# Euroopa Liidu C 332E/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2013.332.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 332E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide15. november 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2013.332.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 332E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide15. november 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2012–2013 ISTUNGJÄRK12.–14. juuni 2012 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 284 E, 20.9.2012.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 12. juuni 2012 |
| 2013/C 332E/01 | Arengukoostöö Ladina-AmeerikagaEuroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon uue arengukoostöö kavandamise kohta Ladina-Ameerikaga (2011/2286(INI)) | 1 |
| 2013/C 332E/02 | Piiriülene vabatahtlik tegevus ELisEuroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamise ja edendamise kohta ELis (2011/2293(INI)) | 14 |
| 2013/C 332E/03 | Elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse: üleilmse küberjulgeoleku suunasEuroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse kohta – saavutused ja edasised sammud: üleilmse küberjulgeoleku suunas (2011/2284(INI)) | 22 |
| 2013/C 332E/04 | Energiapoliitika alane koostöö ELi välispartneritegaEuroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon energiapoliitika alase koostöö kohta ELi välispartneritega: strateegiline lähenemisviis kindla, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisele (2012/2029(INI)) | 28 |
| | Kolmapäev, 13. juuni 2012 |
| 2013/C 332E/05 | Mitmeaastane finantsraamistik ja omavahendidEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta (2012/2678(RSP)) | 42 |
| 2013/C 332E/06 | ELi kaubandusläbirääkimised JaapanigaEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon ELi kaubandusläbirääkimiste kohta Jaapaniga (2012/2651(RSP)) | 44 |
| 2013/C 332E/07 | Guinea-BissauEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon sõjaväelise riigipöörde kohta Guinea-Bissaus (2012/2660(RSP)) | 45 |
| 2013/C 332E/08 | Sudaan ja Lõuna-SudaanEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon olukorra kohta Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis (2012/2659(RSP)) | 49 |
| 2013/C 332E/09 | ELi ning Colombia ja Peruu vaheline kaubanduslepingEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon ELi kaubanduslepingu kohta Colombia ja Peruuga (2012/2628(RSP)) | 52 |
| 2013/C 332E/10 | ÜRO relvakaubanduslepingu läbirääkimisedEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon ÜRO relvakaubanduslepingu läbirääkimiste kohta (2012/2636(RSP)) | 58 |
| 2013/C 332E/11 | Kongo Demokraatlikus Vabariigis toimunud valimiste järelmeetmedEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon valimiste järelevalve kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (2012/2673(RSP)) | 63 |
| | Neljapäev, 14. juuni 2012 |
| 2013/C 332E/12 | Üldsusega konsulteerimine ja selle kättesaadavus kõigis ELi keeltesEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon avalike konsultatsioonide ja nende kättesaadavuse kohta kõigis liidu keeltes (2012/2676(RSP)) | 68 |
| 2013/C 332E/13 | Olukord TiibetisEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Tiibetis (2012/2685(RSP)) | 69 |
| 2013/C 332E/14 | Ühtse turu akti tulevikEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon ühtse turu akti ja järgmiste sammude kohta majanduskasvuks (2012/2663(RSP)) | 72 |
| 2013/C 332E/15 | Euroopa äriühinguõiguse tulevikEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon Euroopa äriühinguõiguse tuleviku kohta (2012/2669(RSP)) | 78 |
| 2013/C 332E/16 | Töövõimalusterohke majanduse taastumineEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon töövõimalusterohke majanduse taastumise kohta (2012/2647(RSP)) | 81 |
| 2013/C 332E/17 | Naiste suguelundite moonutamineEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon naiste suguelundite moonutamise lõpetamise kohta (2012/2684(RSP)) | 87 |
| 2013/C 332E/18 | Prantsuse ettevõtte PIP valmistatud silikoongeeli sisaldavad defektsed rinnaimplantaadidEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon Prantsuse ettevõtte PIP valmistatud defektsete silikoongeeliga rinnaimplantaatide kohta (2012/2621(RSP)) | 89 |
| 2013/C 332E/19 | Inimõigused ja julgeoleku olukord Saheli piirkonnasEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon inimõiguste ja julgeolekuolukorra kohta Saheli piirkonnas (2012/2680(RSP)) | 94 |
| 2013/C 332E/20 | Karistamatuse juhud FilipiinidelEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon karistamatuse juhtumite kohta Filipiinidel (2012/2681(RSP)) | 99 |
| 2013/C 332E/21 | Etniliste vähemuste olukord IraanisEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon etniliste vähemuste olukorra kohta Iraanis (2012/2682(RSP)) | 102 |
| 2013/C 332E/22 | Euroopa südame seiskumise teadlikkuse nädala loomineEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta deklaratsioon Euroopa südame seiskumise teadlikkuse nädala loomise kohta | 104 |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 13. juuni 2012 |
| 2013/C 332E/23 | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 67. istungjärkEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 67. istungjärgu kohta (2012/2036(INI)) | 106 |
| 2013/C 332E/24 | ELi inimõiguste eriesindajaEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta soovitus nõukogule ELi inimõiguste eriesindaja kohta (2012/2088(INI)) | 114 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2012–2013 ISTUNGJÄRK12.–14. juuni 2012 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 284 E, 20.9.2012.VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 12. juuni 2012

2013/C 332E/01

Arengukoostöö Ladina-AmeerikagaEuroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon uue arengukoostöö kavandamise kohta Ladina-Ameerikaga (2011/2286(INI))

1

2013/C 332E/02

Piiriülene vabatahtlik tegevus ELisEuroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamise ja edendamise kohta ELis (2011/2293(INI))

14

2013/C 332E/03

Elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse: üleilmse küberjulgeoleku suunasEuroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse kohta – saavutused ja edasised sammud: üleilmse küberjulgeoleku suunas (2011/2284(INI))

22

2013/C 332E/04

Energiapoliitika alane koostöö ELi välispartneritegaEuroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon energiapoliitika alase koostöö kohta ELi välispartneritega: strateegiline lähenemisviis kindla, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisele (2012/2029(INI))

28

Kolmapäev, 13. juuni 2012

2013/C 332E/05

Mitmeaastane finantsraamistik ja omavahendidEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta (2012/2678(RSP))

42

2013/C 332E/06

ELi kaubandusläbirääkimised JaapanigaEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon ELi kaubandusläbirääkimiste kohta Jaapaniga (2012/2651(RSP))

44

2013/C 332E/07

Guinea-BissauEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon sõjaväelise riigipöörde kohta Guinea-Bissaus (2012/2660(RSP))

45

2013/C 332E/08

Sudaan ja Lõuna-SudaanEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon olukorra kohta Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis (2012/2659(RSP))

49

2013/C 332E/09

ELi ning Colombia ja Peruu vaheline kaubanduslepingEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon ELi kaubanduslepingu kohta Colombia ja Peruuga (2012/2628(RSP))

52

2013/C 332E/10

ÜRO relvakaubanduslepingu läbirääkimisedEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon ÜRO relvakaubanduslepingu läbirääkimiste kohta (2012/2636(RSP))

58

2013/C 332E/11

Kongo Demokraatlikus Vabariigis toimunud valimiste järelmeetmedEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon valimiste järelevalve kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (2012/2673(RSP))

63

Neljapäev, 14. juuni 2012

2013/C 332E/12

Üldsusega konsulteerimine ja selle kättesaadavus kõigis ELi keeltesEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon avalike konsultatsioonide ja nende kättesaadavuse kohta kõigis liidu keeltes (2012/2676(RSP))

68

2013/C 332E/13

Olukord TiibetisEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Tiibetis (2012/2685(RSP))

69

2013/C 332E/14

Ühtse turu akti tulevikEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon ühtse turu akti ja järgmiste sammude kohta majanduskasvuks (2012/2663(RSP))

72

2013/C 332E/15

Euroopa äriühinguõiguse tulevikEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon Euroopa äriühinguõiguse tuleviku kohta (2012/2669(RSP))

78

2013/C 332E/16

Töövõimalusterohke majanduse taastumineEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon töövõimalusterohke majanduse taastumise kohta (2012/2647(RSP))

81

2013/C 332E/17

Naiste suguelundite moonutamineEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon naiste suguelundite moonutamise lõpetamise kohta (2012/2684(RSP))

87

2013/C 332E/18

Prantsuse ettevõtte PIP valmistatud silikoongeeli sisaldavad defektsed rinnaimplantaadidEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon Prantsuse ettevõtte PIP valmistatud defektsete silikoongeeliga rinnaimplantaatide kohta (2012/2621(RSP))

89

2013/C 332E/19

Inimõigused ja julgeoleku olukord Saheli piirkonnasEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon inimõiguste ja julgeolekuolukorra kohta Saheli piirkonnas (2012/2680(RSP))

94

2013/C 332E/20

Karistamatuse juhud FilipiinidelEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon karistamatuse juhtumite kohta Filipiinidel (2012/2681(RSP))

99

2013/C 332E/21

Etniliste vähemuste olukord IraanisEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon etniliste vähemuste olukorra kohta Iraanis (2012/2682(RSP))

102

2013/C 332E/22

Euroopa südame seiskumise teadlikkuse nädala loomineEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta deklaratsioon Euroopa südame seiskumise teadlikkuse nädala loomise kohta

104

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 13. juuni 2012

2013/C 332E/23

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 67. istungjärkEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 67. istungjärgu kohta (2012/2036(INI))

106

2013/C 332E/24

ELi inimõiguste eriesindajaEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta soovitus nõukogule ELi inimõiguste eriesindaja kohta (2012/2088(INI))

