėjimo stovyklų, kuriose gali būti laikoma apie 200 000 kalinių, dauguma jų – politiniai; |
| --- | --- |

I.

kadangi, sprendžiant iš palydovinių nuotraukų ir įvairių iš Šiaurės Korėjos pabėgusių asmenų pasakojimų, esama pagrįstų įtarimų, kad KLDR veikia bent šešios koncentracijos stovyklos ir nemažai perauklėjimo stovyklų, kuriose gali būti laikoma apie 200 000 kalinių, dauguma jų – politiniai;

| 1. | dar kartą ragina KLDR nedelsiant nutraukti prieš savo šalies žmones vis dar vykdomus sunkius, dažnus ir sistemingus žmogaus teisių pažeidimus, dėl kurių Šiaurės Korėjos piliečiai bėga iš šalies; |
| --- | --- |

1.

dar kartą ragina KLDR nedelsiant nutraukti prieš savo šalies žmones vis dar vykdomus sunkius, dažnus ir sistemingus žmogaus teisių pažeidimus, dėl kurių Šiaurės Korėjos piliečiai bėga iš šalies;

| 2. | ragina KLDR valdžios institucijas vykdyti Žmogaus teisių tarybos visuotinės reguliarios peržiūros darbo grupės rekomendacijas ir visų pirma leisti nepriklausomiems tarptautiniams ekspertams atlikti visų pobūdžių sulaikymo vietų patikrinimus; |
| --- | --- |

2.

ragina KLDR valdžios institucijas vykdyti Žmogaus teisių tarybos visuotinės reguliarios peržiūros darbo grupės rekomendacijas ir visų pirma leisti nepriklausomiems tarptautiniams ekspertams atlikti visų pobūdžių sulaikymo vietų patikrinimus;

| 3. | ragina ES valstybes nares veikti labiau sistemingai organizuojant Europos ir tarptautinio masto apsaugą pabėgėliams iš Šiaurės Korėjos ir ragina Komisiją toliau teikti paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, padedančioms pabėgėliams iš Šiaurės Korėjos; |
| --- | --- |

3.

ragina ES valstybes nares veikti labiau sistemingai organizuojant Europos ir tarptautinio masto apsaugą pabėgėliams iš Šiaurės Korėjos ir ragina Komisiją toliau teikti paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, padedančioms pabėgėliams iš Šiaurės Korėjos;

| 4. | labai apgailestauja, kad pranešama, jog Kinijos valdžios institucijos Kim Young-Hwanui ir jo kolegoms aktyvistams pirma kartą inkriminavo grėsmę nacionaliniam saugumui, nusikaltimą, už kurį gali būti baudžiama mirties bausme; ragina Kinijos valdžios institucijas suteikti visiška konsulinę prieigą Pietų Korėjos institucijoms, užtikrinti keturių sulaikytųjų aktyvistų teisinį atstovavimą ir kuo greičiau juos paleisti; |
| --- | --- |

4.

labai apgailestauja, kad pranešama, jog Kinijos valdžios institucijos Kim Young-Hwanui ir jo kolegoms aktyvistams pirma kartą inkriminavo grėsmę nacionaliniam saugumui, nusikaltimą, už kurį gali būti baudžiama mirties bausme; ragina Kinijos valdžios institucijas suteikti visiška konsulinę prieigą Pietų Korėjos institucijoms, užtikrinti keturių sulaikytųjų aktyvistų teisinį atstovavimą ir kuo greičiau juos paleisti;

| 5. | ragina KLR laikytis savo įsipareigojimų pagal tarptautinę teisę, ypač pagal 1951 m. Konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir jos 1967 m. protokolą, taip pat pagal 1984 m. Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą ir nustoti deportuoti Šiaurės Korėjos piliečius į KLDR, nes grąžintiesiems asmenims ir jų šeimos nariams kyla prievartos ir egzekucijų grėsmė; |
| --- | --- |

5.

ragina KLR laikytis savo įsipareigojimų pagal tarptautinę teisę, ypač pagal 1951 m. Konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir jos 1967 m. protokolą, taip pat pagal 1984 m. Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą ir nustoti deportuoti Šiaurės Korėjos piliečius į KLDR, nes grąžintiesiems asmenims ir jų šeimos nariams kyla prievartos ir egzekucijų grėsmė;

| 6. | taigi ragina KLR nebesilaikyti 1986 m. susitarimo su Šiaurės Korėja dėl pabėgėlių repatrijavimo ir palankiai vertina naujausius pranešimus, kad Kinijos politika gali pasikeisti; primena, kad Šiaurės Korėjos piliečiai yra visateisiai Korėjos Respublikos piliečiai, ir ragina KLR užtikrinti jiems saugią galimybę patekti į Pietų Korėją ar trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

6.

taigi ragina KLR nebesilaikyti 1986 m. susitarimo su Šiaurės Korėja dėl pabėgėlių repatrijavimo ir palankiai vertina naujausius pranešimus, kad Kinijos politika gali pasikeisti; primena, kad Šiaurės Korėjos piliečiai yra visateisiai Korėjos Respublikos piliečiai, ir ragina KLR užtikrinti jiems saugią galimybę patekti į Pietų Korėją ar trečiąsias šalis;

| 7. | prašo Kinijos valdžios institucijų elgtis su asmenimis, pabėgusiais iš Šiaurės Korėjos, kaip su pabėgėliais sur place, sudaryti UNHCR galimybes įvertinti jų padėtį ir padėti jiems saugiai persikelti, taip pat paleisti visus šiuo metu sulaikytus pabėgėlius, netaikyti baudžiamosios atsakomybes asmenims, bandantiems humanitariniais pagrindais padėti pabėgėliams, ir Šiaurės Korėjos moterims, ištekėjusioms už Kinijos piliečių, užtikrinti teisėtų gyventojų statusą; |
| --- | --- |

7.

prašo Kinijos valdžios institucijų elgtis su asmenimis, pabėgusiais iš Šiaurės Korėjos, kaip su pabėgėliais sur place, sudaryti UNHCR galimybes įvertinti jų padėtį ir padėti jiems saugiai persikelti, taip pat paleisti visus šiuo metu sulaikytus pabėgėlius, netaikyti baudžiamosios atsakomybes asmenims, bandantiems humanitariniais pagrindais padėti pabėgėliams, ir Šiaurės Korėjos moterims, ištekėjusioms už Kinijos piliečių, užtikrinti teisėtų gyventojų statusą;

| 8. | taip pat ragina Kiniją nebebendradarbiauti su Šiaurės Korėjos saugumo agentais ieškant pabėgėlių iš Šiaurės Korėjos, kai siekiama juos sulaikyti; vietoj to, ragina KLR sudaryti galimybę NVO ir savanoriškoms organizacijoms susisiekti su Kinijoje esančiais pabėgėliais ir prieglobsčio prašytojais iš Šiaurės Korėjos, taip pat leisti jiems teikti maistą, medicinos priežiūrą ir teisines bei kitas paslaugas; |
| --- | --- |

8.

taip pat ragina Kiniją nebebendradarbiauti su Šiaurės Korėjos saugumo agentais ieškant pabėgėlių iš Šiaurės Korėjos, kai siekiama juos sulaikyti; vietoj to, ragina KLR sudaryti galimybę NVO ir savanoriškoms organizacijoms susisiekti su Kinijoje esančiais pabėgėliais ir prieglobsčio prašytojais iš Šiaurės Korėjos, taip pat leisti jiems teikti maistą, medicinos priežiūrą ir teisines bei kitas paslaugas;

| 9. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio ir saugumo politikai ir Komisiją visų ES ir Kinijos aukšto lygio susitikimų ir ES ir Kinijos dialogo žmogaus teisių klausimais metu kelti klausimus dėl žmogaus teisių padėties KLDR ir dėl Šiaurės Korėjos pabėgėlių Kinijos Liaudies Respublikoje; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio ir saugumo politikai ir Komisiją visų ES ir Kinijos aukšto lygio susitikimų ir ES ir Kinijos dialogo žmogaus teisių klausimais metu kelti klausimus dėl žmogaus teisių padėties KLDR ir dėl Šiaurės Korėjos pabėgėlių Kinijos Liaudies Respublikoje;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio ir saugumo politikai, valstybėms narėms, Tarybai, Komisijai, Korėjos Respublikos ir Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos ir Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybėms, JT vyriausiajam pabėgėlių reikalų komisarui, JT Vyriausiajam žmogaus teisių komisarui, JT specialiajam pranešėjui žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje klausimu ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio ir saugumo politikai, valstybėms narėms, Tarybai, Komisijai, Korėjos Respublikos ir Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos ir Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybėms, JT vyriausiajam pabėgėlių reikalų komisarui, JT Vyriausiajam žmogaus teisių komisarui, JT specialiajam pranešėjui žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje klausimu ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

---

(1)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 132.

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/96 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/96

---

2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienisNuolatinė ir aktyvesnė parama skatinant skiepijimą besivystančiose šalyse

P7_TA(2012)0230

2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl nuolatinės ir aktyvesnės paramos skatinant skiepijimą besivystančiose šalyse

2013/C 264 E/17

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį,

| A. | kadangi ligos, kurioms galima užkirsti kelią skiepais, įskaitant hepatitą, tymus, pneumokoko sukeltas ligas, rotovirusinę diarėją, poliomielitą ir geltonąją karštligę, yra dažniausia vaikų mirtingumo besivystančiose šalyse priežastis; |
| --- | --- |

A.

kadangi ligos, kurioms galima užkirsti kelią skiepais, įskaitant hepatitą, tymus, pneumokoko sukeltas ligas, rotovirusinę diarėją, poliomielitą ir geltonąją karštligę, yra dažniausia vaikų mirtingumo besivystančiose šalyse priežastis;

| B. | kadangi ligų paplitimas trukdo siekti tvaraus socialinio ir ekonominio vystymosi; |
| --- | --- |

B.

kadangi ligų paplitimas trukdo siekti tvaraus socialinio ir ekonominio vystymosi;

| C. | kadangi žinoma, kad ligos, kurioms galima užkirsti kelią skiepais, skirtingai veikia moteris ir vyrus; |
| --- | --- |

C.

kadangi žinoma, kad ligos, kurioms galima užkirsti kelią skiepais, skirtingai veikia moteris ir vyrus;

| D. | kadangi moterys sudaro pusę pasaulio gyventojų ir kadangi vystymasis ir sveikata nebus užtikrinti, jei nebus atsižvelgta į jų nuomonę; |
| --- | --- |

D.

kadangi moterys sudaro pusę pasaulio gyventojų ir kadangi vystymasis ir sveikata nebus užtikrinti, jei nebus atsižvelgta į jų nuomonę;

| E. | kadangi gyvybiškai svarbu turėti pagrindinę sveikatos priežiūrą, t.y. ligonines, gydytojus, medicinos įrangą ir kt., ir šių poreikių negalima ignoruoti; |
| --- | --- |

E.

kadangi gyvybiškai svarbu turėti pagrindinę sveikatos priežiūrą, t.y. ligonines, gydytojus, medicinos įrangą ir kt., ir šių poreikių negalima ignoruoti;

| F. | kadangi buvo pripažinta, kad Pasaulio vakcinacijos ir imunizacijos aljansas (angl. GAVI) yra ypač veiksminga priemonė, kurią taikant galima siekti vystymosi ir humanitarinių tikslų; |
| --- | --- |

F.

kadangi buvo pripažinta, kad Pasaulio vakcinacijos ir imunizacijos aljansas (angl. GAVI) yra ypač veiksminga priemonė, kurią taikant galima siekti vystymosi ir humanitarinių tikslų;

| G. | kadangi per paskutinįjį dešimtmetį GAVI padarė didelę pažangą gelbėdama gyvybes ir plėtodama imunizaciją skurdžiausiose pasaulio šalyse ir kadangi dėl to dar 288 milijonai vaikų įgijo imunitetą ir buvo išvengta daugiau kaip penkių milijonų ankstyvos mirties atvejų; |
| --- | --- |

G.

kadangi per paskutinįjį dešimtmetį GAVI padarė didelę pažangą gelbėdama gyvybes ir plėtodama imunizaciją skurdžiausiose pasaulio šalyse ir kadangi dėl to dar 288 milijonai vaikų įgijo imunitetą ir buvo išvengta daugiau kaip penkių milijonų ankstyvos mirties atvejų;

| H. | kadangi, nepaisant šios pažangos, kiekvienais metais nuo ligų, kurioms galima užkirsti kelią skiepais, miršta apie 1,7 mln. vaikų; |
| --- | --- |

H.

kadangi, nepaisant šios pažangos, kiekvienais metais nuo ligų, kurioms galima užkirsti kelią skiepais, miršta apie 1,7 mln. vaikų;

| 1. | sveikina Komisiją 2003–2012 m. suteikus GAVI paramą per vystomojo bendradarbiavimo priemonę ir iš Europos plėtros fondo; |
| --- | --- |

1.

sveikina Komisiją 2003–2012 m. suteikus GAVI paramą per vystomojo bendradarbiavimo priemonę ir iš Europos plėtros fondo;

| 2. | ragina Komisiją įsipareigoti nuolat mažinti mirties, kurios galima išvengti skiepijant, atvejų skaičių; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją įsipareigoti nuolat mažinti mirties, kurios galima išvengti skiepijant, atvejų skaičių;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis (1) valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis (1) valstybių narių parlamentams.

---

(1)  Pasirašiusiųjų sąrašas paskelbtas 2012 m. gegužės 24 d. posėdžio protokolo 1 priede (P7_PV(2012)05-24(ANN1)).