114

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 12. juuni 2012 |
| 2013/C 332E/25 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond - taotlus EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana -jalatsitööstus, HispaaniaEuroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana footwear, Hispaania) (COM(2012)0204 – C7-0112/2012 – 2012/2089(BUD)) | 118 |
| LISA | 121 |
| 2013/C 332E/26 | Paranduseelarve projekt nr 2/2012: solidaarsusfondi kasutuselevõtmine seoses üleujutustega Itaalias (Liguurias ja Toscanas) 2011. aastalEuroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2012. aasta paranduseelarve projekti nr 2/2012 kohta, III jagu – Komisjon (09916/2012 – C7-0123/2012 – 2012/2057(BUD)) | 121 |
| 2013/C 332E/27 | Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine: üleujutused Liguurias ja ToscanasEuroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 26 (COM(2012)0126 – C7-0078/2012 – 2012/2051(BUD)) | 122 |
| LISA | 123 |
| 2013/C 332E/28 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: EGF/2012/000 TA 2012 - tehniline abi komisjoni algatuselEuroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta 17. mail 2006 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (EGF/2012/000 TA 2012 – Tehniline abi komisjoni algatusel) punktile 28 (COM(2012)0160 – C7-0091/2012 – 2012/2058(BUD)) | 123 |
| LISA | 126 |
| | Kolmapäev, 13. juuni 2012 |
| 2013/C 332E/29 | Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (Iliana Ivanova – Bulgaaria)Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Iliana Ivanova kontrollikoja liikmeks (C7-0111/2012 – 2012/0803(NLE)) | 127 |
| 2013/C 332E/30 | Üldiste tariifsete soodustuste kava ***IEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (COM(2011)0241 – C7-0116/2011 – 2011/0117(COD)) | 127 |
| P7_TC1-COD(2011)0117Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta | 128 |
| 2013/C 332E/31 | Majanduse ja eelarve järelevalve liikmesriikide üle, kellel on tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas ***IEuroopa Parlamendi 13. juunil 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD)) | 128 |
| 2013/C 332E/32 | Esialgsete eelarvekavade seire ja hindamine ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamine ***IEuroopa Parlamendi 13. juunil 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD)) | 150 |
| 2013/C 332E/33 | EBRD operatsioonide geograafilise ulatuse laiendamine Vahemere lõuna- ja idapiirkonda ***IEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) asutamislepingu selliste muudatuste kohta, millega laiendatakse EBRD operatsioonide geograafilist ulatust Vahemere lõuna- ja idapiirkonda (COM(2011)0905 – C7-0523/2011 – 2011/0442(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2011)0442Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2012/EL Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) asutamislepingu muudatuste kohta, millega laiendatakse EBRD tegevuse geograafilist ulatust Vahemere lõuna- ja idapiirkonda | 177 |
| | Neljapäev, 14. juuni 2012 |
| 2013/C 332E/34 | Šotimaa lääneranniku vete heeringavarud ***IEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1300/2008, millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ja nende püügi mitmeaastane kava (COM(2011)0760 – C7-0432/2011 – 2011/0345(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2011)0345Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. juunil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu aasta määrust (EÜ) nr 1300/2008, millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ja nende püügi mitmeaastane kava | 178 |
| 2013/C 332E/35 | Ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste oht ***IEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise kohta (COM(2010)0781 – C7-0011/2011 – 2010/0377(COD)) | 182 |
| P7_TC1-COD(2010)0377Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. juunil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta | 183 |
| Seadusandliku resolutsiooni lisa | 183 |
| 2013/C 332E/36 | Imikutele ja väikelastele ning meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduained ***IEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus imikutele ja väikelastele ning meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduainete kohta (COM(2011)0353 – C7-0169/2011 – 2011/0156(COD)) | 183 |
| P7_TC1-COD(2011)0156Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. juunil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 imikutele ja väikelastele,
  ning meditsiiniliseks eriotstarbeks, gluteenitalumatusega inimestele ning väikese ja väga väikese kalorsusega dieetideks ettenähtud toiduainete kohta [ME 1] (
  1
  ) | 184 |
| I lisa | 207 |
| II lisa | 207 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 12. juuni 2012

2013/C 332E/25

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond - taotlus EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana -jalatsitööstus, HispaaniaEuroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana footwear, Hispaania) (COM(2012)0204 – C7-0112/2012 – 2012/2089(BUD))

118

LISA

LISA

121

2013/C 332E/26

Paranduseelarve projekt nr 2/2012: solidaarsusfondi kasutuselevõtmine seoses üleujutustega Itaalias (Liguurias ja Toscanas) 2011. aastalEuroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2012. aasta paranduseelarve projekti nr 2/2012 kohta, III jagu – Komisjon (09916/2012 – C7-0123/2012 – 2012/2057(BUD))

121

2013/C 332E/27

Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine: üleujutused Liguurias ja ToscanasEuroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 26 (COM(2012)0126 – C7-0078/2012 – 2012/2051(BUD))

122

LISA

LISA

123

2013/C 332E/28

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: EGF/2012/000 TA 2012 - tehniline abi komisjoni algatuselEuroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta 17. mail 2006 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (EGF/2012/000 TA 2012 – Tehniline abi komisjoni algatusel) punktile 28 (COM(2012)0160 – C7-0091/2012 – 2012/2058(BUD))

123

LISA

LISA

126

Kolmapäev, 13. juuni 2012

2013/C 332E/29

Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (Iliana Ivanova – Bulgaaria)Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Iliana Ivanova kontrollikoja liikmeks (C7-0111/2012 – 2012/0803(NLE))

127

2013/C 332E/30

Üldiste tariifsete soodustuste kava ***IEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (COM(2011)0241 – C7-0116/2011 – 2011/0117(COD))

127

P7_TC1-COD(2011)0117Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta

128

2013/C 332E/31

Majanduse ja eelarve järelevalve liikmesriikide üle, kellel on tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas ***IEuroopa Parlamendi 13. juunil 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD))

128

2013/C 332E/32

Esialgsete eelarvekavade seire ja hindamine ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamine ***IEuroopa Parlamendi 13. juunil 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD))

150

2013/C 332E/33

EBRD operatsioonide geograafilise ulatuse laiendamine Vahemere lõuna- ja idapiirkonda ***IEuroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) asutamislepingu selliste muudatuste kohta, millega laiendatakse EBRD operatsioonide geograafilist ulatust Vahemere lõuna- ja idapiirkonda (COM(2011)0905 – C7-0523/2011 – 2011/0442(COD))

177

P7_TC1-COD(2011)0442Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2012/EL Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) asutamislepingu muudatuste kohta, millega laiendatakse EBRD tegevuse geograafilist ulatust Vahemere lõuna- ja idapiirkonda

177

Neljapäev, 14. juuni 2012

2013/C 332E/34

Šotimaa lääneranniku vete heeringavarud ***IEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1300/2008, millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ja nende püügi mitmeaastane kava (COM(2011)0760 – C7-0432/2011 – 2011/0345(COD))

178

P7_TC1-COD(2011)0345Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. juunil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu aasta määrust (EÜ) nr 1300/2008, millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ja nende püügi mitmeaastane kava

178

2013/C 332E/35

Ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste oht ***IEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise kohta (COM(2010)0781 – C7-0011/2011 – 2010/0377(COD))

182

P7_TC1-COD(2010)0377Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. juunil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta

183

Seadusandliku resolutsiooni lisa

183

2013/C 332E/36

Imikutele ja väikelastele ning meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduained ***IEuroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus imikutele ja väikelastele ning meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduainete kohta (COM(2011)0353 – C7-0169/2011 – 2011/0156(COD))

183

P7_TC1-COD(2011)0156Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. juunil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 imikutele ja väikelastele,
  ning meditsiiniliseks eriotstarbeks, gluteenitalumatusega inimestele ning väikese ja väga väikese kalorsusega dieetideks ettenähtud toiduainete kohta [ME 1] (
  1
  )

,

ning

gluteenitalumatusega inimestele ning väikese ja väga väikese kalorsusega dieetideks

1

184

I lisa

I lisa

207

II lisa

II lisa

207

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2012–2013 ISTUNGJÄRK 12.–14. juuni 2012 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 284 E, 20.9.2012. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 12. juuni 2012

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/1

---

Teisipäev, 12. juuni 2012Arengukoostöö Ladina-Ameerikaga

P7_TA(2012)0235

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon uue arengukoostöö kavandamise kohta Ladina-Ameerikaga (2011/2286(INI))

2013/C 332 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse deklaratsioone, mis on vastu võetud Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna ning Euroopa Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide kuuel seni toimunud tippkohtumisel: Rio de Janeiros (28. ja 29. juunil 1999), Madridis (17. ja 18. mail 2002), Guadalajaras (28. ja 29. mail 2004), Viinis (12. ja 13. mail 2006), Limas (16. ja 17. mail 2008) ning Madridis (17. ja 18. mail 2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse deklaratsioone, mis on vastu võetud Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna ning Euroopa Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide kuuel seni toimunud tippkohtumisel: Rio de Janeiros (28. ja 29. juunil 1999), Madridis (17. ja 18. mail 2002), Guadalajaras (28. ja 29. mail 2004), Viinis (12. ja 13. mail 2006), Limas (16. ja 17. mail 2008) ning Madridis (17. ja 18. mail 2010),

| — | võttes arvesse Ibero-Ameerika riigipeade ja valitsusjuhtide 21. tippkohtumisel 28. ja 29. oktoobril 2011. aastal Asunciónis (Paraguay) vastu võetud deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ibero-Ameerika riigipeade ja valitsusjuhtide 21. tippkohtumisel 28. ja 29. oktoobril 2011. aastal Asunciónis (Paraguay) vastu võetud deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja selle Kyoto protokolli ning Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi, Cancunis toimunud 16. ja Durbanis toimunud 17. konverentsi tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja selle Kyoto protokolli ning Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi, Cancunis toimunud 16. ja Durbanis toimunud 17. konverentsi tulemusi,

| — | võttes arvesse Monterrey deklaratsiooni (2002), arengu rahastamise Doha konverentsi (2008), Pariisi deklaratsiooni (2005) ja Accra tegevuskava (2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Monterrey deklaratsiooni (2002), arengu rahastamise Doha konverentsi (2008), Pariisi deklaratsiooni (2005) ja Accra tegevuskava (2008),

| — | võttes arvesse 8. septembril 2000 vastu võetud ÜRO aastatuhande deklaratsiooni, milles esitatakse aastatuhande arengueesmärgid kriteeriumidena, mille rahvusvaheline üldsus on ühiselt kokku leppinud vaesuse likvideerimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. septembril 2000 vastu võetud ÜRO aastatuhande deklaratsiooni, milles esitatakse aastatuhande arengueesmärgid kriteeriumidena, mille rahvusvaheline üldsus on ühiselt kokku leppinud vaesuse likvideerimiseks,

| — | võttes arvesse 2011. aasta detsembris Busani kõrgetasemelisel arenguabi tõhususe teemalisel foorumil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta detsembris Busani kõrgetasemelisel arenguabi tõhususe teemalisel foorumil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevuskava,

| — | võttes arvesse ÜRO säästva arengu konverentsi (Rio+20) ettevalmistusprotsessi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO säästva arengu konverentsi (Rio+20) ettevalmistusprotsessi,

| — | võttes arvesse 13. ja 14. mail 2009. aastal Prahas toimunud Rio Grupi ja Euroopa Liidu ministrite 14. kohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. ja 14. mail 2009. aastal Prahas toimunud Rio Grupi ja Euroopa Liidu ministrite 14. kohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles on sätestatud, et „liidu arengukoostöö poliitika põhieesmärgiks on vaesuse vähendamine ja pikemas perspektiivis selle kaotamine. Liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles on sätestatud, et „liidu arengukoostöö poliitika põhieesmärgiks on vaesuse vähendamine ja pikemas perspektiivis selle kaotamine. Liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid”,

| — | võttes arvesse Euroopa konsensust arengupoliitika küsimuses (1) ja eriti selle punkti 61, kus tunnustatakse keskmiste tuludega riikide tähtsust aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ja tuuakse välja raskused, mis esinevad nendes riikides, nagu ka keskmisest kõrgema sissetulekuga riikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa konsensust arengupoliitika küsimuses (1) ja eriti selle punkti 61, kus tunnustatakse keskmiste tuludega riikide tähtsust aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ja tuuakse välja raskused, mis esinevad nendes riikides, nagu ka keskmisest kõrgema sissetulekuga riikides,

| — | võttes arvesse 2007. aastal vastu võetud tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aastal vastu võetud tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 8. detsembri 2009. aasta järeldusi ELi ja Ladina-Ameerika suhete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 8. detsembri 2009. aasta järeldusi ELi ja Ladina-Ameerika suhete kohta,