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2012 m. gegužės 22 d., antradienis

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/98 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/98

---

2012 m. gegužės 22 d., antradienisEuropos Parlamento darbo tvarkos taisyklių keitimas dėl Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimo

P7_TA(2012)0213

2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių keitimo dėl Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimo (2011/2302(REG))

2013/C 264 E/18

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymus dėl Darbo tvarkos taisyklių keitimo (B7–0539/2011 ir B7–0732/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymus dėl Darbo tvarkos taisyklių keitimo (B7–0539/2011 ir B7–0732/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7–0148/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7–0148/2012),

| 1. | nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus;

| 2. | primena, kad šie pakeitimai įsigalios pirmą kitos sesijos dieną; |
| --- | --- |

2.

primena, kad šie pakeitimai įsigalios pirmą kitos sesijos dieną;

| 3. | ragina Pirmininką imtis reikiamų priemonių siekiant užtikrinti, kad Europos Parlamente būtų įsteigtas vienas bendras informacinis punktas, į kurį galėtų kreiptis piliečiai, atstovaujamosios asociacijos ir pilietinė visuomenė su Europos piliečių iniciatyvomis susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

3.

ragina Pirmininką imtis reikiamų priemonių siekiant užtikrinti, kad Europos Parlamente būtų įsteigtas vienas bendras informacinis punktas, į kurį galėtų kreiptis piliečiai, atstovaujamosios asociacijos ir pilietinė visuomenė su Europos piliečių iniciatyvomis susijusiais klausimais;

| 4. | ragina Komisiją laiške Europos Parlamento pirmininkui patvirtinti, kad ji nori, jog per visus viešuosius svarstymus dėl Europos piliečių iniciatyvų jai atstovautų už atitinkamą sritį atsakingas Komisijos narys arba, jei jis negali, kitas Komisijos narys ar už atitinkamą sritį atsakingas generalinis direktorius; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją laiške Europos Parlamento pirmininkui patvirtinti, kad ji nori, jog per visus viešuosius svarstymus dėl Europos piliečių iniciatyvų jai atstovautų už atitinkamą sritį atsakingas Komisijos narys arba, jei jis negali, kitas Komisijos narys ar už atitinkamą sritį atsakingas generalinis direktorius;

| 5. | ragina Biurą ir generalinį sekretorių imtis tinkamų priemonių, kad būtų užtikrintas kuo didesnis viešųjų svarstymų dėl Europos piliečių iniciatyvų matomumas, numatant atitinkamas priemones, įskaitant turimų informacijos ir komunikacijų technologijų naudojimą; |
| --- | --- |

5.

ragina Biurą ir generalinį sekretorių imtis tinkamų priemonių, kad būtų užtikrintas kuo didesnis viešųjų svarstymų dėl Europos piliečių iniciatyvų matomumas, numatant atitinkamas priemones, įskaitant turimų informacijos ir komunikacijų technologijų naudojimą;

| 6. | mano, kad reikėtų skatinti Europos Parlamento narius dalyvauti svarstymuose dėl Europos piliečių iniciatyvų, |
| --- | --- |

6.

mano, kad reikėtų skatinti Europos Parlamento narius dalyvauti svarstymuose dėl Europos piliečių iniciatyvų,

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai.

| DABARTINIS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimai 5 ir 4 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  197 a straipsnis (naujas) |
| | 197a straipsnis



  Viešieji svarstymai, susiję su piliečių iniciatyvomis |
| | 1.
     
  Komisijai paskelbus piliečių iniciatyvą atitinkamame registre, kaip nustatyta pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 (1) 10 straipsnio 1 dalies a punktą, Europos Parlamento pirmininkas, remdamasis Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko pasiūlymu:










  a) | paveda teisėkūros komitetui, kuris atsakingas už atitinkamą sritį, kaip nustatyta VII priede, surengti viešąjį svarstymą, numatytą Reglamento (ES) Nr. 211/2011 11 straipsnyje; Peticijų komitetas automatiškai susiejamas su teisėkūros komitetu pagal 50 straipsnį; |

DABARTINIS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimai 5 ir 4

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

197 a straipsnis (naujas)

197a straipsnis

Viešieji svarstymai, susiję su piliečių iniciatyvomis

1.
     
  Komisijai paskelbus piliečių iniciatyvą atitinkamame registre, kaip nustatyta pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 (1) 10 straipsnio 1 dalies a punktą, Europos Parlamento pirmininkas, remdamasis Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko pasiūlymu:

a)

paveda teisėkūros komitetui, kuris atsakingas už atitinkamą sritį, kaip nustatyta VII priede, surengti viešąjį svarstymą, numatytą Reglamento (ES) Nr. 211/2011 11 straipsnyje; Peticijų komitetas automatiškai susiejamas su teisėkūros komitetu pagal 50 straipsnį;

| b) | kai dviejų ar daugiau piliečių iniciatyvų, pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 10 straipsnio 1 dalies a punktą paskelbtų atitinkamame registre, sritis panaši, pasikonsultavęs su organizatoriais gali nuspręsti surengti jungtinį viešąjį svarstymą, per kurį visos susijusios piliečių iniciatyvos būtų nagrinėjamos vienodomis sąlygomis. |
| --- | --- |

b)

kai dviejų ar daugiau piliečių iniciatyvų, pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 10 straipsnio 1 dalies a punktą paskelbtų atitinkamame registre, sritis panaši, pasikonsultavęs su organizatoriais gali nuspręsti surengti jungtinį viešąjį svarstymą, per kurį visos susijusios piliečių iniciatyvos būtų nagrinėjamos vienodomis sąlygomis.

2.
     
  Atsakingas komitetas:

| a) | įvertina, ar Komisija tinkamu lygmeniu priėmė organizatorius, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 211/2011 10 straipsnio 1 dalies b punkte; |
| --- | --- |

a)

įvertina, ar Komisija tinkamu lygmeniu priėmė organizatorius, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 211/2011 10 straipsnio 1 dalies b punkte;

| b) | užtikrina – prireikus remiant Komitetų pirmininkų sueigai – kad Komisija tinkamai įtraukta į viešojo svarstymo rengimą ir kad per svarstymą jai atstovaujama tinkamu lygmeniu. |
| --- | --- |

b)

užtikrina – prireikus remiant Komitetų pirmininkų sueigai – kad Komisija tinkamai įtraukta į viešojo svarstymo rengimą ir kad per svarstymą jai atstovaujama tinkamu lygmeniu.

3.
     
  Atsakingo komiteto pirmininkas sušaukia į viešąjį svarstymą atitinkamą dieną per tris mėnesius nuo iniciatyvos pateikimo Komisijai dienos, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 211/2011 9 straipsnyje.

4.
     
  Atsakingas komitetas surengia viešąjį svarstymą Parlamente, jei tinkama, dalyvaujant kitoms Sąjungos institucijoms ir įstaigoms, kurios gali pareikšti pageidavimą dalyvauti. Jis gali pakviesti dalyvauti kitas suinteresuotąsias šalis.

Atsakingas komitetas pakviečia organizatorių įgaliotinių grupę, įskaitant bent vieną kontaktinį asmenį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 211/2011 3 straipsnio 2 dalies antrojoje pastraipoje, pristatyti iniciatyvą per svarstymą.

5.
     
  Biuras, vadovaudamasis procedūromis, dėl kurių susitarta su Komisija, patvirtina taisykles dėl patirtų išlaidų kompensavimo.

6.
     
  Parlamento pirmininkas ir Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas, vadovaudamiesi šiuo straipsniu, gali deleguoti savo įgaliojimus atitinkamai Pirmininko pavaduotojui ir kito komiteto pirmininkui.

7.
     
  Jei sąlygos, išdėstytos 50 ar 51 straipsnyje tenkinamos, šios nuostatos mutatis mutandis taip pat taikomos kitiems komitetams. Taip pat taikomas 188 straipsnis.

23 straipsnio 9 dalis viešiesiems svarstymams, susijusiems su piliečių iniciatyvomis, netaikoma.

Pakeitimas 2

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

203 a straipsnis

Jei Parlamentui pranešama, kad Komisijos buvo paprašyta pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 4 dalimi,
  Peticijų
  komitetas nustato, ar tai turės įtakos jo darbui ir, jei būtina, apie tai praneša peticijų, susijusių su minėtais klausimais, teikėjams.

Jei Parlamentui pranešama, kad Komisijos buvo paprašyta pateikti pasiūlymą dėl teisės akto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 4 dalimi
  ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 211/2011
  ,
  už peticijas atsakingas
  komitetas nustato, ar tai turės įtakos jo darbui ir, jei būtina, apie tai praneša peticijų, susijusių su minėtais klausimais, teikėjams.

Piliečių iniciatyvų pasiūlymai, kurie buvo užregistruoti pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 4 straipsnį, bet negalėjo būti pateikti Komisijai pagal to reglamento 9 straipsnį, nes nebuvo laikomasi visų nustatytų atitinkamų procedūrų ir reikalavimų, gali būti nagrinėjami už peticijas atsakingame komitete, jeigu šis nusprendžia, kad tai tinkama. Mutatis mutandis taikomi 201, 202 ir 203 straipsniai.

---

(1)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos (OL L 65, 2011 3 11, p. 1).

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2012 m. gegužės 22 d., antradienis

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/101 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/101

---

2012 m. gegužės 22 d., antradienisApyvartai skirtų euro monetų nominalai ir techniniai duomenys *

P7_TA(2012)0206

2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 975/98 dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų (COM(2011)0296 – C7-0189/2011 – 2011/0128(NLE))

2013/C 264 E/19

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0296), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0296),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 128 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0189/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 128 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0189/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7–0440/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7–0440/2011),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą su juo konsultuotis, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą su juo konsultuotis, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  1 straipsnis

  Reglamentas (EB) Nr. 975/98
  1g straipsnio 2 dalis |
| 2.   Taikydama 1 dalį, monetą leidžianti valstybė narė siunčia Komisijai naujo eurų monetų dizaino projektus ne mažiau kaip prieš šešis mėnesius iki numatomos išleidimo dienos. Komisija nedelsdama ir ne ilgiau kaip per dešimt darbo dienų patikrina, ar laikomasi šio reglamento nuostatų. | 2.   Taikydama 1 dalį, monetą leidžianti valstybė narė siunčia Komisijai naujo eurų monetų dizaino projektus ne mažiau kaip prieš šešis mėnesius iki numatomos išleidimo dienos. Komisija nedelsdama ir ne ilgiau kaip per 10 darbo dienų patikrina, ar laikomasi šio reglamento nuostatų.
  Komisija per 10 darbo dienų po tokio patikrinimo informuoja kitas valstybes nares ir Europos Centrinį Banką apie jo rezultatus. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 975/98

1g straipsnio 2 dalis

2.   Taikydama 1 dalį, monetą leidžianti valstybė narė siunčia Komisijai naujo eurų monetų dizaino projektus ne mažiau kaip prieš šešis mėnesius iki numatomos išleidimo dienos. Komisija nedelsdama ir ne ilgiau kaip per dešimt darbo dienų patikrina, ar laikomasi šio reglamento nuostatų.

2.   Taikydama 1 dalį, monetą leidžianti valstybė narė siunčia Komisijai naujo eurų monetų dizaino projektus ne mažiau kaip prieš šešis mėnesius iki numatomos išleidimo dienos. Komisija nedelsdama ir ne ilgiau kaip per 10 darbo dienų patikrina, ar laikomasi šio reglamento nuostatų.
  Komisija per 10 darbo dienų po tokio patikrinimo informuoja kitas valstybes nares ir Europos Centrinį Banką apie jo rezultatus.

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/102 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/102

---

2012 m. gegužės 22 d., antradienisEuro monetų leidimas ***I

P7_TA(2012)0210

2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl eurų monetų leidimo (COM(2011)0295 – C7-0140/2011 – 2011/0131(COD))

2013/C 264 E/20

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0295), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0295),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 133 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0140/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 133 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0140/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugpjūčio 23 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugpjūčio 23 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7–0439/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7–0439/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 273, 2011 9 16, p. 2.

---

2012 m. gegužės 22 d., antradienisP7_TC1-COD(2011)0131

Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. gegužės 22 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl euro monetų leidimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 651/2012.)

---

2012 m. gegužės 23 d., trečiadienis

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/104 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/104

---

2012 m. gegužės 23 d., trečiadienisRytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų ištekliai ***I

P7_TA(2012)0214

2012 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano (COM(2011)0330 – C7-0154/2011 – 2011/0144(COD))

2013/C 264 E/21

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0330), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0330),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0154/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0154/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas 2011 m. spalio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas 2011 m. spalio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 18 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 18 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7–0449/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7–0449/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam Parlamento pareiškimui; |
| --- | --- |

2.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam Parlamento pareiškimui;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 24, 2012 1 28, p. 116.

---

2012 m. gegužės 23 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2011)0144

Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. gegužės 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 500/2012).

---

2012 m. gegužės 23 d., trečiadienisTeisėkūros rezoliucijos priedas

Europos Parlamento pareiškimas dėl įgyvendinimo aktų

Europos Parlamentas pareiškia, kad šio reglamento nuostatos, susijusios su įgyvendinimo aktais, yra subtilaus kompromiso rezultatas. Tam, kad būtų pasiektas susitarimas per pirmąjį svarstymą prieš prasidedant paprastųjų tunų žvejybos sezonui, Europos Parlamentas sutiko su galimybe, kad tam tikrais konkrečiais atvejais būtų priimami įgyvendinimo aktai. Tačiau jis pabrėžia, kad šiomis nuostatomis negalima vadovautis ar jas naudoti kaip precedentą reglamentuojant panašias situacijas siekiant veiksmingai perkelti būsimas tarptautines išsaugojimo ir valdymo priemones, kurios nustatytos regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų ir kurios taps privalomos Sąjungai pagal tarptautinių konvencijų, pagal kurios įsteigiamos šio organizacijos, sąlygas.

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/105 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/105

---

2012 m. gegužės 23 d., trečiadienisDvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnis įvedimas viengubo korpuso naftos tanklaiviams ***I

P7_TA(2012)0215

2012 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl dvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnio įvedimo viengubo korpuso naftos tanklaiviams (nauja redakcija) (COM(2011)0566 – C7-0269/2011 – 2011/0243(COD))

2013/C 264 E/22

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0566), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0566),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0269/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0269/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 25 d. Teisės reikalų komiteto laišką Transporto ir turizmo komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalimi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 25 d. Teisės reikalų komiteto laišką Transporto ir turizmo komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalimi,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 4 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 4 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7–0034/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7–0034/2012),

| A. | kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 43, 2012 2 15, p. 98.

(2)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

2012 m. gegužės 23 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2011)0243

Europos Parlamento pozicija, priimta 2012 m. gegužės 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl dvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnio įvedimo viengubo korpuso naftos tanklaiviams (nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 530/2012).

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/106 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/106

---

2012 m. gegužės 23 d., trečiadienisES ir Mozambiko Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas ***

P7_TA(2012)0216

2012 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl naujo protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Mozambiko Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (18059/2011 – C7-0028/2012 – 2011/0378(NLE))

2013/C 264 E/23

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (18059/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (18059/2011),

| — | atsižvelgdamas į naujo protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Mozambiko Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, projektą (18058/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujo protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Mozambiko Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, projektą (18058/2011),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7–0028/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7–0028/2012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir į 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir į 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir į Vystymosi komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A7–0147/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir į Vystymosi komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A7–0147/2012),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | ragina Komisiją perduoti Parlamentui Susitarimo 9 straipsnyje numatyto jungtinio komiteto susitikimų protokolus ir išvadas, taip pat naujo protokolo 3 straipsnyje numatytą daugiametę sektoriaus programą ir atitinkamus kasmetinius vertinimus; taip pat prašo suteikti leidimą Parlamento atstovams stebėtojų teisėmis dalyvauti jungtinio komiteto posėdžiuose ir prašo paskutiniaisiais naujo protokolo taikymo metais ir prieš pradedant derybas dėl jo atnaujinimo pateikti Parlamentui ir Tarybai išsamią šio protokolo taikymo vertinimo ataskaitą netaikant nereikalingų apribojimų susipažinti su šiuo dokumentu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją perduoti Parlamentui Susitarimo 9 straipsnyje numatyto jungtinio komiteto susitikimų protokolus ir išvadas, taip pat naujo protokolo 3 straipsnyje numatytą daugiametę sektoriaus programą ir atitinkamus kasmetinius vertinimus; taip pat prašo suteikti leidimą Parlamento atstovams stebėtojų teisėmis dalyvauti jungtinio komiteto posėdžiuose ir prašo paskutiniaisiais naujo protokolo taikymo metais ir prieš pradedant derybas dėl jo atnaujinimo pateikti Parlamentui ir Tarybai išsamią šio protokolo taikymo vertinimo ataskaitą netaikant nereikalingų apribojimų susipažinti su šiuo dokumentu;

| 3. | ragina Komisiją ir Tarybą atsižvelgiant į jų atitinkamus įgaliojimus nedelsiant ir visapusiškai informuoti Parlamentą visais procedūrų, susijusių su nauju protokolu ir jo atnaujinimu, etapais, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 10 dalyje; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją ir Tarybą atsižvelgiant į jų atitinkamus įgaliojimus nedelsiant ir visapusiškai informuoti Parlamentą visais procedūrų, susijusių su nauju protokolu ir jo atnaujinimu, etapais, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 10 dalyje;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Mozambiko Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Mozambiko Respublikos vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/107 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/107

---

2012 m. gegužės 23 d., trečiadienisBendra finansinių sandorių mokesčio sistema *

P7_TA(2012)0217

2012 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl bendros finansinių sandorių mokesčio sistemos ir kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/7/EB (COM(2011)0594 – C7-0355/2011 – 2011/0261(CNS))

2013/C 264 E/24

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0594), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0594),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0355/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0355/2011),

| — | atsižvelgdamas į pagrįstas nuomones, kurias vadovaudamiesi Protokolu (Nr. 2) dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateikė Kipro parlamentas, Maltos parlamentas ir Švedijos parlamentas ir kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pagrįstas nuomones, kurias vadovaudamiesi Protokolu (Nr. 2) dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateikė Kipro parlamentas, Maltos parlamentas ir Švedijos parlamentas ir kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7–0154/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7–0154/2012),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą su juo konsultuotis, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą su juo konsultuotis, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl direktyvos


  1 konstatuojamoji dalis |
| (1) | dėl pastarųjų metų finansų krizės vyksta visų lygių diskusijos dėl galimo papildomo finansų sektoriui taikytino mokesčio, ypač finansinių sandorių mokesčio (FSM). Šias diskusijas lėmė noras užtikrinti, kad finansų sektorius prisidėtų prie krizės išlaidų padengimo ir kad ateityje būtų užtikrintas vienodas šio sektoriaus apmokestinimas kitų sektorių atžvilgiu; sukurti kliūtis per daug rizikingai finansų įstaigų veiklai; papildyti reguliavimo priemones, kuriomis siekiama ateityje išvengti krizių ir gauti papildomų įplaukų bendriesiems biudžetams arba specialioms politikos
  priemonėms
  finansuoti; |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

(1)

dėl pastarųjų metų finansų krizės vyksta visų lygių diskusijos dėl galimo papildomo finansų sektoriui taikytino mokesčio, ypač finansinių sandorių mokesčio (FSM). Šias diskusijas lėmė noras užtikrinti, kad finansų sektorius prisidėtų prie krizės išlaidų padengimo ir kad ateityje būtų užtikrintas vienodas šio sektoriaus apmokestinimas kitų sektorių atžvilgiu; sukurti kliūtis per daug rizikingai finansų įstaigų veiklai; papildyti reguliavimo priemones, kuriomis siekiama ateityje išvengti krizių ir gauti papildomų įplaukų bendriesiems biudžetams arba specialioms politikos
  priemonėms
  finansuoti;

| (1) | dėl pastarųjų metų finansų krizės vyksta visų lygių diskusijos dėl galimo papildomo finansų sektoriui taikytino mokesčio, ypač finansinių sandorių mokesčio (FSM). Šias diskusijas lėmė noras užtikrinti, kad finansų sektorius prisidėtų prie krizės išlaidų padengimo ir kad ateityje būtų užtikrintas vienodas šio sektoriaus apmokestinimas kitų sektorių atžvilgiu; sukurti kliūtis per daug rizikingai finansų įstaigų veiklai; papildyti reguliavimo priemones, kuriomis siekiama ateityje išvengti krizių ir gauti papildomų įplaukų bendriesiems biudžetams,
  be kita ko, fiskalinės konsolidacijos tikslais, siekiant skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą
  arba specialioms politikos
  sritims, pvz., pagalbai vystymuisi ir kovai su klimato kaita
  , finansuoti; |
| --- | --- |

(1)

dėl pastarųjų metų finansų krizės vyksta visų lygių diskusijos dėl galimo papildomo finansų sektoriui taikytino mokesčio, ypač finansinių sandorių mokesčio (FSM). Šias diskusijas lėmė noras užtikrinti, kad finansų sektorius prisidėtų prie krizės išlaidų padengimo ir kad ateityje būtų užtikrintas vienodas šio sektoriaus apmokestinimas kitų sektorių atžvilgiu; sukurti kliūtis per daug rizikingai finansų įstaigų veiklai; papildyti reguliavimo priemones, kuriomis siekiama ateityje išvengti krizių ir gauti papildomų įplaukų bendriesiems biudžetams,
  be kita ko, fiskalinės konsolidacijos tikslais, siekiant skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą
  arba specialioms politikos
  sritims, pvz., pagalbai vystymuisi ir kovai su klimato kaita
  , finansuoti;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| (2) | siekiant užkirsti kelią iškraipymams per priemones, kurių vienašališkai imasi valstybės narės, atsižvelgiant į itin didelį daugelio susijusių finansinių sandorių mobilumą, ir taip siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, svarbu, kad pagrindinės FSM savybės valstybėse narėse būtų suderintos Sąjungos mastu. Todėl reikėtų vengti paskatų pasinaudoti mokesčių skirtumu Sąjungoje ir lėšų paskirstymo iškraipymų Sąjungos finansų rinkose, taip pat dvigubo apmokestinimo arba neapmokestinimo galimybių; |
| --- | --- |

(2)

siekiant užkirsti kelią iškraipymams per priemones, kurių vienašališkai imasi valstybės narės, atsižvelgiant į itin didelį daugelio susijusių finansinių sandorių mobilumą, ir taip siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, svarbu, kad pagrindinės FSM savybės valstybėse narėse būtų suderintos Sąjungos mastu. Todėl reikėtų vengti paskatų pasinaudoti mokesčių skirtumu Sąjungoje ir lėšų paskirstymo iškraipymų Sąjungos finansų rinkose, taip pat dvigubo apmokestinimo arba neapmokestinimo galimybių;

| (2) | siekiant užkirsti kelią iškraipymams per priemones, kurių vienašališkai imasi valstybės narės, atsižvelgiant į itin didelį daugelio susijusių finansinių sandorių mobilumą, ir taip siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, svarbu, kad pagrindinės FSM savybės valstybėse narėse būtų suderintos
  ir ši direktyva būtų įgyvendinta
  Sąjungos mastu. Todėl reikėtų vengti paskatų pasinaudoti mokesčių skirtumu Sąjungoje ir lėšų paskirstymo iškraipymų Sąjungos finansų rinkose, taip pat dvigubo apmokestinimo arba neapmokestinimo galimybių;
  Atsižvelgiant į esminį FSM taikymo visoje Sąjungoje tikslą, jei grupė valstybių narių, įskaitant euro zonos valstybes nares (tačiau ne vien jas), norėtų tvirčiau bendradarbiaudamos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 329 straipsnį veikti sparčiau, atrodo, kad šioje direktyvoje parengtas modelis tiktų kaip įgyvendinimo pagrindas šioje valstybių narių grupėje. Tačiau FSM taikymas itin mažoje valstybių narių grupėje galėtų labai iškraipyti konkurenciją vidaus rinkoje, todėl reikėtų imtis visapusiškų priemonių siekiant užtikrinti, kad tokiais veiksmais nebūtų daromas neigiamas poveikis vidaus rinkos veikimui
  ; |
| --- | --- |

(2)

siekiant užkirsti kelią iškraipymams per priemones, kurių vienašališkai imasi valstybės narės, atsižvelgiant į itin didelį daugelio susijusių finansinių sandorių mobilumą, ir taip siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, svarbu, kad pagrindinės FSM savybės valstybėse narėse būtų suderintos
  ir ši direktyva būtų įgyvendinta
  Sąjungos mastu. Todėl reikėtų vengti paskatų pasinaudoti mokesčių skirtumu Sąjungoje ir lėšų paskirstymo iškraipymų Sąjungos finansų rinkose, taip pat dvigubo apmokestinimo arba neapmokestinimo galimybių;
  Atsižvelgiant į esminį FSM taikymo visoje Sąjungoje tikslą, jei grupė valstybių narių, įskaitant euro zonos valstybes nares (tačiau ne vien jas), norėtų tvirčiau bendradarbiaudamos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 329 straipsnį veikti sparčiau, atrodo, kad šioje direktyvoje parengtas modelis tiktų kaip įgyvendinimo pagrindas šioje valstybių narių grupėje. Tačiau FSM taikymas itin mažoje valstybių narių grupėje galėtų labai iškraipyti konkurenciją vidaus rinkoje, todėl reikėtų imtis visapusiškų priemonių siekiant užtikrinti, kad tokiais veiksmais nebūtų daromas neigiamas poveikis vidaus rinkos veikimui
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (2a) | vadovaudamasi 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvadomis ir atsižvelgdama į tai, kad FSM tikslai gali būti įgyvendinti tik jį nustačius pasauliniu lygmeniu, Sąjunga turėtų vadovauti pastangoms pasauliniu lygmeniu pasiekti susitarimą dėl FSM. Rodydama FSM įvedimo pavyzdį Sąjunga turi ryžtingai skatinti priimti pasaulinio masto susitarimą atitinkamoje tarptautinėje arenoje, ypač G20, kad būtų sukurtas bendras pasaulinio FSM įvedimo pagrindas. Konkrečius veiksmus šiuo klausimu derėtų aptarti Komisijos ataskaitoje pirmą kartą persvarstant šią direktyvą; |
| --- | --- |

(2a)

vadovaudamasi 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvadomis ir atsižvelgdama į tai, kad FSM tikslai gali būti įgyvendinti tik jį nustačius pasauliniu lygmeniu, Sąjunga turėtų vadovauti pastangoms pasauliniu lygmeniu pasiekti susitarimą dėl FSM. Rodydama FSM įvedimo pavyzdį Sąjunga turi ryžtingai skatinti priimti pasaulinio masto susitarimą atitinkamoje tarptautinėje arenoje, ypač G20, kad būtų sukurtas bendras pasaulinio FSM įvedimo pagrindas. Konkrečius veiksmus šiuo klausimu derėtų aptarti Komisijos ataskaitoje pirmą kartą persvarstant šią direktyvą;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| (3) | kad
  vidaus rinka veiktų tinkamai
  , FSM turėtų būti taikomas prekybai įvairiausiomis finansinėmis priemonėmis, įskaitant struktūrizuotus produktus, tiek organizuotose rinkose, tiek nebiržinėje rinkoje, taip pat visų išvestinių priemonių sutarčių sudarymui ir jų keitimui. Dėl tos pačios priežasties FSM turėtų būti taikomas įvairiausioms finansų įstaigoms; |
| --- | --- |