| — | võttes arvesse ELi ja Ladina-Ameerika 2010. aasta mai tippkohtumisel heaks kiidetud Madridi tegevuskava ja selle kuut teemavaldkonda: 1) teadus, uurimistegevus, innovatsioon ja tehnoloogia; 2) säästev areng, keskkond, kliimamuutus, bioloogiline mitmekesisus ja energia; 3) piirkondlik integratsioon ja koostalitlus sotsiaalse kaasatuse ja ühtekuuluvuse edendamiseks; 4) ränne; 5) haridus ja tööhõive; 6) uimastid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Ladina-Ameerika 2010. aasta mai tippkohtumisel heaks kiidetud Madridi tegevuskava ja selle kuut teemavaldkonda: 1) teadus, uurimistegevus, innovatsioon ja tehnoloogia; 2) säästev areng, keskkond, kliimamuutus, bioloogiline mitmekesisus ja energia; 3) piirkondlik integratsioon ja koostalitlus sotsiaalse kaasatuse ja ühtekuuluvuse edendamiseks; 4) ränne; 5) haridus ja tööhõive; 6) uimastid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. juuli 2007. aasta dokumenti (E/2007/1417) piirkondliku programmitöö kohta Ladina-Ameerika jaoks (2007–2013) ja selle vahehindamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. juuli 2007. aasta dokumenti (E/2007/1417) piirkondliku programmitöö kohta Ladina-Ameerika jaoks (2007–2013) ja selle vahehindamist,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2009. aasta teatist „Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika: partnerid üleilmsel tasandil” (COM(2009)0495), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2009. aasta teatist „Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika: partnerid üleilmsel tasandil” (COM(2009)0495),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2009. aasta teatist “Arengupoliitika sidusus: tervet Euroopa Liitu hõlmava poliitikaraamistiku kehtestamine” (COM(2009)0458) ning üldasjade ja välissuhete nõukogu 17. novembri 2009. aasta järeldusi arengupoliitika sidususe ja abi tõhususe tegevusraamistiku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2009. aasta teatist “Arengupoliitika sidusus: tervet Euroopa Liitu hõlmava poliitikaraamistiku kehtestamine” (COM(2009)0458) ning üldasjade ja välissuhete nõukogu 17. novembri 2009. aasta järeldusi arengupoliitika sidususe ja abi tõhususe tegevusraamistiku kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2010. aasta rohelist raamatut „Kaasavat majanduskasvu ja säästvat arengut toetav ELi arengupoliitika. ELi arengupoliitika mõju suurendamine” (COM(2010)0629), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2010. aasta rohelist raamatut „Kaasavat majanduskasvu ja säästvat arengut toetav ELi arengupoliitika. ELi arengupoliitika mõju suurendamine” (COM(2010)0629),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. august 2009. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga "ELi ja Lõuna-Aafrika Vabariigi strateegilise partnerluse poole" (COM(2009)0433), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. august 2009. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga "ELi ja Lõuna-Aafrika Vabariigi strateegilise partnerluse poole" (COM(2009)0433),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 tehtava ELi koostöö rahastamist (11. Euroopa Arengufond) käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamine” (COM(2011)0837, SEC(2011)1459, SEC(2011)1460), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 tehtava ELi koostöö rahastamist (11. Euroopa Arengufond) käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamine” (COM(2011)0837, SEC(2011)1459, SEC(2011)1460),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse partnerluse rahastamisvahend koostööks kolmandate riikidega (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse partnerluse rahastamisvahend koostööks kolmandate riikidega (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476),

| — | võtta arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatist „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (COM(2011)0500) ja komisjoni sama kuupäevaga dokumenti „Euroopa 2020. aasta eelarve: praegune rahastamissüsteem, probleemid, osalistega konsulteerimise tulemused ja eri valikuvõimalused horisontaalsete ja valdkondlike põhielementide kohta” (SEC(2011)0868), |
| --- | --- |

—

võtta arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatist „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (COM(2011)0500) ja komisjoni sama kuupäevaga dokumenti „Euroopa 2020. aasta eelarve: praegune rahastamissüsteem, probleemid, osalistega konsulteerimise tulemused ja eri valikuvõimalused horisontaalsete ja valdkondlike põhielementide kohta” (SEC(2011)0868),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „EL kui ülemaailmne partner: Uus lähenemisviis ELi välistegevuse rahastamisele” (COM(2011)0865), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „EL kui ülemaailmne partner: Uus lähenemisviis ELi välistegevuse rahastamisele” (COM(2011)0865),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (COM(2011)0840, SEC(2011)1469, SEC(2011)1470), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (COM(2011)0840, SEC(2011)1469, SEC(2011)1470),

| — | võttes arvesse Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee (EuroLat) resolutsioone ning eelkõige 18. ja 19. mail 2011. aastal Montevideos Uruguays peetud viiendal korralisel täiskogu istungil vastu võetud resolutsioone Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika kaubandussuhete väljavaadete kohta ning töökaitse ja tööhõivevõimaluste loomise – eriti naistele ja noortele – strateegia kohta, ning Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika julgeoleku- ja kaitsealaste suhete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee (EuroLat) resolutsioone ning eelkõige 18. ja 19. mail 2011. aastal Montevideos Uruguays peetud viiendal korralisel täiskogu istungil vastu võetud resolutsioone Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika kaubandussuhete väljavaadete kohta ning töökaitse ja tööhõivevõimaluste loomise – eriti naistele ja noortele – strateegia kohta, ning Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika julgeoleku- ja kaitsealaste suhete kohta,

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2001. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika suhteid käsitleva ühise strateegia ja globaalse partnerluse kohta (3), 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika tugevdatud partnerluse kohta (4) ja 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide viienda tippkohtumise kohta Limas (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2001. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika suhteid käsitleva ühise strateegia ja globaalse partnerluse kohta (3), 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika tugevdatud partnerluse kohta (4) ja 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide viienda tippkohtumise kohta Limas (5),

| — | võttes arvesse oma resolutsioone 5. maist 2010. aastast ELi strateegia kohta suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga (6),21. oktoobrist 2010. aastast ELi kaubandussuhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (7) ja 5. juulist 2011. aastast ELi arengupoliitika mõju suurendamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone 5. maist 2010. aastast ELi strateegia kohta suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga (6),21. oktoobrist 2010. aastast ELi kaubandussuhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (7) ja 5. juulist 2011. aastast ELi arengupoliitika mõju suurendamise kohta (8),

| — | võttes arvesse uuringut ELi uue poliitika kohta arengukoostööks Ladina-Ameerikaga: rõhuasetus sotsiaalsel ühtekuuluvusel, piirkondlikul integratsioonil ja lõunapoolsete riikide omavahelisel koostööl (2011. aasta detsember), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut ELi uue poliitika kohta arengukoostööks Ladina-Ameerikaga: rõhuasetus sotsiaalsel ühtekuuluvusel, piirkondlikul integratsioonil ja lõunapoolsete riikide omavahelisel koostööl (2011. aasta detsember),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A7-0159/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A7-0159/2012),

| A. | arvestades, et nagu on määratletud Lissaboni lepingus, on arengukoostöö üldine eesmärk kaotada vaesus ja edendada jätkusuutlikku majanduslikku ja sotsiaalset arengut, muuhulgas saavutada aastatuhande arengueesmärgid 2015. aastaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nagu on määratletud Lissaboni lepingus, on arengukoostöö üldine eesmärk kaotada vaesus ja edendada jätkusuutlikku majanduslikku ja sotsiaalset arengut, muuhulgas saavutada aastatuhande arengueesmärgid 2015. aastaks;

| B. | arvestades, et see piirkond kuulub keskmiste tuludega riikide rühma, mis on majanduskasvu ja parema sotsiaalpoliitika abil teinud märkimisväärseid edusamme vaesuse – 44 %-lt 33 %-ni kõigest ühe aastakümnega – ja ebavõrdsuse vähendamisel, kuid sellele vaatamata elab iga kolmas Ladina-Ameerika elanik veel allpool vaesuspiiri – kokku 180 miljonit inimest, kellest 52 miljonit peab toime tulema vähem kui kahe euroga päevas – ja et kümme selle piirkonna riiki on endiselt 15 maailma kõige suurema ebavõrdsusega riigi hulgas (9); arvestades, et mõnes riigis on alatoitluse määr üle 20 % ja et 28 miljonit kodanikku ei oska lugeda ega kirjutada ning 44 miljonit inimest on väljaspool sotsiaalkaitsesüsteeme; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et see piirkond kuulub keskmiste tuludega riikide rühma, mis on majanduskasvu ja parema sotsiaalpoliitika abil teinud märkimisväärseid edusamme vaesuse – 44 %-lt 33 %-ni kõigest ühe aastakümnega – ja ebavõrdsuse vähendamisel, kuid sellele vaatamata elab iga kolmas Ladina-Ameerika elanik veel allpool vaesuspiiri – kokku 180 miljonit inimest, kellest 52 miljonit peab toime tulema vähem kui kahe euroga päevas – ja et kümme selle piirkonna riiki on endiselt 15 maailma kõige suurema ebavõrdsusega riigi hulgas (9); arvestades, et mõnes riigis on alatoitluse määr üle 20 % ja et 28 miljonit kodanikku ei oska lugeda ega kirjutada ning 44 miljonit inimest on väljaspool sotsiaalkaitsesüsteeme;

| C. | arvestades, et IMFi hinnangul oli keskmine SKP kasv Ladina-Ameerikas 2011. aastal 4,5 % ning praegu on teatav tõenäosus, et maailma majanduskasv 2012. aastal aeglustub, veel püsib aga suur ebakindlus selles, milline on ülemaailmse majandus- ja finantskriisi mõju selles piirkonnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et IMFi hinnangul oli keskmine SKP kasv Ladina-Ameerikas 2011. aastal 4,5 % ning praegu on teatav tõenäosus, et maailma majanduskasv 2012. aastal aeglustub, veel püsib aga suur ebakindlus selles, milline on ülemaailmse majandus- ja finantskriisi mõju selles piirkonnas;

| D. | arvestades, et keskmiste tuludega riigid on piirkonna arengu ja integratsiooni liikumapanevad jõud ning kriis nendes riikides takistab samas piirkonnas asuvate väikeste tuludega riikide edasist arengut; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et keskmiste tuludega riigid on piirkonna arengu ja integratsiooni liikumapanevad jõud ning kriis nendes riikides takistab samas piirkonnas asuvate väikeste tuludega riikide edasist arengut;

| E. | arvestades, et majanduskasvu aeglustumine piirkonna riikides on ebaühtlane ning Boliivias, Hondurases, Nicaraguas ja Surinamis on välisabi endiselt üks tähtsamaid arengu rahastamise vahendeid, kõrvuti migrantide rahaülekannetega, mis moodustavad 6-25 % nende riikide SKPst; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et majanduskasvu aeglustumine piirkonna riikides on ebaühtlane ning Boliivias, Hondurases, Nicaraguas ja Surinamis on välisabi endiselt üks tähtsamaid arengu rahastamise vahendeid, kõrvuti migrantide rahaülekannetega, mis moodustavad 6-25 % nende riikide SKPst;