(3)

kad
  vidaus rinka veiktų tinkamai
  , FSM turėtų būti taikomas prekybai įvairiausiomis finansinėmis priemonėmis, įskaitant struktūrizuotus produktus, tiek organizuotose rinkose, tiek nebiržinėje rinkoje, taip pat visų išvestinių priemonių sutarčių sudarymui ir jų keitimui. Dėl tos pačios priežasties FSM turėtų būti taikomas įvairiausioms finansų įstaigoms;

| (3) | kad
  būtų galima sumažinti veiklos perkėlimo riziką, mokesčio vengimo ir palankesnio reguliavimo pasirinkimo galimybes
  , FSM turėtų būti taikomas prekybai įvairiausiomis finansinėmis priemonėmis, įskaitant struktūrizuotus produktus, tiek organizuotose rinkose, tiek nebiržinėje rinkoje, taip pat visų išvestinių priemonių sutarčių sudarymui ir jų keitimui. Dėl tos pačios priežasties FSM turėtų būti taikomas įvairiausioms finansų įstaigoms;
  Įtraukus kuo daugiau finansinių priemonių ir veikėjų taip pat turėtų būti užtikrinamas vienodas mokesčio naštos paskirstymas visiems veikėjams, nustatant palyginti sunkesnę naštą spekuliatyvesniems ir didesnės griaunamosios galios finansiniams sandoriams. Toks rezultatas negalėtų būti pasiektas nustačius labiau ribotą FSM taikymo sritį, pvz., pasirinkus žyminį mokestį, kuriuo visa mokesčio našta būtų užkraunama daug mažesnei reguliuojamoje rinkoje parduodamų priemonių grupei ir nepasiekiamas tikslas pažaboti pernelyg didelę ir kenksmingą spekuliaciją
  ; |
| --- | --- |

(3)

kad
  būtų galima sumažinti veiklos perkėlimo riziką, mokesčio vengimo ir palankesnio reguliavimo pasirinkimo galimybes
  , FSM turėtų būti taikomas prekybai įvairiausiomis finansinėmis priemonėmis, įskaitant struktūrizuotus produktus, tiek organizuotose rinkose, tiek nebiržinėje rinkoje, taip pat visų išvestinių priemonių sutarčių sudarymui ir jų keitimui. Dėl tos pačios priežasties FSM turėtų būti taikomas įvairiausioms finansų įstaigoms;
  Įtraukus kuo daugiau finansinių priemonių ir veikėjų taip pat turėtų būti užtikrinamas vienodas mokesčio naštos paskirstymas visiems veikėjams, nustatant palyginti sunkesnę naštą spekuliatyvesniems ir didesnės griaunamosios galios finansiniams sandoriams. Toks rezultatas negalėtų būti pasiektas nustačius labiau ribotą FSM taikymo sritį, pvz., pasirinkus žyminį mokestį, kuriuo visa mokesčio našta būtų užkraunama daug mažesnei reguliuojamoje rinkoje parduodamų priemonių grupei ir nepasiekiamas tikslas pažaboti pernelyg didelę ir kenksmingą spekuliaciją
  ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (11a) | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas griežtai reguliuojamai, kontroliuojamai ir skaidriai biržinei prekybai, palyginti su nereguliuojama, nekontroliuojama ir ne tokia skaidria nebiržine prekyba, valstybės narės biržoje vykdomiems finansiniams sandoriams turėtų taikyti mažesnius mokesčių tarifus negu nebiržinėje rinkoje vykdomiems sandoriams. Taip galima bus pasiekti, kad prekyba iš beveik ar visai nereguliuojamų rinkų būtų perkelta į griežtai reguliuojamas ir kontroliuojamas biržas; |
| --- | --- |

(11a)

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas griežtai reguliuojamai, kontroliuojamai ir skaidriai biržinei prekybai, palyginti su nereguliuojama, nekontroliuojama ir ne tokia skaidria nebiržine prekyba, valstybės narės biržoje vykdomiems finansiniams sandoriams turėtų taikyti mažesnius mokesčių tarifus negu nebiržinėje rinkoje vykdomiems sandoriams. Taip galima bus pasiekti, kad prekyba iš beveik ar visai nereguliuojamų rinkų būtų perkelta į griežtai reguliuojamas ir kontroliuojamas biržas;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 konstatuojamoji dalis

| (12) | siekiant apmokestinti finansų sektorių, o ne piliečius, ir dėl to, kad finansų įstaigos vykdo daugybę sandorių finansų rinkose, toms įstaigoms
  reikėtų taikyti mokestį
  , nepaisant to, ar jos prekiauja savo vardu, kitų subjektų vardu, savo sąskaita ar kitų subjektų sąskaita; |
| --- | --- |

(12)

siekiant apmokestinti finansų sektorių, o ne piliečius, ir dėl to, kad finansų įstaigos vykdo daugybę sandorių finansų rinkose, toms įstaigoms
  reikėtų taikyti mokestį
  , nepaisant to, ar jos prekiauja savo vardu, kitų subjektų vardu, savo sąskaita ar kitų subjektų sąskaita;

| (12) | siekiant apmokestinti finansų sektorių, o ne piliečius, ir dėl to, kad finansų įstaigos vykdo daugybę sandorių finansų rinkose,
  mokestį reikėtų taikyti tik
  toms įstaigoms, nepaisant to, ar jos prekiauja savo vardu, kitų subjektų vardu, savo sąskaita ar kitų subjektų sąskaita; |
| --- | --- |

(12)

siekiant apmokestinti finansų sektorių, o ne piliečius, ir dėl to, kad finansų įstaigos vykdo daugybę sandorių finansų rinkose,
  mokestį reikėtų taikyti tik
  toms įstaigoms, nepaisant to, ar jos prekiauja savo vardu, kitų subjektų vardu, savo sąskaita ar kitų subjektų sąskaita;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 konstatuojamoji dalis

| (13) | dėl didelio finansinių sandorių mobilumo ir siekiant padėti sumažinti galimą mokesčių vengimą, FSM reikėtų taikyti remiantis įsisteigimo šalies principu; |
| --- | --- |

(13)

dėl didelio finansinių sandorių mobilumo ir siekiant padėti sumažinti galimą mokesčių vengimą, FSM reikėtų taikyti remiantis įsisteigimo šalies principu;

| (13) | dėl didelio finansinių sandorių mobilumo ir siekiant padėti sumažinti galimą mokesčių vengimą,
  taip pat užtikrinti mokesčio taikymą kuo didesniam skaičiui subjektų ir sandorių
  , FSM reikėtų taikyti remiantis
  labai plačiai apibrėžtu
  įsisteigimo šalies principu,
  papildytu apmokestinimo emisijos vietoje principo (angl. issuance principle) elementais. Be to, siekiant geriau užtikrinti FSM taikymą, derėtų taikyti savininko apmokestinimo principą (angl. ownership principle)
  ; |
| --- | --- |

(13)

dėl didelio finansinių sandorių mobilumo ir siekiant padėti sumažinti galimą mokesčių vengimą,
  taip pat užtikrinti mokesčio taikymą kuo didesniam skaičiui subjektų ir sandorių
  , FSM reikėtų taikyti remiantis
  labai plačiai apibrėžtu
  įsisteigimo šalies principu,
  papildytu apmokestinimo emisijos vietoje principo (angl. issuance principle) elementais. Be to, siekiant geriau užtikrinti FSM taikymą, derėtų taikyti savininko apmokestinimo principą (angl. ownership principle)
  ;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 konstatuojamoji dalis

| (14) | kad būtų galima pasiekti šios direktyvos derinimo tikslą, reikėtų nustatyti pakankamai didelius minimalius mokesčio tarifus. Kartu jie turi būti pakankamai žemi, kad būtų sumažintas veiklos perkėlimo pavojus; |
| --- | --- |

(14)

kad būtų galima pasiekti šios direktyvos derinimo tikslą, reikėtų nustatyti pakankamai didelius minimalius mokesčio tarifus. Kartu jie turi būti pakankamai žemi, kad būtų sumažintas veiklos perkėlimo pavojus;

| (14) | kad būtų galima pasiekti šios direktyvos derinimo tikslą, reikėtų nustatyti pakankamai didelius minimalius mokesčio tarifus
  tam, kad finansų sektorius tinkamai prisidėtų dengiant ekonominės krizės sąnaudas ir tokiu būdu būtų skatinama realioji ekonomika
  . Kartu šie tarifai turi būti pakankamai žemi
  tol, kol bus įgyvendinta vienoda ir pasaulinė FSM sistema
  , kad būtų sumažintas veiklos perkėlimo pavojus; |
| --- | --- |

(14)

kad būtų galima pasiekti šios direktyvos derinimo tikslą, reikėtų nustatyti pakankamai didelius minimalius mokesčio tarifus
  tam, kad finansų sektorius tinkamai prisidėtų dengiant ekonominės krizės sąnaudas ir tokiu būdu būtų skatinama realioji ekonomika
  . Kartu šie tarifai turi būti pakankamai žemi
  tol, kol bus įgyvendinta vienoda ir pasaulinė FSM sistema
  , kad būtų sumažintas veiklos perkėlimo pavojus;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (15a) | mokesčio vengimo, slėpimo ir piktnaudžiavimo juo mastas iš dalies priklausys nuo valstybių narių gebėjimo patikrinti trečiųjų šalių prekybos vietose sudaromus apmokestinamuosius sandorius, todėl valstybės narės ir, kai taikytina, Komisija turėtų visapusiškai naudotis EBPO, Europos Tarybos ir kitų tarptautinių organizacijų nustatytomis bendradarbiavimo mokesčių klausimais priemonėmis. Prireikus šiuo atžvilgiu reikėtų imtis naujų dvišalių ir daugiašalių bendradarbiavimo iniciatyvų
  ; |
| --- | --- |

(15a)

mokesčio vengimo, slėpimo ir piktnaudžiavimo juo mastas iš dalies priklausys nuo valstybių narių gebėjimo patikrinti trečiųjų šalių prekybos vietose sudaromus apmokestinamuosius sandorius, todėl valstybės narės ir, kai taikytina, Komisija turėtų visapusiškai naudotis EBPO, Europos Tarybos ir kitų tarptautinių organizacijų nustatytomis bendradarbiavimo mokesčių klausimais priemonėmis. Prireikus šiuo atžvilgiu reikėtų imtis naujų dvišalių ir daugiašalių bendradarbiavimo iniciatyvų
  ;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 konstatuojamoji dalis

| (16) | siekiant sudaryti sąlygas priimti išsamesnes taisykles, kuriomis būtų galima nustatyti, ar tam tikra finansinė veikla yra didelė subjekto veiklos dalis, kad subjektą šios direktyvos tikslais būtų galima laikyti finansų įstaiga, taip pat išsamesnes taisykles, kuriomis siekiama užtikrinti apsaugą nuo mokesčio slėpimo, vengimo ir piktnaudžiavimo juo, Komisijai turi būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, siekiant nustatyti šiuo tikslu reikalingas konkrečias priemones. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi,
  taip pat
  su ekspertais. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius teisės aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tinkamai ir laiku persiųsti Tarybai; |
| --- | --- |

(16)

siekiant sudaryti sąlygas priimti išsamesnes taisykles, kuriomis būtų galima nustatyti, ar tam tikra finansinė veikla yra didelė subjekto veiklos dalis, kad subjektą šios direktyvos tikslais būtų galima laikyti finansų įstaiga, taip pat išsamesnes taisykles, kuriomis siekiama užtikrinti apsaugą nuo mokesčio slėpimo, vengimo ir piktnaudžiavimo juo, Komisijai turi būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, siekiant nustatyti šiuo tikslu reikalingas konkrečias priemones. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi,
  taip pat
  su ekspertais. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius teisės aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tinkamai ir laiku persiųsti Tarybai;

| (16) | siekiant sudaryti sąlygas priimti išsamesnes taisykles, kuriomis būtų galima nustatyti, ar tam tikra finansinė veikla yra didelė subjekto veiklos dalis, kad subjektą šios direktyvos tikslais būtų galima laikyti finansų įstaiga, taip pat išsamesnes taisykles, kuriomis siekiama užtikrinti apsaugą nuo mokesčio slėpimo, vengimo ir piktnaudžiavimo juo, Komisijai turi būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, siekiant nustatyti šiuo tikslu reikalingas konkrečias priemones. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi,
  ypač
  su ekspertais,
  nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO) ir kitais suinteresuotais subjektais
  . Ruošdama ir rengdama deleguotuosius teisės aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tinkamai ir laiku persiųsti
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai; |
| --- | --- |

(16)

siekiant sudaryti sąlygas priimti išsamesnes taisykles, kuriomis būtų galima nustatyti, ar tam tikra finansinė veikla yra didelė subjekto veiklos dalis, kad subjektą šios direktyvos tikslais būtų galima laikyti finansų įstaiga, taip pat išsamesnes taisykles, kuriomis siekiama užtikrinti apsaugą nuo mokesčio slėpimo, vengimo ir piktnaudžiavimo juo, Komisijai turi būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, siekiant nustatyti šiuo tikslu reikalingas konkrečias priemones. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi,
  ypač
  su ekspertais,
  nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO) ir kitais suinteresuotais subjektais
  . Ruošdama ir rengdama deleguotuosius teisės aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tinkamai ir laiku persiųsti
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (17a) | šioje direktyvoje nenagrinėjamas iš FSM gautų įplaukų valdymas. Vis dėlto, atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, ypač dėl Sąjungos nuosavų išteklių nuostatų, dalis iš FSM gautų įplaukų galėtų būti valdoma Sąjungos lygmeniu kaip Sąjungos nuosavų išteklių dalis arba ją tiesiogiai susiejant su konkrečia Sąjungos politika ir viešosiomis gėrybėmis. Naudojant dalį iš FSM gautų įplaukų kaip Sąjungos nuosavus išteklius sumažėtų nacionaliniai įnašai į Sąjungos biudžetą, todėl lėšas iš nacionalinių biudžetų būtų galima skirti kitoms reikmėms
  ; |
| --- | --- |

(17a)

šioje direktyvoje nenagrinėjamas iš FSM gautų įplaukų valdymas. Vis dėlto, atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, ypač dėl Sąjungos nuosavų išteklių nuostatų, dalis iš FSM gautų įplaukų galėtų būti valdoma Sąjungos lygmeniu kaip Sąjungos nuosavų išteklių dalis arba ją tiesiogiai susiejant su konkrečia Sąjungos politika ir viešosiomis gėrybėmis. Naudojant dalį iš FSM gautų įplaukų kaip Sąjungos nuosavus išteklius sumažėtų nacionaliniai įnašai į Sąjungos biudžetą, todėl lėšas iš nacionalinių biudžetų būtų galima skirti kitoms reikmėms
  ;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (17b) | įgaliojimus rinkti mokestį turi tik valstybės narės
  ; |
| --- | --- |

(17b)

įgaliojimus rinkti mokestį turi tik valstybės narės
  ;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 2 dalis

2.   Ši direktyva taikoma visiems finansiniams sandoriams
  su sąlyga
  ,
  kad
  bent viena sandorio šalis yra įsisteigusi valstybėje narėje ir kad finansų įstaiga, įsisteigusi valstybės narės teritorijoje, yra sandorio šalis, veikianti savo sąskaita arba kito subjekto sąskaita, arba sandorio šalies vardu.