| F. | arvestades, et uue arengukoostöö poliitika väljatöötamisel tuleb arvesse võtta iga riigi konkreetseid prioriteete ja vajadusi ning et EL peab piirkondlikul ja üleilmsel tasandil lõunapoolsete riikide koostööd ning vaesuse vastu ja arengu edendamiseks peetavat võitlust juhtides tegema koostööd kõikide Ladina-Ameerika riikidega ning eriti keskmiste tuludega riikidega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uue arengukoostöö poliitika väljatöötamisel tuleb arvesse võtta iga riigi konkreetseid prioriteete ja vajadusi ning et EL peab piirkondlikul ja üleilmsel tasandil lõunapoolsete riikide koostööd ning vaesuse vastu ja arengu edendamiseks peetavat võitlust juhtides tegema koostööd kõikide Ladina-Ameerika riikidega ning eriti keskmiste tuludega riikidega;

| G. | arvestades, et sotsiaalne ühtekuuluvus on olnud strateegilise partnerluse põhieesmärk alates partnerluse algatamisest 2004. aastal Guadalajara foorumil, kuna selle piirkonna jaoks on oluline saavutada tulude ja rikkuse parem ümberjagamine õigete poliitikameetmete abil, mis stimuleerivad säästvat arengut ning suuremat sotsiaalset õiglust ja ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sotsiaalne ühtekuuluvus on olnud strateegilise partnerluse põhieesmärk alates partnerluse algatamisest 2004. aastal Guadalajara foorumil, kuna selle piirkonna jaoks on oluline saavutada tulude ja rikkuse parem ümberjagamine õigete poliitikameetmete abil, mis stimuleerivad säästvat arengut ning suuremat sotsiaalset õiglust ja ühtekuuluvust;

| H. | arvestades inimõiguste, demokraatia ja hea valitsemistava erilist tähtsust muutuste kavas; arvestades, et Ladina-Ameerika on piirkond, kus üldiselt kehtib demokraatia, piirkond, millega Euroopal on ühised demokraatlikud väärtused ja põhimõtted ning kus on vaja toetada riigi valitsemist ja institutsioonilist struktuuri, mida ohustab vägivald ja julgeoleku puudumine; |
| --- | --- |

H.

arvestades inimõiguste, demokraatia ja hea valitsemistava erilist tähtsust muutuste kavas; arvestades, et Ladina-Ameerika on piirkond, kus üldiselt kehtib demokraatia, piirkond, millega Euroopal on ühised demokraatlikud väärtused ja põhimõtted ning kus on vaja toetada riigi valitsemist ja institutsioonilist struktuuri, mida ohustab vägivald ja julgeoleku puudumine;

| I. | arvestades, et keskmiste tuludega riikide puhul oleks kohasem abi ümber suunata institutsioonilise ja reguleerimissuutlikkuse tugevdamisele, avaliku poliitika kujundamisele, sotsiaalpartnerite toetamisele ning ametlikku arenguabi täiendavate vahendite mobiliseerimisele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et keskmiste tuludega riikide puhul oleks kohasem abi ümber suunata institutsioonilise ja reguleerimissuutlikkuse tugevdamisele, avaliku poliitika kujundamisele, sotsiaalpartnerite toetamisele ning ametlikku arenguabi täiendavate vahendite mobiliseerimisele;

| J. | arvestades, et Ladina-Ameerika ja EL on loonud kahte piirkonda siduva strateegilise partnerluse, mis põhineb ühistel väärtustel ning inimõiguste ja põhivabaduste austamisel; arvestades, et ELi üheksast strateegilisest partnerist maailmas on kaks Ladina-Ameerika riigid (Brasiilia ja Mehhiko); arvestades, et EL on selle piirkonna tähtsaim investor ja tähtsuselt teine kaubanduspartner, samuti peamine arenguabi andja, kelle arvel on 53 % kogu piirkonnale antavast ametlikust arenguabist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Ladina-Ameerika ja EL on loonud kahte piirkonda siduva strateegilise partnerluse, mis põhineb ühistel väärtustel ning inimõiguste ja põhivabaduste austamisel; arvestades, et ELi üheksast strateegilisest partnerist maailmas on kaks Ladina-Ameerika riigid (Brasiilia ja Mehhiko); arvestades, et EL on selle piirkonna tähtsaim investor ja tähtsuselt teine kaubanduspartner, samuti peamine arenguabi andja, kelle arvel on 53 % kogu piirkonnale antavast ametlikust arenguabist;

| K. | arvestades, et suur osa maailma vaestest inimestest elab nendes keskmiste tuludega riikides; arvestades, et sageli on nendes riikides probleemiks suur ebavõrdsus ja nõrk valitsemine, mis seab ohtu nende arenguprotsessi jätkusuutlikkuse; arvestades, et paljudel keskmiste tuludega riikidel on maailma poliitika-, julgeoleku- ja kaubandusküsimustes oluline osa, sest nad toodavad ja kaitsevad ülemaailmse tähtsusega avalikke hüvesid ja toimivad piirkonna tasandil tuumikriikidena; ning arvestades, et väljaspool majanduse õitsengu aegu on need riigid haavatavad ülemaailmsete majandus-, keskkonna- või julgeolekuriskide tõttu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et suur osa maailma vaestest inimestest elab nendes keskmiste tuludega riikides; arvestades, et sageli on nendes riikides probleemiks suur ebavõrdsus ja nõrk valitsemine, mis seab ohtu nende arenguprotsessi jätkusuutlikkuse; arvestades, et paljudel keskmiste tuludega riikidel on maailma poliitika-, julgeoleku- ja kaubandusküsimustes oluline osa, sest nad toodavad ja kaitsevad ülemaailmse tähtsusega avalikke hüvesid ja toimivad piirkonna tasandil tuumikriikidena; ning arvestades, et väljaspool majanduse õitsengu aegu on need riigid haavatavad ülemaailmsete majandus-, keskkonna- või julgeolekuriskide tõttu;

| L. | arvestades, et mõned Ladina-Ameerika riigid on hakanud piirkondliku koostöö ja lõunapoolsete riikide omavahelise koostöö mehhanismide kaudu aktiivselt osalema arengukoostöö alastes jõupingutustes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mõned Ladina-Ameerika riigid on hakanud piirkondliku koostöö ja lõunapoolsete riikide omavahelise koostöö mehhanismide kaudu aktiivselt osalema arengukoostöö alastes jõupingutustes;

| M. | arvestades, et Ladina-Ameerika peab jääma üheks ELi prioriteetidest, nagu see kajastub ELi ja Ladina-Ameerika kahepoolsetes piirkondlikes suhetes, milles on viimastel aastatel tehtud märkimisväärseid edusamme, nagu assotsiatsioonilepingud Kesk-Ameerika, Tšiili ja Mehhikoga, mitmepoolne kaubandusleping Colombia ja Peruuga, läbirääkimised Mercosuriga, Madridi tegevuskava ja ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna fondi käivitamine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Ladina-Ameerika peab jääma üheks ELi prioriteetidest, nagu see kajastub ELi ja Ladina-Ameerika kahepoolsetes piirkondlikes suhetes, milles on viimastel aastatel tehtud märkimisväärseid edusamme, nagu assotsiatsioonilepingud Kesk-Ameerika, Tšiili ja Mehhikoga, mitmepoolne kaubandusleping Colombia ja Peruuga, läbirääkimised Mercosuriga, Madridi tegevuskava ja ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna fondi käivitamine;

| N. | arvestades, et vastavalt Euroopa konsensusele arengupoliitika küsimuses on toetus keskmiste tuludega riikidele jätkuvalt oluline aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vastavalt Euroopa konsensusele arengupoliitika küsimuses on toetus keskmiste tuludega riikidele jätkuvalt oluline aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks;

| O. | arvestades, et EL peaks selle piirkonna partneritega sõlmitud lepingute, sealhulgas partnerluslepingute ja oma arenguabi kaudu jätkama piirkonna arengu ja stabiliseerimisprotsessi tugevat toetamist; arvestades, et võimalus, et EL võiks oma abi lõpetada, kui nimetatud protsessi tulemused kindlustuvad, annab põhjust tõsiselt muretseda; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL peaks selle piirkonna partneritega sõlmitud lepingute, sealhulgas partnerluslepingute ja oma arenguabi kaudu jätkama piirkonna arengu ja stabiliseerimisprotsessi tugevat toetamist; arvestades, et võimalus, et EL võiks oma abi lõpetada, kui nimetatud protsessi tulemused kindlustuvad, annab põhjust tõsiselt muretseda;

| P. | arvestades, et komisjoni praeguses ettepanekus arengukoostöö rahastamisvahendi kohta nähakse ette ELi kahepoolse abi vähendamine Ladina-Ameerika keskmiste tuludega riikidele ja et põhiteenused on piirkonna jaoks ette nähtud prioriteetide loetelust välja jäetud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et komisjoni praeguses ettepanekus arengukoostöö rahastamisvahendi kohta nähakse ette ELi kahepoolse abi vähendamine Ladina-Ameerika keskmiste tuludega riikidele ja et põhiteenused on piirkonna jaoks ette nähtud prioriteetide loetelust välja jäetud;

| Q. | arvestades, et Ladina-Ameerika osa praeguse arengukoostöö rahastamisvahendi eelarves näitab tõsiasja, et see piirkond on ELi eelarve IV peatüki struktuuris võrreldes teiste Euroopa abi saavate piirkondadega rahaliselt kõige enam unarusse jäetud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Ladina-Ameerika osa praeguse arengukoostöö rahastamisvahendi eelarves näitab tõsiasja, et see piirkond on ELi eelarve IV peatüki struktuuris võrreldes teiste Euroopa abi saavate piirkondadega rahaliselt kõige enam unarusse jäetud;

| R. | arvestades, et sotsiaalne ühtekuuluvus on laiaulatuslik mõiste ning hõlmab võitlust vaesuse vastu, ebavõrdsuse vähendamist, selliste põhiteenuste üldise kättesaadavuse tagamist nagu tervishoid, haridus, pensionid või eluase, ning sotsiaalse dialoogi ja tööõiguste tunnustamist ja kaitset; arvestades, et vaja on fiskaalkokkulepet, mis õiglaselt tagaks ressursside parima jagamise; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et sotsiaalne ühtekuuluvus on laiaulatuslik mõiste ning hõlmab võitlust vaesuse vastu, ebavõrdsuse vähendamist, selliste põhiteenuste üldise kättesaadavuse tagamist nagu tervishoid, haridus, pensionid või eluase, ning sotsiaalse dialoogi ja tööõiguste tunnustamist ja kaitset; arvestades, et vaja on fiskaalkokkulepet, mis õiglaselt tagaks ressursside parima jagamise;

| S. | arvestades, et Hiinast on saanud Ladina-Ameerikas suuruselt kolmas investor ning et teatavate toodete puhul on Hiina suurim või isegi ainuke eksporditurg; arvestades, et seetõttu peaks EL aktiivsemalt tegutsema, et WTO süsteemis tugevdada oma kaubandus- ja investeerimissidemeid Ladina-Ameerika riikidega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Hiinast on saanud Ladina-Ameerikas suuruselt kolmas investor ning et teatavate toodete puhul on Hiina suurim või isegi ainuke eksporditurg; arvestades, et seetõttu peaks EL aktiivsemalt tegutsema, et WTO süsteemis tugevdada oma kaubandus- ja investeerimissidemeid Ladina-Ameerika riikidega;

| T. | arvestades, et olenemata mõiste „sotsiaalne ühtekuuluvus” tähendusvarjunditest Euroopas või Ladina-Ameerikas, võib seda mõlemas piirkonnas mõista riikliku poliitika juhtpõhimõttena, mis võimaldab suunata arengustrateegiaid kogu elanikkonna heaolu saavutamisele, vältides sellega lõhestumist, võõrandumist ja demokraatlike institutsioonide usalduse kaotust; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et olenemata mõiste „sotsiaalne ühtekuuluvus” tähendusvarjunditest Euroopas või Ladina-Ameerikas, võib seda mõlemas piirkonnas mõista riikliku poliitika juhtpõhimõttena, mis võimaldab suunata arengustrateegiaid kogu elanikkonna heaolu saavutamisele, vältides sellega lõhestumist, võõrandumist ja demokraatlike institutsioonide usalduse kaotust;

| U. | arvestades, et peamised probleemid, millega abiandjad selles piirkonnas kokku puutuvad, on seotud poliitikameetmete sidususe, samuti suurema kooskõlastatuse ja täiendavusega parema tööjaotuse raames, mis eeldab abi suuremat kontsentreeritust ja prognoositavust; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et peamised probleemid, millega abiandjad selles piirkonnas kokku puutuvad, on seotud poliitikameetmete sidususe, samuti suurema kooskõlastatuse ja täiendavusega parema tööjaotuse raames, mis eeldab abi suuremat kontsentreeritust ja prognoositavust;

| V. | arvestades, et rikkuse loomine ning võitlus vaesuse, ebavõrdsuse, tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu – eriti naiste, noorte ja rahvusvähemuste puhul – ning sotsiaalse ühtekuuluvuse ja inimõiguste edendamine on jätkuvalt ELi ja Ladina-Ameerika strateegilise partnerluse üks tähtsamaid prioriteete; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et rikkuse loomine ning võitlus vaesuse, ebavõrdsuse, tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu – eriti naiste, noorte ja rahvusvähemuste puhul – ning sotsiaalse ühtekuuluvuse ja inimõiguste edendamine on jätkuvalt ELi ja Ladina-Ameerika strateegilise partnerluse üks tähtsamaid prioriteete;

| W. | arvestades, et selle piirkonna laste ja emade suremuse näitajad on ärevusttekitavad, ning arvestades, et sooline võrdõiguslikkus ning naiste poliitilise ja majandusliku mõjuvõimu suurendamine on olulised tegurid vaesuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et selle piirkonna laste ja emade suremuse näitajad on ärevusttekitavad, ning arvestades, et sooline võrdõiguslikkus ning naiste poliitilise ja majandusliku mõjuvõimu suurendamine on olulised tegurid vaesuse vähendamiseks;

| X. | arvestades, et ELi üldine soodustuste süsteem on tähtis vahend, mis võimaldab arenguriikidel ülemaailmses kaubanduses suuremal määral osaleda ja saada sel viisil täiendavat eksporditulu, et toetada majanduskasvu ning arengu- ja vaesuse vähendamise poliitika strateegiate rakendamist; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ELi üldine soodustuste süsteem on tähtis vahend, mis võimaldab arenguriikidel ülemaailmses kaubanduses suuremal määral osaleda ja saada sel viisil täiendavat eksporditulu, et toetada majanduskasvu ning arengu- ja vaesuse vähendamise poliitika strateegiate rakendamist;

| Y. | arvestades, et SKP ainsa näitajana ei ole piisav ebavõrdsuse mõõtmiseks ja vaesuse kaotamise eesmärgil ELi arenguabi määramise kohta otsuste tegemiseks; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et SKP ainsa näitajana ei ole piisav ebavõrdsuse mõõtmiseks ja vaesuse kaotamise eesmärgil ELi arenguabi määramise kohta otsuste tegemiseks;

| Z. | arvestades, et Ladina-Ameerika riigid ekspordivad oma naaberriikidesse palju vähem kui nendega sarnases olukorras riigid teistel mandritel; arvestades, et suhteliselt vähese kaubavahetuse põhjuseks on pikad vahemaad, kõrged tariifid, tollimaksud, eraldi kaubanduslepingud ja ebapiisavad infrastruktuurivõrgud; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Ladina-Ameerika riigid ekspordivad oma naaberriikidesse palju vähem kui nendega sarnases olukorras riigid teistel mandritel; arvestades, et suhteliselt vähese kaubavahetuse põhjuseks on pikad vahemaad, kõrged tariifid, tollimaksud, eraldi kaubanduslepingud ja ebapiisavad infrastruktuurivõrgud;

| AA. | arvestades hariduse ja väljaõppe, samuti riikliku tervishoiu teenuste üldise kättesaadavuse elulist tähtsust vaesuse vastu võitlemisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel; |
| --- | --- |

AA.

arvestades hariduse ja väljaõppe, samuti riikliku tervishoiu teenuste üldise kättesaadavuse elulist tähtsust vaesuse vastu võitlemisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel;

| AB. | arvestades, et keskkonnaseisundi halvenemine mõjutab otseselt vaesuse teket; arvestades, et Ladina-Ameerika on meie planeedi suur keskkonnareserv, kus Brasiilia, Mehhiko, Peruu ja Colombia kuuluvad maailma suurima elurikkusega riikide hulka, kuid samal ajal on Ladina-Ameerika kliimamuutuse suhtes eriti haavatav piirkond; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et keskkonnaseisundi halvenemine mõjutab otseselt vaesuse teket; arvestades, et Ladina-Ameerika on meie planeedi suur keskkonnareserv, kus Brasiilia, Mehhiko, Peruu ja Colombia kuuluvad maailma suurima elurikkusega riikide hulka, kuid samal ajal on Ladina-Ameerika kliimamuutuse suhtes eriti haavatav piirkond;

| AC. | arvestades, et maksukogumise parandamine on otsustava tähtsusega, et ehitada üles pädev riik, mis suudaks osutada inimestele põhiteenuseid, näiteks tervishoiu, ühiskanalisatsiooni ja hariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et maksukogumise parandamine on otsustava tähtsusega, et ehitada üles pädev riik, mis suudaks osutada inimestele põhiteenuseid, näiteks tervishoiu, ühiskanalisatsiooni ja hariduse valdkonnas;

| AD. | arvestades, et kliimamuutuse ja ülemaailmse soojenemise kõige laastavamad tagajärjed kahjustavad suurel määral Ladina-Ameerikat ja Kariibi mere piirkonda, mille riigid kuuluvad maailma enim haavatavate riikide hulka; arvestades, et loodusõnnetuste tõttu on Kesk-Ameerika piirkondlik SKP vähenenud 54 %; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et kliimamuutuse ja ülemaailmse soojenemise kõige laastavamad tagajärjed kahjustavad suurel määral Ladina-Ameerikat ja Kariibi mere piirkonda, mille riigid kuuluvad maailma enim haavatavate riikide hulka; arvestades, et loodusõnnetuste tõttu on Kesk-Ameerika piirkondlik SKP vähenenud 54 %;

| AE. | arvestades muutuste kavas sisalduvat otsest viidet erasektorile kui säästva arengu põhilisele loojale ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendajale; |
| --- | --- |

AE.

arvestades muutuste kavas sisalduvat otsest viidet erasektorile kui säästva arengu põhilisele loojale ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendajale;

| AF. | arvestades ELi ja Ladina-Ameerika kahepoolse struktureeritud piirkondliku dialoogi ja globaalse rändealase dialoogi olulisust ning seda, kui tähtis on, et kummagi piirkonna rändepoliitika ja -tavad tagaksid kõikide migrantide põhiõiguste austamise; |
| --- | --- |

AF.

arvestades ELi ja Ladina-Ameerika kahepoolse struktureeritud piirkondliku dialoogi ja globaalse rändealase dialoogi olulisust ning seda, kui tähtis on, et kummagi piirkonna rändepoliitika ja -tavad tagaksid kõikide migrantide põhiõiguste austamise;

| AG. | arvestades, et mõned Ladina-Ameerika riigid kuuluvad maailma vägivaldseimate hulka, ja kuritegevus, mis on seotud selliste nähtustega nagu ebaseaduslik uimastikaubandus, organiseeritud kuritegevus, rahapesu, ebaseaduslik relvakaubandus ja korruptsioon, on selles piirkonnas endiselt tõsine probleem, mis ohustab piirkonna arengut; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et mõned Ladina-Ameerika riigid kuuluvad maailma vägivaldseimate hulka, ja kuritegevus, mis on seotud selliste nähtustega nagu ebaseaduslik uimastikaubandus, organiseeritud kuritegevus, rahapesu, ebaseaduslik relvakaubandus ja korruptsioon, on selles piirkonnas endiselt tõsine probleem, mis ohustab piirkonna arengut;

| AH. | arvestades, et komisjoni ettepanek partnerluse rahastamisvahendi kohta keskendub strateegia „Euroopa 2020” rakendamisele selles piirkonnas; arvestades, et see ettepanek keskendub eelisjärjekorras Euroopa strateegilistele partneritele ja kiirelt arenevatele riikidele, kuid selles pannakse rõhku ka ülemaailmsetele probleemidele ja ohtudele; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et komisjoni ettepanek partnerluse rahastamisvahendi kohta keskendub strateegia „Euroopa 2020” rakendamisele selles piirkonnas; arvestades, et see ettepanek keskendub eelisjärjekorras Euroopa strateegilistele partneritele ja kiirelt arenevatele riikidele, kuid selles pannakse rõhku ka ülemaailmsetele probleemidele ja ohtudele;

| AI. | arvestades ohtu, mida kujutab Ladina-Ameerika demokraatlikele süsteemidele ja ühisele julgeolekule kuritegelike võrgustikega, eriti uimastilevi ja -äri võrgustikega seotud korruptsioon, mis on sisse tunginud ka institutsioonidesse ning jaganud omavahel territoriaalsed mõjupiirkonnad, tekitades täiendavat kahju, ja mis tekitab tõsiseid probleeme seoses ebastabiilsuse ja poliitilise juhtimisega; |
| --- | --- |

AI.

arvestades ohtu, mida kujutab Ladina-Ameerika demokraatlikele süsteemidele ja ühisele julgeolekule kuritegelike võrgustikega, eriti uimastilevi ja -äri võrgustikega seotud korruptsioon, mis on sisse tunginud ka institutsioonidesse ning jaganud omavahel territoriaalsed mõjupiirkonnad, tekitades täiendavat kahju, ja mis tekitab tõsiseid probleeme seoses ebastabiilsuse ja poliitilise juhtimisega;

| 1. | tuletab meelde, et kuigi ülemaailmse majandus- ja finantskriisi mõju on Ladina-Ameerikas olnud vähem tõsine kui teistes piirkondades, on ebavõrdsuse näitajad ja vaesuse määr endiselt väga kõrged, ja piirkonna edusammud kuue aastatuhande arengueesmärgi saavutamisel on olnud ebapiisavad; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et kuigi ülemaailmse majandus- ja finantskriisi mõju on Ladina-Ameerikas olnud vähem tõsine kui teistes piirkondades, on ebavõrdsuse näitajad ja vaesuse määr endiselt väga kõrged, ja piirkonna edusammud kuue aastatuhande arengueesmärgi saavutamisel on olnud ebapiisavad;

| 2. | rõhutab Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelise koostöö parandamise vajadust aastatuhande arengueesmärkide saavutamise osas, eriti mis puudutab meetmeid vaesuse vastu võitlemiseks, töökohtade loomiseks ja tõrjutud rühmade sotsiaalseks kaasamiseks; rõhutab, et globaalsele arengupartnerlusele (MDG 8) suunatud aastatuhande arengueesmärk peaks olema ELi Ladina-Ameerika koostööpoliitika keskmes ning selles peaksid olema valitud valdkonnad, milles rakendada uut kaasava majanduskasvu strateegiat kõnealustes riikides; rõhutab, et ELi, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide sihtasutusel võib olla oluline osa nende eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