2.   
  Pagal 3 straipsnį
  ši direktyva taikoma visiems finansiniams sandoriams,
  laikantis šių sąlygų:

| a) | bent viena sandorio šalis yra įsisteigusi valstybėje narėje ir finansų įstaiga, įsisteigusi valstybės narės teritorijoje, yra sandorio šalis, veikianti savo sąskaita arba kito subjekto sąskaita, arba sandorio šalies vardu;
  arba |
| --- | --- |

a)

bent viena sandorio šalis yra įsisteigusi valstybėje narėje ir finansų įstaiga, įsisteigusi valstybės narės teritorijoje, yra sandorio šalis, veikianti savo sąskaita arba kito subjekto sąskaita, arba sandorio šalies vardu;
  arba

| b) | sandoris susijęs su Sąjungoje registruotų juridinių asmenų išleista finansine priemone. |
| --- | --- |

b)

sandoris susijęs su Sąjungoje registruotų juridinių asmenų išleista finansine priemone.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 1 punkto c a papunktis (naujas)

| ca) | neatidėliotini valiutos keitimo sandoriai, jei jie nėra tiesiogiai susiję su ne finansų sandorio šalies, kuri yra galutinis naudotojas, komercine veikla. |
| --- | --- |

ca)

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 7 punkto f papunktis

| f) | pensijų fondas arba įstaiga, atsakinga už profesinių pensijų skyrimą, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/41/EB 6 straipsnio a punkte, tokio fondo arba įstaigos investicijų valdytojas; |
| --- | --- |

f)

pensijų fondas arba įstaiga, atsakinga už profesinių pensijų skyrimą, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/41/EB 6 straipsnio a punkte, tokio fondo arba įstaigos investicijų valdytojas;

| f) | pensijų fondas arba įstaiga, atsakinga už profesinių pensijų skyrimą, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/41/EB
  dėl įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, veiklos ir priežiūros
  6 straipsnio a punkte, tokio fondo arba įstaigos investicijų valdytojas,
  taip pat subjektas, įsteigtas tokių fondų arba įstaigų investicijoms ir veikiantis išskirtinai tokių fondų arba įstaigų interesais, iki šios direktyvos persvarstymo pagal 16 straipsnį nelaikomi finansų įstaiga taikant šią direktyvą
  ; |
| --- | --- |

f)

pensijų fondas arba įstaiga, atsakinga už profesinių pensijų skyrimą, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/41/EB
  dėl įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, veiklos ir priežiūros
  6 straipsnio a punkte, tokio fondo arba įstaigos investicijų valdytojas,
  taip pat subjektas, įsteigtas tokių fondų arba įstaigų investicijoms ir veikiantis išskirtinai tokių fondų arba įstaigų interesais, iki šios direktyvos persvarstymo pagal 16 straipsnį nelaikomi finansų įstaiga taikant šią direktyvą
  ;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

| ea) | ji yra sandorio, susijusio su valstybės narės arba Sąjungos teritorijoje išleista finansine priemone, šalis, veikianti savo sąskaita arba kito subjekto sąskaita, arba sandorio šalies vardu. |
| --- | --- |

ea)

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.
     
  Kad 1 dalis būtų taikoma nuosekliai, valstybių narių kompetentingos institucijos, vykdydamos finansų rinkų priežiūrą, glaudžiai bendradarbiauja tarpusavyje ir su EVPRI.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 a straipsnis (naujas)

3a straipsnis

Emisija

1.
     
  Taikant šią direktyvą finansinė priemonė laikoma išleista valstybės narės arba Sąjungos teritorijoje, jeigu ją išleido valstybėje narėje registruotas juridinis asmuo.

2.
     
  Išvestinės finansinės priemonės sutarties atveju emisijos valstybės narės arba Sąjungos teritorijoje sąlyga laikoma įvykdyta, jeigu referencinę arba pagrindinę priemonę išleido valstybėje narėje registruotas juridinis asmuo.

3.
     
  Struktūrizuotos finansinės priemonės atveju emisijos valstybės narės arba Sąjungos teritorijoje sąlyga laikoma įvykdyta, jeigu struktūrizuota priemonė pagrįsta ar užtikrinta didele turto arba finansinių priemonių dalimi ir išvestinių finansinių priemonių sutartimi, nurodant, kad finansines priemones išleido valstybėje narėje registruotas juridinis asmuo.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 b straipsnis (naujas)

3b straipsnis

Juridinės nuosavybės teisės perdavimas

1.
     
  Finansinis sandoris, kuris nebuvo apmokestintas FSM, laikomas teisiškai nevykdytinu, todėl pagrindinės finansinės priemonės juridinė nuosavybės teisė neperduodama.

2.
     
  1 dalyje nurodytas finansinis sandoris nelaikomas nei tinkamu pagrindinių sandorio šalių tarpuskaitai pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų [ERIR], nei tinkamu įvykdyti kapitalo pakankamumo reikalavimus pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl rizikos ribojimo reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms [KRR IV].

3.
     
  Automatinio elektroninio mokėjimo sistemų, kuriose dalyvauja arba nedalyvauja mokėjimo atsiskaitymų tarpininkai, atveju valstybės narės mokesčių institucijos gali įdiegti FSM automatinio elektroninio rinkimo sistemą ir juridinės nuosavybės teisės perdavimo sertifikatus.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 3 dalis

3.   Valstybės narės taiko tokį patį tarifą visiems finansiniams sandoriams, kurie patenka į tą pačią kategoriją pagal 2 dalies a ir b papunkčius.

3.   
  Norint išvengti naudojimosi mokesčio skirtumais
  , valstybės narės taiko tokį patį tarifą visiems finansiniams sandoriams, kurie patenka į tą pačią kategoriją pagal 2 dalies a ir b punktus.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a.
     
  Valstybės narės biržoje vykdomiems finansiniams sandoriams taiko mažesnius mokesčio tarifus negu nebiržinėje rinkoje vykdomiems finansiniams sandoriams. Tai taikytina 5 ir 6 straipsniuose nurodytiems finansiniams sandoriams.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 2 dalis

2.   Jeigu finansų įstaiga veikia kitos finansų įstaigos vardu
  arba
  jos sąskaita, tik tai kitai finansų įstaigai teks prievolė sumokėti FSM.

2.   Jeigu finansų įstaiga veikia kitos finansų įstaigos vardu, jos sąskaita
  arba pavedimu
  , tik tai kitai finansų įstaigai teks prievolė sumokėti FSM.
  Kai tokiame procese dalyvauja keletas finansų įstaigų, prievolė mokėti FSM tenka tik pirminei institucijai, sąraše nurodytai kaip prekiautojai.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalis

1.   Valstybės narės nustato
  registravimo
  , apskaitos ir atskaitomybės įsipareigojimus bei kitus įsipareigojimus, kuriais siekiama užtikrinti, kad mokesčių administracijai mokėtinas FSM būtų iš tikrųjų sumokėtas.

1.   Valstybės narės nustato apskaitos ir atskaitomybės įsipareigojimus bei kitus įsipareigojimus, kuriais siekiama užtikrinti, kad mokesčių administracijai mokėtinas FSM būtų iš tikrųjų sumokėtas.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a.
     
  Finansų įstaiga per šešis mėnesius nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos įsiregistruoja valstybės narės, kurioje ji laikoma įsteigta pagal 3 straipsnio 1 dalį, mokesčių institucijoje.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 b dalis (nauja)

1b.
     
  Valstybė narė praneša kitoms valstybėms narėms apie jos teritorijoje įregistruotas finansų įstaigas.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 5 a dalis (nauja)

5a.
     
  Valstybės narės kasmet nurodo Komisijai ir Eurostatui sandorių apimtį, pagal kurią surinktos įplaukos.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio antraštė

Specialios nuostatos dėl mokesčio slėpimo, vengimo ir
  piktnaudžiavimo juo prevencijos

Specialios nuostatos dėl skaidrumo ir
  mokesčio slėpimo, vengimo
  bei
  piktnaudžiavimo juo prevencijos

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 1 dalis

1.   
  Valstybės narės priima priemones, siekdamos
  užkirsti kelią mokesčio slėpimui, vengimui ir piktnaudžiavimui juo.

1.   
  Siekiant
  užkirsti kelią mokesčio slėpimui, vengimui ir piktnaudžiavimui juo,
  priimamos bendros Sąjungos taisyklės
  .

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a.
     
  Komisija įsteigia ekspertų darbo grupę (FSM komitetą), kurią sudaro valstybių narių atstovai, prižiūrintys šios direktyvos taikymą. Valstybės narės paskiria įstaigas, turinčias pakankamai įgaliojimų piktnaudžiavimo atveju nedelsiant imtis veiksmų.

FSM komitetas prižiūri finansinius sandorius siekdamas aptikti mokesčio vengimo schemas, siūlyti atsakomąsias priemones ir prireikus koordinuoti tokių atsakomųjų priemonių įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a.
     
  Administracinę naštą, tenkančią mokesčių institucijoms įvedus FSM, reikėtų išlaikyti kuo mažesnę, todėl Komisija skatina nacionalinių mokesčių institucijų bendradarbiavimą.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 3 b dalis (nauja)

3b.
     
  Eurostatas renka ir kasmet skelbia finansinių srautų, kuriems Sąjungoje taikomas FSM, duomenis.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 3 c dalis (nauja)

3c.
     
  Siekdamos patikrinti trečiųjų šalių prekybos vietose sudaromus apmokestinamuosius sandorius, valstybės narės ir, kai taikytina, Komisija visapusiškai naudojasi atitinkamų tarptautinių organizacijų nustatytomis bendradarbiavimo mokesčių klausimais priemonėmis.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 3 d dalis (nauja)

3d.
     
  Kad valstybių narių mokesčių administravimo institucijos galėtų prisitaikyti prie šios direktyvos nuostatų, ypač susijusių su 3 dalyje nurodytu administraciniu bendradarbiavimu, valstybės narės suteikia joms pakankamai būtinų žmogiškųjų išteklių ir techninės įrangos. Ypatingas dėmesys skiriamas pareigūnų mokymui organizuoti.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 3 e dalis (nauja)

3e.
     
  Komisija atlieka nuodugnų tyrimą siekiant išanalizuoti administracines regionų ir vietos valdžios institucijų sąnaudas, susijusias su šios direktyvos įgyvendinimu.

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnis

Kas penkerius metus, o pirmą kartą iki 2016 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Tarybai šios direktyvos taikymo ataskaitą ir prireikus pasiūlymą dėl jos keitimo.

Kas penkerius metus, o pirmą kartą iki 2016 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai šios direktyvos taikymo ataskaitą ir prireikus pasiūlymą dėl jos keitimo.

Toje ataskaitoje Komisija bent jau išnagrinėja FSM poveikį tinkamam vidaus rinkos, finansų rinkų ir realiosios ekonomikos veikimui, taip pat
  atsižvelgia į tarptautiniu mastu padarytą pažangą
  ,
  susijusią su finansų sektoriaus apmokestinimu
  .

Toje ataskaitoje Komisija bent jau išnagrinėja FSM poveikį tinkamam vidaus rinkos, finansų rinkų ir realiosios ekonomikos veikimui.
  Ji
  taip pat
  įvertina kai kurių nuostatų
  ,
  pvz
  .,
  dėl tinkamos FSM taikymo srities, poveikį, galimybę išskirti įvairias finansinių produktų ir turto kategorijas, siekiant taikyti aukštesnį tarifą, kai pasiekiama viršijama tam tikra atšauktų pavedimų dalis, mokesčio tarifą ir pagal 2 straipsnio 1 dalies 7 pastraipos f punktą taikomą išimtį įstaigoms, atsakingoms už profesinių pensijų skyrimą. Jei Komisija aptinka iškraipymų ar piktnaudžiavimų, ji siūlo imtis tinkamų taisomųjų priemonių.

Be to, Komisija analizuoja ir teikia ataskaitas apie nacionalinį FSM įplaukų rinkimą remiantis finansų įstaigų įsisteigimo šalies principu ir apie tai, kiek jis skiriasi nuo mokesčio pasiskirstymo remiantis pagrindine kliento įsisteigimo šalimi, t. y. kiek mokesčio įplaukų vykdant finansinį konsolidavimą sukaupiama finansų centruose.

Savo ataskaitose Komisija atsižvelgia į įvairias svarstomas arba jau taikomas finansų sektoriaus apmokestinimo formas ir pažangą įvedant platesnio masto FSM. Prireikus Komisija pateikia pasiūlymus arba imasi veiksmų, siekdama palengvinti konvergenciją ir paskatinti pasaulinio FSM įvedimą.