2.

rõhutab Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelise koostöö parandamise vajadust aastatuhande arengueesmärkide saavutamise osas, eriti mis puudutab meetmeid vaesuse vastu võitlemiseks, töökohtade loomiseks ja tõrjutud rühmade sotsiaalseks kaasamiseks; rõhutab, et globaalsele arengupartnerlusele (MDG 8) suunatud aastatuhande arengueesmärk peaks olema ELi Ladina-Ameerika koostööpoliitika keskmes ning selles peaksid olema valitud valdkonnad, milles rakendada uut kaasava majanduskasvu strateegiat kõnealustes riikides; rõhutab, et ELi, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide sihtasutusel võib olla oluline osa nende eesmärkide saavutamisel;

| 3. | on seisukohal, et mõne Ladina-Ameerika riigi majanduslike ja tehnoloogiliste edusammude tõttu on vaja ELi kahepoolse arengukoostöö eesmärgid uuesti läbi mõelda; nõuab koostöö ümberorienteerimist seal, kus seda vaesuse vähendamiseks on kõige enam vaja; rõhutab, et meie ees on ühised probleemid, mida me peame lahendama mitmepoolsete suhete tugevdamise abil; rõhutab, et majanduskasvu, kaubanduse, arengu ja vaesuse vähendamise vahelised seosed ei ole lihtsad ega automaatsed; seda silmas pidades soovitab komisjonil seoses ELi tulevase arengupoliitika üle toimuva aruteluga laiuti ja sügavuti analüüsida praegust arengumudelit ning arvestada eelmiste aastakümnete kogemusi, võttes eesmärgiks tõhusalt leevendada vaesust ja ebavõrdsust, vähendamata ja piiramata sealjuures poliitilist tegutsemisruumi; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et mõne Ladina-Ameerika riigi majanduslike ja tehnoloogiliste edusammude tõttu on vaja ELi kahepoolse arengukoostöö eesmärgid uuesti läbi mõelda; nõuab koostöö ümberorienteerimist seal, kus seda vaesuse vähendamiseks on kõige enam vaja; rõhutab, et meie ees on ühised probleemid, mida me peame lahendama mitmepoolsete suhete tugevdamise abil; rõhutab, et majanduskasvu, kaubanduse, arengu ja vaesuse vähendamise vahelised seosed ei ole lihtsad ega automaatsed; seda silmas pidades soovitab komisjonil seoses ELi tulevase arengupoliitika üle toimuva aruteluga laiuti ja sügavuti analüüsida praegust arengumudelit ning arvestada eelmiste aastakümnete kogemusi, võttes eesmärgiks tõhusalt leevendada vaesust ja ebavõrdsust, vähendamata ja piiramata sealjuures poliitilist tegutsemisruumi;

| 4. | on veendunud, et piirkonna jaoks säästva, ausa ja tasakaalustatud arengupoliitika väljatöötamiseks tuleks ELi koostöö- ja arengupoliitika kindlaks määrata tihedas koostöös Ladina-Ameerikaga; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et piirkonna jaoks säästva, ausa ja tasakaalustatud arengupoliitika väljatöötamiseks tuleks ELi koostöö- ja arengupoliitika kindlaks määrata tihedas koostöös Ladina-Ameerikaga;

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi abi võib Ladina-Ameerika riikide puhul toimida võimendavalt, ei piisa sellest kestliku ja pideva arengu tagamiseks; palub seetõttu Ladina-Ameerika riikidel tugevdada kodumaiseid ressursse ja need kasutusele võtta, luua läbipaistvad maksusüsteemid, korruptsiooni- ja pettustevaba maksuhaldus ning kaasata erasektor, kohalikud omavalitsused ja kodanikuühiskond tõhusalt ELi – Ladina-Ameerika tegevuskavasse, eelkõige koostöö, tehnilise abi ning kohalike omavalitsuste juures õigus- ja maksualaste koolituse alustamise kaudu, ning tugevdada nende omavastutust projektide eest; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi abi võib Ladina-Ameerika riikide puhul toimida võimendavalt, ei piisa sellest kestliku ja pideva arengu tagamiseks; palub seetõttu Ladina-Ameerika riikidel tugevdada kodumaiseid ressursse ja need kasutusele võtta, luua läbipaistvad maksusüsteemid, korruptsiooni- ja pettustevaba maksuhaldus ning kaasata erasektor, kohalikud omavalitsused ja kodanikuühiskond tõhusalt ELi – Ladina-Ameerika tegevuskavasse, eelkõige koostöö, tehnilise abi ning kohalike omavalitsuste juures õigus- ja maksualaste koolituse alustamise kaudu, ning tugevdada nende omavastutust projektide eest;

| 6. | on seisukohal, et Aasia ulatuslikud investeeringud mitmete Ladina-Ameerika riikide toormemaardlatesse, süsivesinike tootmisse ja põllumajandusressurssidesse peaksid veenma Euroopa Liitu suurendama selles piirkonnas kiiresti ja tõhusalt oma säästva arengu abi; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et Aasia ulatuslikud investeeringud mitmete Ladina-Ameerika riikide toormemaardlatesse, süsivesinike tootmisse ja põllumajandusressurssidesse peaksid veenma Euroopa Liitu suurendama selles piirkonnas kiiresti ja tõhusalt oma säästva arengu abi;

| 7. | on seisukohal, et kuna Ladina-Ameerika ja ELi vahelist arengupoliitikat on vaja tasakaalustada, peab Ladina-Ameerika tegema erilisi pingutusi oma piirkondliku poliitilise, majandusliku ja kaubandusliku integratsiooni edendamiseks; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et kuna Ladina-Ameerika ja ELi vahelist arengupoliitikat on vaja tasakaalustada, peab Ladina-Ameerika tegema erilisi pingutusi oma piirkondliku poliitilise, majandusliku ja kaubandusliku integratsiooni edendamiseks;

| 8. | rõhutab, et edusammud suhetes Ladina-Ameerikaga on vaja siduda tervikliku arengupoliitikaga; peab seetõttu vajalikuks kavandada koostöövahendid ja -eesmärgid iga riigi kohta eraldi, koondades ressursid kõige haavatavamatesse riikidesse ja parandades poliitikavaldkondade arengusidusust; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et edusammud suhetes Ladina-Ameerikaga on vaja siduda tervikliku arengupoliitikaga; peab seetõttu vajalikuks kavandada koostöövahendid ja -eesmärgid iga riigi kohta eraldi, koondades ressursid kõige haavatavamatesse riikidesse ja parandades poliitikavaldkondade arengusidusust;

| 9. | palub komisjonil ja nõukogul säilitada arengukoostöö rahastamisvahendi raames Ladina-Ameerikaga tehtava koostöö maht aastatel 2014–2020 ühe kolmandiku tasemel geograafilises jaotuses ette nähtud kogusummast; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil ja nõukogul säilitada arengukoostöö rahastamisvahendi raames Ladina-Ameerikaga tehtava koostöö maht aastatel 2014–2020 ühe kolmandiku tasemel geograafilises jaotuses ette nähtud kogusummast;

| 10. | tunnustab komisjoni ettepanekus esitatud abi diferentseerimise ja koondamise põhimõtet; rõhutab, et diferentseerimine peab toimuma järk-järgult kavade koostamise etapis – nii abisaajate riikide kui ka koostöövahendite endi puhul –, ning sealjuures tuleb välja töötada teisi, keskmiste tuludega riikidele paremini sobivaid koostöövorme; soovitab, et diferentseerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumid oleksid objektiivsed ja kõikidele riikidele ühised; |
| --- | --- |

10.

tunnustab komisjoni ettepanekus esitatud abi diferentseerimise ja koondamise põhimõtet; rõhutab, et diferentseerimine peab toimuma järk-järgult kavade koostamise etapis – nii abisaajate riikide kui ka koostöövahendite endi puhul –, ning sealjuures tuleb välja töötada teisi, keskmiste tuludega riikidele paremini sobivaid koostöövorme; soovitab, et diferentseerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumid oleksid objektiivsed ja kõikidele riikidele ühised;

| 11. | märgib, et selle piirkonna tähtsus ELi välismõõtmes ei tohiks diferentseerimispõhise lähenemisviisi tagajärjel oluliselt väheneda, sest EL on üleilmse tähtsusega jõud ja peab vastavalt sellele ka tegutsema, esinedes rahvusvahelise kogukonna aktiivse liikmena, mitte ainult maailma juhtiva abiandjana; on seisukohal, et vastasel korral võib EL ise määrata endale tähtsusetu osa tervetes piirkondades, andes seal teistele ülemaailmsetele toimijatele võimaluse tegutseda; |
| --- | --- |

11.

märgib, et selle piirkonna tähtsus ELi välismõõtmes ei tohiks diferentseerimispõhise lähenemisviisi tagajärjel oluliselt väheneda, sest EL on üleilmse tähtsusega jõud ja peab vastavalt sellele ka tegutsema, esinedes rahvusvahelise kogukonna aktiivse liikmena, mitte ainult maailma juhtiva abiandjana; on seisukohal, et vastasel korral võib EL ise määrata endale tähtsusetu osa tervetes piirkondades, andes seal teistele ülemaailmsetele toimijatele võimaluse tegutseda;

| 12. | rõhutab, et igasugune võimalik vahendite ümberpaigutamine peab kasuks tulema sama piirkonna väikeste tuludega riikides ja madalkeskmiste tuludega riikides vaesuse kaotamist taotlevatele geograafilistele programmidele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et igasugune võimalik vahendite ümberpaigutamine peab kasuks tulema sama piirkonna väikeste tuludega riikides ja madalkeskmiste tuludega riikides vaesuse kaotamist taotlevatele geograafilistele programmidele;

Keskmiste tuludega riikide tähtsus — vaja on diferentseeritud lähenemist

| 13. | peab murettekitavaks vähest rangust nende kindlaksmääratud abikõlblikkuskriteeriumide rakendamisel, mis sisalduvad komisjoni ettepanekus arengukoostöö rahastamisvahendi kohta; ettepaneku kohaselt jäävad üksteist keskmiste tuludega Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riiki kahepoolsetest programmidest välja; tuletab meelde, et mõned Ladina-Ameerika riigid on sissetuleku poolest ühe inimese kohta maailma kõige ebavõrdsemate riikide hulgas ja et püsiv ebavõrdsus tekib vähese sotsiaalmajandusliku liikuvuse tingimustes; rõhutab, et see on väga ebaühtlase tasemega riikide rühm ning järelikult tuleb säilitada diferentseeritud koostöö, mis põhineb kooskõlastamisel ja poliitilisel dialoogil; |
| --- | --- |

13.

peab murettekitavaks vähest rangust nende kindlaksmääratud abikõlblikkuskriteeriumide rakendamisel, mis sisalduvad komisjoni ettepanekus arengukoostöö rahastamisvahendi kohta; ettepaneku kohaselt jäävad üksteist keskmiste tuludega Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riiki kahepoolsetest programmidest välja; tuletab meelde, et mõned Ladina-Ameerika riigid on sissetuleku poolest ühe inimese kohta maailma kõige ebavõrdsemate riikide hulgas ja et püsiv ebavõrdsus tekib vähese sotsiaalmajandusliku liikuvuse tingimustes; rõhutab, et see on väga ebaühtlase tasemega riikide rühm ning järelikult tuleb säilitada diferentseeritud koostöö, mis põhineb kooskõlastamisel ja poliitilisel dialoogil;

| 14. | on seisukohal, et signaal, mille EL sellele piirkonnale annab, on väga murettekitav, sest sisuliselt on tegemist avaldusega, et EL ei pea piirkonda nii tähtsaks, kui see tegelikult väärt on – vaatamata paljudele võetud poliitilistele kohustustele ja tehtud kaubandusalastele kompromissidele ning ühistele huvidele maailmas; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et signaal, mille EL sellele piirkonnale annab, on väga murettekitav, sest sisuliselt on tegemist avaldusega, et EL ei pea piirkonda nii tähtsaks, kui see tegelikult väärt on – vaatamata paljudele võetud poliitilistele kohustustele ja tehtud kaubandusalastele kompromissidele ning ühistele huvidele maailmas;

| 15. | rõhutab, et vaja on – nagu on väljendatud ka Euroopa arengupoliitika konsensuse punktis 66 – pöörata piisavalt tähelepanu keskmiste tuludega riikidele, eriti madalkeskmiste tuludega riikidele, kellest paljudel esineb samasuguseid probleeme nagu väikeste tuludega riikidel; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et vaja on – nagu on väljendatud ka Euroopa arengupoliitika konsensuse punktis 66 – pöörata piisavalt tähelepanu keskmiste tuludega riikidele, eriti madalkeskmiste tuludega riikidele, kellest paljudel esineb samasuguseid probleeme nagu väikeste tuludega riikidel;

| 16. | palub komisjonil ja nõukogul diferentseerimise põhimõtte raames teha objektiivne ja läbipaistev analüüs arengutaseme hindamiseks kasutatavate näitajate läbivaatamiseks ja laiendamiseks, minnes sealjuures kaugemale tulutasemest ning tõlgendades majanduslikke kriteeriumeid seoses teiste tegurite, näiteks vaesuse, kaitsetuse ja ECHO kriisiindeksi ning Gini koefitsiendi ja ebavõrdsuse koefitsiendiga; hoiatab, et riikide klassifitseerimine nende tulutaseme järgi põhineb arvutustel, mis varjavad ebavõrdsust ja vaesust; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil ja nõukogul diferentseerimise põhimõtte raames teha objektiivne ja läbipaistev analüüs arengutaseme hindamiseks kasutatavate näitajate läbivaatamiseks ja laiendamiseks, minnes sealjuures kaugemale tulutasemest ning tõlgendades majanduslikke kriteeriumeid seoses teiste tegurite, näiteks vaesuse, kaitsetuse ja ECHO kriisiindeksi ning Gini koefitsiendi ja ebavõrdsuse koefitsiendiga; hoiatab, et riikide klassifitseerimine nende tulutaseme järgi põhineb arvutustel, mis varjavad ebavõrdsust ja vaesust;

| 17. | rõhutab ülalnimetatud näitajaid arvesse võttes, et EL jätkaks tulevase arengukoostöö rahastamisvahendi raames kahepoolset koostööd vähemalt Colombia, Ecuadori ja Peruuga; |
| --- | --- |

17.

rõhutab ülalnimetatud näitajaid arvesse võttes, et EL jätkaks tulevase arengukoostöö rahastamisvahendi raames kahepoolset koostööd vähemalt Colombia, Ecuadori ja Peruuga;

| 18. | palub komisjonil esitada terviklik strateegia keskmiste tuludega riikidele kahepoolse abi andmise järkjärguliseks lõpetamiseks, mis võimaldaks neil kindlustada oma olukorda abiprogrammidest „väljunutena”, millega järgitaks arenguabi tõhususe teemalisel Busani foorumil tunnustatud abi prognoositavuse põhimõtet; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil esitada terviklik strateegia keskmiste tuludega riikidele kahepoolse abi andmise järkjärguliseks lõpetamiseks, mis võimaldaks neil kindlustada oma olukorda abiprogrammidest „väljunutena”, millega järgitaks arenguabi tõhususe teemalisel Busani foorumil tunnustatud abi prognoositavuse põhimõtet;

| 19. | palub komisjonil tagada, et kahepoolse abi andmise järkjärgulisel lõpetamisel alates uue arengukoostöö rahastamisvahendi jõustumisest arvestataks järgmisi kriteeriumeid:






  — | sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks mõeldud kahepoolse abi valdkondliku rõhuasetuse otsene sidumine eesmärkidega, eelkõige sissetulekute ja võimaluste ebavõrdsuse vähendamisele suunatud aktiivsete meetmete ja programmide kaasrahastamise ning muude, spetsiifilisemate konkurentsivõimet ja säästvat arengut toetavate programmide kaasrahastamise kaudu, mis hõlmavad tehnoloogia- ja teadusalase koostöö ja innovatsiooni ning tehnilise abi edendamist; eelisjuurdepääs piirkondlikele ja allpiirkondlikele temaatilistele programmidele ning partnerluse rahastamisvahendile garanteeritud miinimumsumma ulatuses; tagasimakstava abi programmide ja stipendiumiprogrammide edendamine; |
| --- | --- | --- |

19.

palub komisjonil tagada, et kahepoolse abi andmise järkjärgulisel lõpetamisel alates uue arengukoostöö rahastamisvahendi jõustumisest arvestataks järgmisi kriteeriumeid:

—

sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks mõeldud kahepoolse abi valdkondliku rõhuasetuse otsene sidumine eesmärkidega, eelkõige sissetulekute ja võimaluste ebavõrdsuse vähendamisele suunatud aktiivsete meetmete ja programmide kaasrahastamise ning muude, spetsiifilisemate konkurentsivõimet ja säästvat arengut toetavate programmide kaasrahastamise kaudu, mis hõlmavad tehnoloogia- ja teadusalase koostöö ja innovatsiooni ning tehnilise abi edendamist; eelisjuurdepääs piirkondlikele ja allpiirkondlikele temaatilistele programmidele ning partnerluse rahastamisvahendile garanteeritud miinimumsumma ulatuses; tagasimakstava abi programmide ja stipendiumiprogrammide edendamine;

| — | prioriteetide kindlaksmääramine kahepoolses ja kahe piirkonna vahelises dialoogis riikide ametivõimude ja kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

—

prioriteetide kindlaksmääramine kahepoolses ja kahe piirkonna vahelises dialoogis riikide ametivõimude ja kodanikuühiskonnaga;

| — | kahepoolse koostöö jätkamine üleminekuperioodil, maksimaalselt neli aastat, vastavalt abi eraldamise näitajatele ja konkreetse riigi olukorrale; |
| --- | --- |

—

kahepoolse koostöö jätkamine üleminekuperioodil, maksimaalselt neli aastat, vastavalt abi eraldamise näitajatele ja konkreetse riigi olukorrale;

| 20. | rõhutab, et partnerluse rahastamisvahendit on vaja suurendada rohkem kui miljardi euro võrra, et toetada uut koostöömudelit keskmiste tuludega riikide ja kõrgkeskmiste tuludega riikidele, tagades rahaliste vahendite ettearvatavuse, koguselise arvestamise ja kontrollimise; rõhutab, et see peab olema vahend, millega EL tegutseks jõulisemalt ülemaailmsete probleemide lahendamisel, nagu võitlus ebavõrdsuse vastu, kliimamuutused, julgeolek ning võitlus ebaseadusliku uimastikaubanduse vastu; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et partnerluse rahastamisvahendit on vaja suurendada rohkem kui miljardi euro võrra, et toetada uut koostöömudelit keskmiste tuludega riikide ja kõrgkeskmiste tuludega riikidele, tagades rahaliste vahendite ettearvatavuse, koguselise arvestamise ja kontrollimise; rõhutab, et see peab olema vahend, millega EL tegutseks jõulisemalt ülemaailmsete probleemide lahendamisel, nagu võitlus ebavõrdsuse vastu, kliimamuutused, julgeolek ning võitlus ebaseadusliku uimastikaubanduse vastu;

Sotsiaalne ühtekuuluvus ja võitlus vaesuse vastu

| 21. | on seisukohal, et suur ebavõrdsus ja tõhusa sotsiaalkaitsemehhanismi puudumine on suurim selles piirkonnas demokraatia kindlustamist ning õiglast ja jätkusuutlikku majanduskasvu takistav tegur, ning nõuab seetõttu, et pöörataks rohkem tähelepanu demokraatliku valitsemisviisi ja sotsiaalse ühtekuuluvuse omavahelisele seosele; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et suur ebavõrdsus ja tõhusa sotsiaalkaitsemehhanismi puudumine on suurim selles piirkonnas demokraatia kindlustamist ning õiglast ja jätkusuutlikku majanduskasvu takistav tegur, ning nõuab seetõttu, et pöörataks rohkem tähelepanu demokraatliku valitsemisviisi ja sotsiaalse ühtekuuluvuse omavahelisele seosele;

| 22. | on seisukohal, et ELi ja Ladina-Ameerika partnerluse sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärki ei saa saavutada enne, kui saavutatakse kõrge arengutase ning tulude ja rikkuse võrdne jagunemine, ning see eesmärk nõuab, et vaesuse kaotamine tagataks õiglasemate ja progressiivsete maksupoliitiliste meetmetega, tugevdades maksude maksmise võimet ning võitlust maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et ELi ja Ladina-Ameerika partnerluse sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärki ei saa saavutada enne, kui saavutatakse kõrge arengutase ning tulude ja rikkuse võrdne jagunemine, ning see eesmärk nõuab, et vaesuse kaotamine tagataks õiglasemate ja progressiivsete maksupoliitiliste meetmetega, tugevdades maksude maksmise võimet ning võitlust maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu;

| 23. | rõhutab kaubanduse kaudu antava arenguabi tähtsust; märgib, et Ladina-Ameerika ja ELi kaubavahetus on ülimalt tähtis tegur vaesuse leevendamisel ning jõukuse loomise tagamisel mõlemas piirkonnas; hoiatab praegusest majandus- ja finantskriisist tingitud protektsionistlike suundumuste eest; |
| --- | --- |

23.