---

2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienis

| 13.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 264/119 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 264/119

---

2012 m. gegužės 24 d., ketvirtadienisBendrosios nuostatos dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims ***I

P7_TA(2012)0220

2012 m. gegužės 24 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims (COM(2011)0396 – C7-0187/2011 – 2011/0176(COD)) (1)

2013/C 264 E/25

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  Pavadinimas |
| | |
| Pakeitimas 2 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  1 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (1a) | Sąjungos makrofinansinė pagalba turėtų būti naudojama siekiant teikti išskirtinę finansinę pagalbą trečiosioms šalims, kurios patiria laikinų mokėjimų balanso sunkumų. Skirtingai nuo kitų Sąjungos priemonių, pagal kurias teikiama tiesioginė parama Sąjungos išorės politikai (pavyzdžiui, Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (2)

  ,
  Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (3)

  ,
  Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (4)



  ir kt.), makrofinansinė pagalba neturėtų būti naudojama kaip nuolatinė finansinė parama, ja taip pat neturėtų būti siekiama remti pagalbą gaunančių šalių ekonominį ir socialinį vystymąsi. Makrofinansinė pagalba taip pat neturėtų būti naudojama kaip dotacija sąlyginiam atleidimui nuo skolos
  ; |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

Pavadinimas

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(1a)

Sąjungos makrofinansinė pagalba turėtų būti naudojama siekiant teikti išskirtinę finansinę pagalbą trečiosioms šalims, kurios patiria laikinų mokėjimų balanso sunkumų. Skirtingai nuo kitų Sąjungos priemonių, pagal kurias teikiama tiesioginė parama Sąjungos išorės politikai (pavyzdžiui, Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (2)

  ,
  Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (3)

  ,
  Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (4)



  ir kt.), makrofinansinė pagalba neturėtų būti naudojama kaip nuolatinė finansinė parama, ja taip pat neturėtų būti siekiama remti pagalbą gaunančių šalių ekonominį ir socialinį vystymąsi. Makrofinansinė pagalba taip pat neturėtų būti naudojama kaip dotacija sąlyginiam atleidimui nuo skolos
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| (2) | šiuo metu makrofinansinė pagalba trečiosioms šalims grindžiama ad hoc konkrečioms šalims skirtais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais. Dėl to mažėja
  pagalbos
  veiksmingumas ir efektyvumas, nes pasitaiko nepagrįsto vėlavimo nuo makrofinansinės pagalbos prašymų pateikimo iki faktinio įgyvendinimo
  ; |
| --- | --- |

(2)

šiuo metu makrofinansinė pagalba trečiosioms šalims grindžiama ad hoc konkrečioms šalims skirtais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais. Dėl to mažėja
  pagalbos
  veiksmingumas ir efektyvumas, nes pasitaiko nepagrįsto vėlavimo nuo makrofinansinės pagalbos prašymų pateikimo iki faktinio įgyvendinimo
  ;

| (2) | Pagrindų reglamento tikslas – išaiškinti taisykles ir pagerinti Sąjungos teikiamos
  pagalbos
  veiksmingumą ir efektyvumą, inter alia, pagerinti išankstinių sąlygų taikymą, padidinti skaidrumą ir oficialiai įteisinti Komisijos atliekamą politinį vertinimą, pagerinti demokratinį veiksmingumą ir demokratinę priežiūrą
  ; |
| --- | --- |

(2)

Pagrindų reglamento tikslas – išaiškinti taisykles ir pagerinti Sąjungos teikiamos
  pagalbos
  veiksmingumą ir efektyvumą, inter alia, pagerinti išankstinių sąlygų taikymą, padidinti skaidrumą ir oficialiai įteisinti Komisijos atliekamą politinį vertinimą, pagerinti demokratinį veiksmingumą ir demokratinę priežiūrą
  ;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| (3) | makrofinansinės pagalbos teikimo trečiosioms šalims,
  su kuriomis Sąjunga palaiko svarbius politinius, ekonominius ir prekybos ryšius
  , sistema turėtų
  padaryti pagalbą veiksmingesnę. Visų pirma, turėtų būti galima makrofinansinę pagalbą teikti trečiosioms šalims, siekiant
  jas paskatinti priimti ekonominės politikos priemones, kurios turėtų padėti įveikti mokėjimų balanso krizę; |
| --- | --- |

(3)

makrofinansinės pagalbos teikimo trečiosioms šalims,
  su kuriomis Sąjunga palaiko svarbius politinius, ekonominius ir prekybos ryšius
  , sistema turėtų
  padaryti pagalbą veiksmingesnę. Visų pirma, turėtų būti galima makrofinansinę pagalbą teikti trečiosioms šalims, siekiant
  jas paskatinti priimti ekonominės politikos priemones, kurios turėtų padėti įveikti mokėjimų balanso krizę;

| (3) | makrofinansinės pagalbos teikimo trečiosioms šalims sistema turėtų jas paskatinti priimti ekonominės politikos priemones, kurios turėtų padėti įveikti mokėjimų balanso krizę; |
| --- | --- |

(3)

makrofinansinės pagalbos teikimo trečiosioms šalims sistema turėtų jas paskatinti priimti ekonominės politikos priemones, kurios turėtų padėti įveikti mokėjimų balanso krizę;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| (5) | bendrojo reglamento dėl makrofinansinės pagalbos priėmimas remiantis Sutarties 209 ir 212 straipsniais nepažeidžia nei Sutarties 213 straipsnio nuostatų, kuriomis reglamentuojama skubi finansinė pagalba trečiosioms šalims, nei susijusių Tarybos prerogatyvų; |
| --- | --- |

(5)

bendrojo reglamento dėl makrofinansinės pagalbos priėmimas remiantis Sutarties 209 ir 212 straipsniais nepažeidžia nei Sutarties 213 straipsnio nuostatų, kuriomis reglamentuojama skubi finansinė pagalba trečiosioms šalims, nei susijusių Tarybos prerogatyvų;

Išbraukta.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| (7) | Tarybos 2002 m. spalio 8 d. išvadose nustatyti kriterijai (vadinamieji Ženvalio kriterijai), kuriais turi būti vadovaujamasi vykdant ES makrofinansinės pagalbos operacijas. Tikslinga šiuos kriterijus
  oficialiai įtvirtinti
  Parlamento ir Tarybos
  patvirtintu teisės aktu ir juos atnaujinanti ir išaiškinti
  ; |
| --- | --- |

(7)

Tarybos 2002 m. spalio 8 d. išvadose nustatyti kriterijai (vadinamieji Ženvalio kriterijai), kuriais turi būti vadovaujamasi vykdant ES makrofinansinės pagalbos operacijas. Tikslinga šiuos kriterijus
  oficialiai įtvirtinti
  Parlamento ir Tarybos
  patvirtintu teisės aktu ir juos atnaujinanti ir išaiškinti
  ;

| (7) | Tarybos 2002 m. spalio 8 d. išvadose nustatyti kriterijai (vadinamieji Ženvalio kriterijai), kuriais turi būti vadovaujamasi vykdant Sąjungos makrofinansinės pagalbos operacijas. Tikslinga
  atnaujinti ir išaiškinti
  šiuos kriterijus
  Europos
  Parlamento ir Tarybos
  patvirtintame teisės akte, be kita ko, kai tai susiję su tinkamos pagalbos formos (paskola, dotacija ar jų derinys) nustatymo kriterijais
  ; |
| --- | --- |

(7)

Tarybos 2002 m. spalio 8 d. išvadose nustatyti kriterijai (vadinamieji Ženvalio kriterijai), kuriais turi būti vadovaujamasi vykdant Sąjungos makrofinansinės pagalbos operacijas. Tikslinga
  atnaujinti ir išaiškinti
  šiuos kriterijus
  Europos
  Parlamento ir Tarybos
  patvirtintame teisės akte, be kita ko, kai tai susiję su tinkamos pagalbos formos (paskola, dotacija ar jų derinys) nustatymo kriterijais
  ;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| (8) | turėtų būti iš anksto numatytos atitinkamos procedūros ir priemonės, siekiant sudaryti galimybę Sąjungai
  užtikrinti, kad makrofinansinė
  pagalbą
  būtų galima
  suteikti greitai, ypač tais atvejais, kai dėl susidariusių aplinkybių reikia veikti nedelsiant.
  Taip kartu būtų užtikrintas didesnis
  makrofinansinės pagalbos įgyvendinimui taikytinų kriterijų
  aiškumas
  ir
  skaidrumas
  ; |
| --- | --- |

(8)

turėtų būti iš anksto numatytos atitinkamos procedūros ir priemonės, siekiant sudaryti galimybę Sąjungai
  užtikrinti, kad makrofinansinė
  pagalbą
  būtų galima
  suteikti greitai, ypač tais atvejais, kai dėl susidariusių aplinkybių reikia veikti nedelsiant.
  Taip kartu būtų užtikrintas didesnis
  makrofinansinės pagalbos įgyvendinimui taikytinų kriterijų
  aiškumas
  ir
  skaidrumas
  ;

| (8) | turėtų būti iš anksto numatytos atitinkamos procedūros ir priemonės, siekiant sudaryti galimybę Sąjungai
  makrofinansinę
  pagalbą suteikti greitai, ypač tais atvejais, kai dėl susidariusių aplinkybių reikia veikti nedelsiant
  ir padidinti
  makrofinansinės pagalbos įgyvendinimui taikytinų kriterijų
  aiškumą
  ir
  skaidrumą
  ; |
| --- | --- |

(8)

turėtų būti iš anksto numatytos atitinkamos procedūros ir priemonės, siekiant sudaryti galimybę Sąjungai
  makrofinansinę
  pagalbą suteikti greitai, ypač tais atvejais, kai dėl susidariusių aplinkybių reikia veikti nedelsiant
  ir padidinti
  makrofinansinės pagalbos įgyvendinimui taikytinų kriterijų
  aiškumą
  ir
  skaidrumą
  ;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| (9) | Komisija turėtų užtikrinti, kad makrofinansinė pagalba atitiktų įvairių išorės veiksmų sričių principus, tikslus bei priemones ir kitą susijusią Sąjungos politiką; |
| --- | --- |

(9)

Komisija turėtų užtikrinti, kad makrofinansinė pagalba atitiktų įvairių išorės veiksmų sričių principus, tikslus bei priemones ir kitą susijusią Sąjungos politiką;

| (9) | pasirinkdama šalis pagalbai teikti ir atsižvelgdama į susitarimo memorandumų turinį
  Komisija turėtų užtikrinti, kad makrofinansinė pagalba atitiktų įvairių išorės veiksmų sričių principus, tikslus bei priemones ir kitą susijusią Sąjungos politiką; |
| --- | --- |

(9)

pasirinkdama šalis pagalbai teikti ir atsižvelgdama į susitarimo memorandumų turinį
  Komisija turėtų užtikrinti, kad makrofinansinė pagalba atitiktų įvairių išorės veiksmų sričių principus, tikslus bei priemones ir kitą susijusią Sąjungos politiką;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (9a) | makrofinansinė pagalba yra ir Sąjungos užsienio politikos priemonė, taigi ją teikiant turėtų būti siekiama padidinti Sąjungos matomumą ir įtaką už jos ribų. Siekiant koordinuoti ir nuosekliai vykdyti Sąjungos išorės politiką turėtų būti užtikrinamas aktyvus Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) dalyvavimas per visą makrofinansinės pagalbos teikimo operaciją; |
| --- | --- |

(9a)

makrofinansinė pagalba yra ir Sąjungos užsienio politikos priemonė, taigi ją teikiant turėtų būti siekiama padidinti Sąjungos matomumą ir įtaką už jos ribų. Siekiant koordinuoti ir nuosekliai vykdyti Sąjungos išorės politiką turėtų būti užtikrinamas aktyvus Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) dalyvavimas per visą makrofinansinės pagalbos teikimo operaciją;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| (10) | makrofinansinė pagalba turėtų
  paremti
  pagalbą gaunančių šalių įsipareigojimus laikytis Sąjungos pripažįstamų bendrų vertybių, tokių kaip demokratija, teisinė valstybė, geras valdymas, pagarba žmogaus teisėms,
  tvari plėtra
  ir skurdo mažinimas, taip pat atviros, taisyklėmis grindžiamos ir sąžiningos prekybos principų; |
| --- | --- |

(10)

makrofinansinė pagalba turėtų
  paremti
  pagalbą gaunančių šalių įsipareigojimus laikytis Sąjungos pripažįstamų bendrų vertybių, tokių kaip demokratija, teisinė valstybė, geras valdymas, pagarba žmogaus teisėms,
  tvari plėtra
  ir skurdo mažinimas, taip pat atviros, taisyklėmis grindžiamos ir sąžiningos prekybos principų;

| (10) | makrofinansinė pagalba turėtų
  apimti priemones, padedančias gerinti
  pagalbą gaunančių šalių įsipareigojimus laikytis Sąjungos pripažįstamų bendrų vertybių, tokių kaip demokratija, teisinė valstybė, geras valdymas, pagarba žmogaus teisėms,
  kova su priverstiniu vaikų darbu
  ,
  pagalba tvariai plėtrai
  ir skurdo mažinimas, taip pat atviros, taisyklėmis grindžiamos ir sąžiningos prekybos principų;
  Komisija turėtų nuolat stebėti, kaip šie tikslai įgyvendinami
  ; |
| --- | --- |

(10)

makrofinansinė pagalba turėtų
  apimti priemones, padedančias gerinti
  pagalbą gaunančių šalių įsipareigojimus laikytis Sąjungos pripažįstamų bendrų vertybių, tokių kaip demokratija, teisinė valstybė, geras valdymas, pagarba žmogaus teisėms,
  kova su priverstiniu vaikų darbu
  ,
  pagalba tvariai plėtrai
  ir skurdo mažinimas, taip pat atviros, taisyklėmis grindžiamos ir sąžiningos prekybos principų;
  Komisija turėtų nuolat stebėti, kaip šie tikslai įgyvendinami
  ;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| (13) | makrofinansinė pagalba turėtų papildyti Tarptautinio valiutos fondo ir kitų daugiašalių finansų įstaigų suteiktus išteklius; be to, turėtų būti sąžiningai dalijamasi našta su kitais donorais.
  Makrofinansine
  pagalba turėtų būti
  užtikrinta
  Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

(13)

makrofinansinė pagalba turėtų papildyti Tarptautinio valiutos fondo ir kitų daugiašalių finansų įstaigų suteiktus išteklius; be to, turėtų būti sąžiningai dalijamasi našta su kitais donorais.
  Makrofinansine
  pagalba turėtų būti
  užtikrinta
  Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė;

| (11a) | paprastai
  makrofinansinė pagalba turėtų papildyti Tarptautinio valiutos fondo ir kitų
  Europos ar
  daugiašalių finansų įstaigų suteiktus išteklius; be to, turėtų būti sąžiningai dalijamasi našta su
  šiomis įstaigomis ir
  kitais donorais.
  Makrofinansinė
  pagalba turėtų būti
  teikiama tuomet, kai ja užtikrinama
  Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

(11a)

paprastai
  makrofinansinė pagalba turėtų papildyti Tarptautinio valiutos fondo ir kitų
  Europos ar
  daugiašalių finansų įstaigų suteiktus išteklius; be to, turėtų būti sąžiningai dalijamasi našta su
  šiomis įstaigomis ir
  kitais donorais.
  Makrofinansinė
  pagalba turėtų būti
  teikiama tuomet, kai ja užtikrinama
  Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (13a) | siekdama užtikrinti, kad makrofinansinė pagalba galėtų patenkinti dėl staigių ekonominių krizių atsirandančius poreikius, Sąjunga turėtų užtikrinti, kad į jos biudžetą būtų paskirta pakankamai finansinių išteklių. Taip pat būtina užtikrinti, kad makrofinansine pagalba galėtų pasinaudoti visos paramos reikalavimus atitinkančios šalys, neatsižvelgiant į jų ekonomikos dydį, ir kad ji būtų teikiama tinkamai derinant ją su kitomis Sąjungos išorės finansavimo priemonėmis; |
| --- | --- |

(13a)

siekdama užtikrinti, kad makrofinansinė pagalba galėtų patenkinti dėl staigių ekonominių krizių atsirandančius poreikius, Sąjunga turėtų užtikrinti, kad į jos biudžetą būtų paskirta pakankamai finansinių išteklių. Taip pat būtina užtikrinti, kad makrofinansine pagalba galėtų pasinaudoti visos paramos reikalavimus atitinkančios šalys, neatsižvelgiant į jų ekonomikos dydį, ir kad ji būtų teikiama tinkamai derinant ją su kitomis Sąjungos išorės finansavimo priemonėmis;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (14a) | siekiant užtikrinti, viena vertus, Sąjungos pagalbos veiksmingumo ir, kita vertus, didesnio nuoseklumo, skaidrumo ir demokratinės priežiūros pusiausvyrą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl pagalbos reikalavimus atitinkančių šalių ir teritorijų ir dėl pagalbos teikimo konkrečioms šalims ir teritorijoms. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(14a)

siekiant užtikrinti, viena vertus, Sąjungos pagalbos veiksmingumo ir, kita vertus, didesnio nuoseklumo, skaidrumo ir demokratinės priežiūros pusiausvyrą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl pagalbos reikalavimus atitinkančių šalių ir teritorijų ir dėl pagalbos teikimo konkrečioms šalims ir teritorijoms. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| (15) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas,
  susijusias su makrofinansinės pagalbos operacijų pagalbą gaunančiose šalyse tvirtinimu ir valdymu
  , Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai.
  Komisija
  šiais įgaliojimais turėtų naudotis
  vadovaudamasi
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentu
  (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai; |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas,
  susijusias su makrofinansinės pagalbos operacijų pagalbą gaunančiose šalyse tvirtinimu ir valdymu
  , Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai.
  Komisija
  šiais įgaliojimais turėtų naudotis
  vadovaudamasi
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentu
  (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai;

| (15) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šiais įgaliojimais
  Komisija
  turėtų naudotis
  pagal 2011 m. vasario 16 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentą
  (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai; |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šiais įgaliojimais
  Komisija
  turėtų naudotis
  pagal 2011 m. vasario 16 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentą
  (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| (16) | nagrinėjimo procedūra turėtų būti naudojamasi priimant įgyvendinimo sprendimus, kuriuose nustatoma atskirų makrofinansinės pagalbos operacijų suma, forma, trukmė ir bendrosios sąlygos, atsižvelgiant į tai, kad tokie sprendimai turi didelį poveikį biudžetui; |
| --- | --- |

(16)

nagrinėjimo procedūra turėtų būti naudojamasi priimant įgyvendinimo sprendimus, kuriuose nustatoma atskirų makrofinansinės pagalbos operacijų suma, forma, trukmė ir bendrosios sąlygos, atsižvelgiant į tai, kad tokie sprendimai turi didelį poveikį biudžetui;

Išbraukta.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| (17) | patariamąja procedūra turėtų būti naudojamasi priimant susitarimo memorandumą, kuriame išdėstytos su Sąjungos makrofinansine pagalba susijusios ekonominės politikos priemonės, atsižvelgiant į tai, kad susitarimo memorandumas nėra bendrojo pobūdžio įgyvendinimo aktas arba aktas, dėl kurio daromas poveikis biudžetui arba trečiosioms šalims, neskaitant poveikio dėl sprendimo, kuriuo suteikiama pagalba
  , |
| --- | --- |

(17)

patariamąja procedūra turėtų būti naudojamasi priimant susitarimo memorandumą, kuriame išdėstytos su Sąjungos makrofinansine pagalba susijusios ekonominės politikos priemonės, atsižvelgiant į tai, kad susitarimo memorandumas nėra bendrojo pobūdžio įgyvendinimo aktas arba aktas, dėl kurio daromas poveikis biudžetui arba trečiosioms šalims, neskaitant poveikio dėl sprendimo, kuriuo suteikiama pagalba
  ,

Išbraukta.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalis

1.   Šiuo reglamentu nustatomos makrofinansinės pagalbos teikimo 2 straipsnyje nurodytoms reikalavimus atitinkančioms trečiosioms šalims ir teritorijoms bendrosios nuostatos.

1.   Šiuo reglamentu nustatomos
  Sąjungos
  makrofinansinės pagalbos teikimo 2 straipsnyje nurodytoms reikalavimus atitinkančioms trečiosioms šalims ir teritorijoms
  (toliau – pagalbą gaunančios šalys)
  bendrosios nuostatos.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 dalis

2.   Makrofinansinė pagalba yra išskirtinė nesusietos ir nepriklausomos paramos
  užtikrinant trečiųjų šalių partnerių mokėjimų balansą
  finansinė priemonė. Ja siekiama atkurti šalių, patiriančių išorės finansavimo sunkumų, tvarią išorės finansų būklę. Ja padedama įgyvendinti tvirtas koregavimo ir struktūrinių reformų priemones, skirtas mokėjimų balanso problemoms pašalinti.

2.   Makrofinansinė pagalba yra išskirtinė nesusietos ir nepriklausomos paramos
  mokėjimų balansui sureguliuoti
  finansinė priemonė
  pagalbą gaunančioms šalims
  . Ja siekiama atkurti
  pagalbą gaunančių
  šalių, patiriančių išorės finansavimo sunkumų, tvarią išorės finansų būklę. Ja padedama
  tokioms pagalbą gaunančioms šalims
  įgyvendinti
  atitinkamus dvišalius šios šalies ir Sąjungos susitarimus ir programas ir siekiama įgyvendinti
  tvirtas koregavimo ir struktūrinių reformų priemones, skirtas mokėjimų balanso problemoms pašalinti.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 3 dalis

3.   Makrofinansinė pagalba gali būti teikiama su sąlyga, kad, bendru daugiašalių finansų įstaigų vertinimu, egzistuoja didelis likutinis išorės finansavimo trūkumas, kuris išlieka nepaisant Tarptautinio valiutos fondo ir kitų daugiašalių įstaigų suteiktų išteklių ir griežtų ekonomikos stabilizavimo ir reformų programų įgyvendinimo.

3.   Makrofinansinė pagalba gali būti teikiama su sąlyga, kad, bendru
  Europos ar
  daugiašalių finansų įstaigų vertinimu,
  atitinkamoje pagalbą gaunančioje šalyje
  egzistuoja didelis likutinis išorės finansavimo trūkumas, kuris išlieka nepaisant Tarptautinio valiutos fondo ir kitų
  Europos ar
  daugiašalių
  finansų
  įstaigų suteiktų išteklių ir griežtų ekonomikos stabilizavimo ir reformų programų įgyvendinimo
  atitinkamoje pagalbą gaunančioje šalyje
  .

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio pavadinimas

Reikalavimus atitinkančios šalys

Reikalavimus atitinkančios šalys ir teritorijos

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio įžanginė dalis

Makrofinansinės pagalbos reikalavimus atitinkančios trečiosios šalys ir teritorijos:

1.
     Makrofinansinės pagalbos reikalavimus atitinkančios trečiosios šalys ir teritorijos,
  jei jos atitinka 6 straipsnyje nustatytus sąlygų laikymosi kriterijus (pagalbą gaunančios šalys)
  :

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies c punktas

| c) | išskirtinėmis ir tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis – kitos trečiosios šalys. Tokios šalys privalo būti artimos
  Europos
  Sąjungai politiškai, ekonomiškai ir geografiškai. |
| --- | --- |

c)

išskirtinėmis ir tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis – kitos trečiosios šalys. Tokios šalys privalo būti artimos
  Europos
  Sąjungai politiškai, ekonomiškai ir geografiškai.

| c) | išskirtinėmis ir tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis – kitos trečiosios šalys,
  kurios atlieka lemiamą vaidmenį užtikrinant regiono stabilumą ir yra strategiškai svarbios Sąjungai
  . Tokios šalys privalo būti artimos Sąjungai politiškai, ekonomiškai ir geografiškai. |
| --- | --- |

c)

išskirtinėmis ir tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis – kitos trečiosios šalys,
  kurios atlieka lemiamą vaidmenį užtikrinant regiono stabilumą ir yra strategiškai svarbios Sąjungai
  . Tokios šalys privalo būti artimos Sąjungai politiškai, ekonomiškai ir geografiškai.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a.
     
  Komisijai pagal 14a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl I priedo 1 ir 2 punktų keitimo iš dalies siekiant juos atnaujinti po to, kai priimami atitinkami politiniai sprendimai dėl šalių kandidačių ar potencialių šalių kandidačių statuso suteikimo arba dėl Europos kaimynystės politikos taikymo srities.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 b dalis (nauja)

1b.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 14a straipsnį, siekiant, prireikus, įtraukti į šį reglamentą reikalavimus atitinkančias šalis, kurios atitinka šio straipsnio 1 dalies c punkte nurodytus kriterijus.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalis

1.   Makrofinansinės pagalbos sumos, pagal šį reglamentą teikiamos
  kaip dotacijos
  , dera su daugiametėje finansinėje programoje nustatytais biudžeto asignavimais.

1.   Makrofinansinės pagalbos sumos, pagal šį reglamentą teikiamos
  dotacijų forma
  , dera su daugiametėje finansinėje programoje nustatytais biudžeto asignavimais.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalis

2.   Makrofinansinės pagalbos sumoms, pagal šį reglamentą teikiamoms
  kaip paskolos
  , atidėjiniai sudaromi pagal 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 480/2009 dėl Išorės veiksmų garantijų fondo.

2.   Makrofinansinės pagalbos sumoms, pagal šį reglamentą teikiamoms
  paskolų forma
  , atidėjiniai sudaromi pagal 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 480/2009 dėl Išorės veiksmų garantijų fondo.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalis

3.   Finansinės programos ribų neviršijančius metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija.
  2011–2013 m. atitinkamos orientacinės sumos pateikiamos II priede.

3.   Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalis

1.   Pagalbos dydis grindžiamas pagalbą gaunančios šalies likutiniais išorės finansavimo poreikiais. Juos nustato Komisija bendradarbiaudama su
  tarptautinėmis
  finansų įstaigomis, remdamosi išsamiu, visapusišku ir tinkamai dokumentais pagrįstu kiekybiniu vertinimu. Visų pirma Komisija remiasi TVF parengtomis atitinkamos šalies naujausiomis mokėjimų balanso projekcijomis ir atsižvelgia į numatomus daugiašalių donorų finansinius įnašus.

1.   
  Siūlomos
  pagalbos dydis grindžiamas pagalbą gaunančios šalies likutiniais išorės finansavimo poreikiais. Juos nustato Komisija bendradarbiaudama su
  TVF ir kitomis Europos ar daugiašalėmis
  finansų įstaigomis, remdamosi išsamiu, visapusišku ir tinkamai dokumentais pagrįstu kiekybiniu vertinimu. Visų pirma Komisija remiasi TVF
  ir kitų Europos ar daugiašalių finansų įstaigų
  parengtomis atitinkamos
  pagalbą gaunančios
  šalies naujausiomis mokėjimų balanso projekcijomis ir atsižvelgia į numatomus daugiašalių donorų finansinius įnašus
  ir į atitinkamoje pagalbą gaunančioje šalyje jau įgyvendinamas kitas Sąjungos išorės finansavimo priemones
  .

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalis

2.   Nustatant makrofinansinės pagalbos
  dydį
  taip pat atsižvelgiama į poreikį užtikrinti
  sąžiningą naštos dalijimąsi su kitais donorais
  .

2.   Nustatant makrofinansinės pagalbos
  sumą
  taip pat atsižvelgiama į poreikį užtikrinti,
  kad Sąjunga ir kiti donorai sąžiningai dalytųsi naštą
  .
  Sąjungos įnašas turėtų būti pakankamai didelis siekiant užtikrinti, kad jis kurtų pridėtinę vertę Sąjungai, ir šis įnašas turėtų būti ne mažesnis kaip 20 proc.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalis

3.   Jei makrofinansinės pagalbos mokėjimo laikotarpiu pagalbą gaunančios šalies finansavimo poreikiai gerokai sumažėja, Komisija,
  veikdama pagal 14 straipsnio 2 dalį, gali nuspręsti
  sumažinti pagalbos lėšų sumą, pagalbą laikinai sustabdyti arba nutraukti.

3.   Jei makrofinansinės pagalbos mokėjimo laikotarpiu pagalbą gaunančios šalies finansavimo poreikiai labai sumažėja, Komisija
  iš naujo įvertina pagalbą gaunančios šalies ekonominę ir finansinę padėtį ir, remiantis tuo vertinimu, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 14a straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl IIa priedo pakeitimo iš dalies siekiant
  sumažinti pagalbos lėšų sumą, pagalbą laikinai sustabdyti arba nutraukti.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalis

1.   Išankstinė makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga yra ta, kad pagalbą gaunanti šalis turi veiksmingus demokratinius mechanizmus, įskaitant daugiapartines parlamentines sistemas, laikosi teisinės valstybės principų ir gerbia žmogaus teisės.

1.   Išankstinė makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga yra ta, kad pagalbą gaunanti šalis turi veiksmingus demokratinius mechanizmus, įskaitant daugiapartines parlamentines sistemas, laikosi teisinės valstybės principų ir gerbia žmogaus teisės.
  Šį vertinimą įpareigojama atlikti EIVT bendradarbiaujant su Komisija ir atsižvelgiant į Europos Parlamento rezoliucijas ir pranešimus dėl pagalbą gaunančių šalių. Vertinime gali būti nurodomos politinės rekomendacijos dėl demokratinių institucijų stiprinimo, žmogaus teisių apsaugos, skaidrumo didinimo ir kovos su korupcija gerinimo. Ši ataskaita pridedama prie kiekvieno atskiro deleguotojo akto, nurodyto 7 straipsnio 3 dalyje. Siekiant apsaugoti Sąjungos demokratines vertybes ir interesus bei didinti pagalbą gaunančių šalių pagarbą pagrindinėms teisėms, susitarimo memorandume nurodomos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos, atitinkančios Sąjungos išorės politikos kryptis, kuriomis siekiama stiprinti teisinę valstybę, žmogaus ir darbo teises, didinti skaidrumą ir gerinti kovą su korupcija.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalis

2.   Makrofinansinė pagalba teikiama su sąlyga, kad egzistuoja TVF programa, susijusi su TVF lėšų naudojimu.

2.   Makrofinansinė pagalba teikiama su sąlyga, kad egzistuoja TVF programa, susijusi su TVF lėšų naudojimu,
  arba kitos Europos ar daugiašalės finansų įstaigos programa
  .

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalis

3.   Pagalba išmokama su sąlyga, kad TVF programa sėkmingai įgyvendinama. Ji taip pat priklauso nuo aiškiai apibrėžtų daugiausia struktūrinėms reformoms skirtų ekonominės politikos priemonių, dėl kurių Komisija ir pagalbą gaunanti šalis susitarė ir kurios išdėstytos susitarimo memorandume, įgyvendinimo per konkretų laikotarpį.

3.   Pagalba išmokama su sąlyga, kad TVF
  arba kitos Europos ar daugiašalės finansų įstaigos
  programa sėkmingai įgyvendinama
  ir laikomasi politinių ir vertybinių principų
  . Ji taip pat priklauso nuo aiškiai apibrėžtų daugiausia struktūrinėms reformoms skirtų ekonominės politikos priemonių, dėl kurių Komisija ir pagalbą gaunanti šalis susitarė ir kurios išdėstytos susitarimo memorandume, įgyvendinimo per konkretų laikotarpį.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalis

2.   
  Jei
  įvykdytos 1, 2, 4 ir 6 straipsnyje nurodytos sąlygos, Komisija,
  veikdama pagal 14 straipsnio 2 dalį, suteikia makrofinansinę pagalbą
  .

2.   
  Gavusi prašymą, Komisija įvertina, ar
  įvykdytos 1, 2, 4 ir 6 straipsniuose nurodytos
  makrofinansinės pagalbos suteikimo
  sąlygos.
  Jei tos sąlygos įvykdytos
  , Komisija
  savo sprendimu nustato pagalbos sumą ir formą atitinkamai pagal 5 ir 3 straipsniuose nurodytas sąlygas
  .

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalis ir 3 a dalis (nauja)

3.   Sprendime suteikti paskolą
  nurodoma
  makrofinansinės pagalbos
  suma
  ,
  ilgiausias vidutinis
  grąžinimo
  terminas, didžiausias
  mokėjimų dalimis
  skaičius
  . Sprendime suteikti dotaciją
  nurodoma suma
  ir
  didžiausias
  mokėjimų dalimis
  skaičius
  .
  Abiejuose sprendimuose apibrėžiamas makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpis.
  Paprastai
  jis
  nėra ilgesnis kaip treji metai.

3.   
  Taikant 2 dalį, Komisijai pagal 14a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl IIa priedo sudarymo ir keitimo iš dalies siekiant suteikti makrofinansinę pagalbą konkrečiai šaliai ar teritorijai. Deleguotajame akte Komisija, be kita ko, nurodo:

| a) | visais atvejais pagalbą gaunančią šalį, bendrą didžiausią pagalbos sumą, pagalbos formą ir pagalbos teikimo laikotarpį; |
| --- | --- |

a)

| b) | sprendime suteikti paskolą – makrofinansinės pagalbos
  sumą
  ,
  ilgiausią vidutinį
  grąžinimo
  terminą ir didžiausią
  mokėjimų dalimis
  skaičių
  ; |
| --- | --- |

b)

sprendime suteikti paskolą – makrofinansinės pagalbos
  sumą
  ,
  ilgiausią vidutinį
  grąžinimo
  terminą ir didžiausią
  mokėjimų dalimis
  skaičių
  ;

| c) | sprendime suteikti dotaciją –
  sumą
  ir
  didžiausią
  mokėjimų dalimis
  skaičių
  .
  Kartu su sprendimu suteikti dotaciją pateikiamas sprendimo suteikti dotaciją (arba dalį dotacijos) pagrindimas. |
| --- | --- |

c)

sprendime suteikti dotaciją –
  sumą
  ir
  didžiausią
  mokėjimų dalimis
  skaičių
  .
  Kartu su sprendimu suteikti dotaciją pateikiamas sprendimo suteikti dotaciją (arba dalį dotacijos) pagrindimas.

3a.
     Paprastai
  makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpis
  nėra ilgesnis kaip treji metai.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 4 dalis

4.   
  Po sprendimo suteikti makrofinansinę pagalbą patvirtinimo Komisija
  ,
  veikdama pagal 14 straipsnio 3 dalį, susitaria
  su pagalbą gaunančia šalimi dėl 6 straipsnio 3, 4, 5 ir 6 dalyse nurodytų politikos priemonių.

4.   
  Priėmus deleguotąjį aktą dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo, Komisijai
  ,
  glaudžiai bendradarbiaujant su EIVT, suteikiami įgaliojimai pagal 14a straipsnį priimti deleguotuosius aktus siekiant susitarimo memorandume susitarti
  su pagalbą gaunančia šalimi dėl 6 straipsnio
  1
  , 3, 4, 5 ir 6 dalyse nurodytų politikos priemonių.

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 5 dalis

5.   
  Po sprendimo suteikti makrofinansinę pagalbą patvirtinimo
  Komisija susitaria su pagalbą gaunančia šalimi dėl išsamių pagalbos finansinių sąlygų. Šios sąlygos išdėstomos dotacijos arba paskolos susitarime.

5.   
  Priėmusi deleguotąjį aktą dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo
  , Komisija susitaria su pagalbą gaunančia šalimi dėl išsamių pagalbos finansinių sąlygų. Šios sąlygos išdėstomos dotacijos arba paskolos susitarime.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 6 dalis

6.   Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie pokyčius, susijusius su pagalba konkrečiai šaliai, ir teikia jiems atitinkamus dokumentus.

6.   Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie pokyčius, susijusius su pagalba konkrečiai šaliai, ir
  tinkamu laiku
  teikia jiems atitinkamus dokumentus.

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalis

2.   Pagalba išmokama dalimis, su sąlyga, kad vykdomos 6 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytos sąlygos.

2.   Pagalba išmokama dalimis, su sąlyga, kad vykdomos 6 straipsnio
  1
  , 2 ir 3 dalyse nurodytos sąlygos.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalis

3.   Komisija reguliariai tikrina, kad būtų laikomasi 6 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytų sąlygų.

3.   Komisija reguliariai tikrina, kad būtų laikomasi 6 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytų sąlygų.
  EIVT reguliariai tikrina, o nenumatytomis aplinkybėmis skubiai tikrina, ar laikomasi 6 straipsnio 1 dalyje nurodytų sąlygų, ir apie tai informuoja Komisiją.

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 4 dalis

4.   Jei 6 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytų sąlygų nesilaikoma, Komisija pagalbos mokėjimą gali laikinai sustabdyti, sumažinti arba nutraukti.

4.   Jei 6 straipsnio
  1
  , 2 ir 3 dalyse nurodytų sąlygų nesilaikoma, Komisija,
  glaudžiai bendradarbiaudama su EIVT
  , pagalbos mokėjimą gali laikinai sustabdyti, sumažinti arba nutraukti.

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 4 a dalis (nauja)

4a.
     
  Tokiais atvejais ir jei pasikonsultavus su EIVT veiklos sustabdymas atšaukiamas, Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą ir nurodo tokio sprendimo priežastis.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalis

1.   Pagalbą gaunančios šalys reguliariai
  tikrina
  , ar tinkamai panaudotas iš Sąjungos biudžeto suteiktas finansavimas,
  imasi
  atitinkamų pažeidimų ir sukčiavimo prevencijos priemonių ir prireikus
  imasi
  teisinių veiksmų neteisėtai pasisavintoms lėšoms, suteiktoms pagal šį reglamentą, išieškoti.

1.   
  Į visus susitarimus, sudaromus įgyvendinant šį reglamentą, įtraukiamos nuostatos, užtikrinančios, kad
  pagalbą gaunančios šalys reguliariai
  tikrintų
  , ar tinkamai panaudotas iš Sąjungos biudžeto suteiktas finansavimas,
  imtųsi
  atitinkamų pažeidimų ir sukčiavimo prevencijos priemonių ir prireikus
  imtųsi
  teisinių veiksmų neteisėtai pasisavintoms lėšoms, suteiktoms pagal šį reglamentą, išieškoti.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a.
     
  6 straipsnio 3 dalyje nurodytame susitarimo memorandume ir visuose kituose susitarimuose, sudaromuose įgyvendinant šį reglamentą, užtikrinama, kad Komisija ir Audito Rūmai gali naudotis savo teisėmis pagal šio straipsnio 2 ir 3 dalis per makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpį ir jam pasibaigus.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalis

1.   Komisija reguliariai vertina makrofinansinės pagalbos rezultatus ir veiksmingumą, kad įsitikintų, ar tikslai buvo pasiekti, ir kad galėtų parengti rekomendacijas dėl būsimų operacijų gerinimo.

1.   Komisija reguliariai vertina
  kiekvienai konkrečiai pagalbą gaunančiai šaliai ar teritorijai teikiamos
  makrofinansinės pagalbos rezultatus ir veiksmingumą, kad įsitikintų, ar tikslai buvo pasiekti, ir kad galėtų parengti rekomendacijas dėl būsimų operacijų gerinimo.
  Vertindama pagal 6 straipsnio 1 dalį numatytų politinių sąlygų įgyvendinimą, Komisija konsultuojasi su EIVT.

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalis

2.   Komisija Europos Parlamentui
  ir
  Tarybai siunčia ex-post vertinimo ataskaitas, kuriose vertinama, kokiu mastu makrofinansinės pagalbos operacijomis prisidėta prie pagalbos tikslų.

2.   Komisija Europos Parlamentui, Tarybai
  ir Audito Rūmams
  siunčia ex-post vertinimo ataskaitas, kuriose vertinama, kokiu mastu
  neseniai baigtomis
  makrofinansinės pagalbos operacijomis
  kiekvienoje konkrečioje pagalbą gaunančioje šalyje ar teritorijoje
  prisidėta prie pagalbos tikslų.

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.
     
  Audito Rūmai atlieka pagalbos finansų valdymo auditą.

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 3 dalis

3.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

Išbraukta.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

14 a straipsnis (naujas)

14a straipsnis

Naudojimasis suteiktais įgaliojimais

1.
     
  2 straipsnio 1a ir 1b dalyse, 5 straipsnio 3 dalyje ir 7 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami šio reglamento galiojimo laikotarpiui.

2.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

3.
     
  Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

4.
     
  Pagal 2 straipsnio 1a ir 1b dalis, 5 straipsnio 3 dalį ir 7 straipsnio 3 ir 4 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams.

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

14 b straipsnis (naujas)

14b straipsnis

Peržiūra

1.
     
  Ne vėliau kaip ... (5) ir po to kas ketverius metus Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento taikymo ataskaitą.

2.
     
  1 dalyje nurodytoje ataskaitoje pateikiama išsami pagal šį reglamentą suteiktos makrofinansinės pagalbos apžvalga ir prireikus kartu pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl šio reglamento persvarstymo.

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  ir nustoja galioti 2013 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedas

Priedas išbrauktas.

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

II a priedas (naujas)

Parlamento pakeitimas

IIa PRIEDAS

MAKROFINANSINĖ PAGALBA KONKREČIOMS ŠALIMS IR TERITORIJOMS

| Pagalbą gaunanti šalis | Bendra didžiausia pagalbos suma | Pagalbos forma | Pagalbos teikimo laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- |
| Paskola | Dotacija |
| Suma | Ilgiausias vidutinis grąžinimo terminas | Didžiausias mokėjimų dalimis skaičius | Suma | Didžiausias mokėjimų dalimis skaičius |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |

Pagalbą gaunanti šalis

Bendra didžiausia pagalbos suma

Pagalbos forma

Pagalbos teikimo laikotarpis

Paskola

Dotacija

Suma

Ilgiausias vidutinis grąžinimo terminas

Didžiausias mokėjimų dalimis skaičius

Suma

Didžiausias mokėjimų dalimis skaičius

...

...

...

...

...

...

...

...

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0157/2012).

(2)  
  ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. ... dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (IPA II) (OL ...)

(3)  
  ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. ..., kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė (OL ...)

(4)  
  ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. ..., nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (OL ...)

(5)  
  Ketveri metai po šio reglamento įsigaliojimo

---