rõhutab kaubanduse kaudu antava arenguabi tähtsust; märgib, et Ladina-Ameerika ja ELi kaubavahetus on ülimalt tähtis tegur vaesuse leevendamisel ning jõukuse loomise tagamisel mõlemas piirkonnas; hoiatab praegusest majandus- ja finantskriisist tingitud protektsionistlike suundumuste eest;

| 24. | rõhutab, et oluline on säilitada sihtmärk, et 20 % abist läheb haridus- ja tervishoiuprogrammidele, ja rõhutab vajadust rakendada soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet tööturul ja ühiskonnas üldiselt; kinnitab veel kord, et haridus ja investeerimine inimkapitali on sotsiaalse ühtekuuluvuse ja sotsiaal-majandusliku arengu alus; nõuab, et rakendataks tulemuslikku poliitikat ja eraldataks piisavalt rahalisi vahendeid, et võidelda kirjaoskamatuse vastu, mis on paljudes selle piirkonna riikides endiselt suur, eriti tütarlaste ja naiste hulgas, ning nõuab, et edendataks riikliku tasuta hariduse (alg- ja põhiharidus) kättesaadavust, mis on sageli piiratud, kuna mõnes riigis puuduvad selleks eelarvelised vahendid; toetab sellest lähtuvalt Ibero-Ameerika riikide organisatsiooni (OEI) projekti „Hariduseesmärgid 2021 – haridus iseseisvuse 200. aastapäeva tähistavale põlvkonnale”; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et oluline on säilitada sihtmärk, et 20 % abist läheb haridus- ja tervishoiuprogrammidele, ja rõhutab vajadust rakendada soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet tööturul ja ühiskonnas üldiselt; kinnitab veel kord, et haridus ja investeerimine inimkapitali on sotsiaalse ühtekuuluvuse ja sotsiaal-majandusliku arengu alus; nõuab, et rakendataks tulemuslikku poliitikat ja eraldataks piisavalt rahalisi vahendeid, et võidelda kirjaoskamatuse vastu, mis on paljudes selle piirkonna riikides endiselt suur, eriti tütarlaste ja naiste hulgas, ning nõuab, et edendataks riikliku tasuta hariduse (alg- ja põhiharidus) kättesaadavust, mis on sageli piiratud, kuna mõnes riigis puuduvad selleks eelarvelised vahendid; toetab sellest lähtuvalt Ibero-Ameerika riikide organisatsiooni (OEI) projekti „Hariduseesmärgid 2021 – haridus iseseisvuse 200. aastapäeva tähistavale põlvkonnale”;

| 25. | rõhutab, et kuigi haridusega hõlmatus ja kulutused haridusele on Ladina-Ameerikas viimastel kümnenditel tunduvalt paranenud, on hariduse kvaliteet endiselt madal ja kättesaadavus ebavõrdne; tõstab esile Euroopa Liidu sellealast tööd programmide Erasmus, Alban ja Alfa raames ning palub komisjonil säilitada senisel tasemel eelarvelised assigneeringud; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et kuigi haridusega hõlmatus ja kulutused haridusele on Ladina-Ameerikas viimastel kümnenditel tunduvalt paranenud, on hariduse kvaliteet endiselt madal ja kättesaadavus ebavõrdne; tõstab esile Euroopa Liidu sellealast tööd programmide Erasmus, Alban ja Alfa raames ning palub komisjonil säilitada senisel tasemel eelarvelised assigneeringud;

| 26. | rõhutab, et erinevused koolikohustuse täitmisel Ladina-Ameerikas on viimastel aastatel üha suurenenud, kui võrrelda maa- ja linnapiirkondi, kooli tüüpi (riiklik või erakool), õppijate soolist jagunemist või sotsiaalmajanduslikku staatust, ning see teravdab sotsiaalse ühtekuuluvuse puudumise probleemi; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et erinevused koolikohustuse täitmisel Ladina-Ameerikas on viimastel aastatel üha suurenenud, kui võrrelda maa- ja linnapiirkondi, kooli tüüpi (riiklik või erakool), õppijate soolist jagunemist või sotsiaalmajanduslikku staatust, ning see teravdab sotsiaalse ühtekuuluvuse puudumise probleemi;

| 27. | rõhutab, et sotsiaalne ühtekuuluvus on tihedalt seotud teiste poliitikavaldkondade, näiteks kaubandus-, investeerimis- ja finantspoliitikaga; on seisukohal, et arengukoostöö rahastamisvahendi temaatiline ning riikide- ja piirkondadepõhine programmitöö peab olema tõhusamalt seostatud sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkidega, toetades põhiliselt õiglasemat rahandus-, maksu- ja sotsiaalpoliitikat, millega edendatakse võrdsust, avalike teenuste kättesaadavust ja inimväärset tööd ning kohtusüsteemi reformi; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et sotsiaalne ühtekuuluvus on tihedalt seotud teiste poliitikavaldkondade, näiteks kaubandus-, investeerimis- ja finantspoliitikaga; on seisukohal, et arengukoostöö rahastamisvahendi temaatiline ning riikide- ja piirkondadepõhine programmitöö peab olema tõhusamalt seostatud sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkidega, toetades põhiliselt õiglasemat rahandus-, maksu- ja sotsiaalpoliitikat, millega edendatakse võrdsust, avalike teenuste kättesaadavust ja inimväärset tööd ning kohtusüsteemi reformi;

| 28. | märgib, et olulised on sellised programmid nagu EuroSocial, URB-AL ja AL-INVEST, COPOLAD, samuti muud programmid ELi ja Ladina-Ameerika dialoogi ja koostöö edendamiseks rände- ja arengupoliitika juhtimismudelite loomisel; on seisukohal, et uues arengukoostöö rahastamisvahendis tuleb neid programme rohkem toetada, kasutades nende potentsiaali kolmepoolses koostöös; |
| --- | --- |

28.

märgib, et olulised on sellised programmid nagu EuroSocial, URB-AL ja AL-INVEST, COPOLAD, samuti muud programmid ELi ja Ladina-Ameerika dialoogi ja koostöö edendamiseks rände- ja arengupoliitika juhtimismudelite loomisel; on seisukohal, et uues arengukoostöö rahastamisvahendis tuleb neid programme rohkem toetada, kasutades nende potentsiaali kolmepoolses koostöös;

| 29. | rõhutab vajadust, et Euroopa Liit eraldaks arengukoostöö rahastamisvahendi kaudu vajalikud vahendid selleks, et parandada laste elutingimusi, et nad saaksid oma võimeid ja võimalusi täielikult arendada peamiselt perekonnas; |
| --- | --- |

29.

rõhutab vajadust, et Euroopa Liit eraldaks arengukoostöö rahastamisvahendi kaudu vajalikud vahendid selleks, et parandada laste elutingimusi, et nad saaksid oma võimeid ja võimalusi täielikult arendada peamiselt perekonnas;

| 30. | kinnitab veel kord ELi ja Ladina-Ameerika sotsiaalse ühtekuuluvuse foorumi tähtsust ja nõuab, et seda foorumit kui kahe piirkonna sotsiaalse ühtekuuluvuse alase poliitilise dialoogi ruumi tugevdataks, edendades selles valdkonnas ambitsioonikamaid mehhanisme ja koostöö koordineerimise mehhanisme, ning nõuab, et sotsiaalset ühtekuuluvuse teemat rõhutataks peamiste rahvusvaheliste foorumite tegevuskavades; |
| --- | --- |

30.

kinnitab veel kord ELi ja Ladina-Ameerika sotsiaalse ühtekuuluvuse foorumi tähtsust ja nõuab, et seda foorumit kui kahe piirkonna sotsiaalse ühtekuuluvuse alase poliitilise dialoogi ruumi tugevdataks, edendades selles valdkonnas ambitsioonikamaid mehhanisme ja koostöö koordineerimise mehhanisme, ning nõuab, et sotsiaalset ühtekuuluvuse teemat rõhutataks peamiste rahvusvaheliste foorumite tegevuskavades;

| 31. | märgib, et ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna fondil võib olla oluline osa kodanikuühiskonna tegevuse ja arutelude koordineerimisel ja toetamisel, kui see puudutab rahvusvahelise koostöö rolli piirkonna sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel; |
| --- | --- |

31.

märgib, et ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna fondil võib olla oluline osa kodanikuühiskonna tegevuse ja arutelude koordineerimisel ja toetamisel, kui see puudutab rahvusvahelise koostöö rolli piirkonna sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel;

Poliitikavaldkondade arengusidusus

| 32. | tuletab meelde Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208 sätestatud arengukoostöö poliitika tähtsust vaesuse kaotamise, majanduslike ja sotsiaalõiguste edendamise, keskkonnakaitse, hea valitsemistava ning säästva ja kaasava arengu seisukohalt; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208 sätestatud arengukoostöö poliitika tähtsust vaesuse kaotamise, majanduslike ja sotsiaalõiguste edendamise, keskkonnakaitse, hea valitsemistava ning säästva ja kaasava arengu seisukohalt;

| 33. | kutsub komisjoni üles suurendama oma Ladina-Ameerika riikides teostatavate projektide nähtavust ja muutma need nende riikide kodanikele mõistetavamaks, tutvustades ELiga tehtava koostöö lisandväärtust; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles suurendama oma Ladina-Ameerika riikides teostatavate projektide nähtavust ja muutma need nende riikide kodanikele mõistetavamaks, tutvustades ELiga tehtava koostöö lisandväärtust;

| 34. | juhib tähelepanu sellele, et ELi assotsieerimislepingud ja vabakaubanduslepingud ei tohi olla vastuolus poliitikavaldkondade arengusidususe eesmärgiga; nõuab seepärast, et komisjon tagaks arengualaste vajaduste ja probleemide asjakohase kajastamise kaubandusega seotud peatükkides, näiteks peatükkides finantsteenuste, riigihangete ja intellektuaalomandi õiguste kohta, ja tagaks kõikidel käimasolevatel läbirääkimistel või lepingute läbivaatamisel tugeva mehhanismi kaudu ühiste sotsiaal-, töö- ja keskkonnaõiguse alaste standardite järgimise; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu sellele, et ELi assotsieerimislepingud ja vabakaubanduslepingud ei tohi olla vastuolus poliitikavaldkondade arengusidususe eesmärgiga; nõuab seepärast, et komisjon tagaks arengualaste vajaduste ja probleemide asjakohase kajastamise kaubandusega seotud peatükkides, näiteks peatükkides finantsteenuste, riigihangete ja intellektuaalomandi õiguste kohta, ja tagaks kõikidel käimasolevatel läbirääkimistel või lepingute läbivaatamisel tugeva mehhanismi kaudu ühiste sotsiaal-, töö- ja keskkonnaõiguse alaste standardite järgimise;

| 35. | peab kahetsusväärseks, et komisjoni määruse ettepanekus üldiste tariifsete soodustuste kava kohta ei arvestata ELi ja Ladina-Ameerika suhete strateegilist olemust, kuna paljud piirkonna riigid jäetakse ilma õigusest osa saada eelnimetatud instrumendist, kuigi see on piirkonna arengu jaoks olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

35.

peab kahetsusväärseks, et komisjoni määruse ettepanekus üldiste tariifsete soodustuste kava kohta ei arvestata ELi ja Ladina-Ameerika suhete strateegilist olemust, kuna paljud piirkonna riigid jäetakse ilma õigusest osa saada eelnimetatud instrumendist, kuigi see on piirkonna arengu jaoks olulise tähtsusega;

| 36. | palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil tugevdada jõupingutusi tulevase täisväärtusliku assotsieerimislepingu sõlmimise ettevalmistamiseks Andide Ühendusega, kuna sellel on oluline mõju nimetatud ühenduse liikmesriikide majanduskasvule ja ühiskondlikule arengule ning see on kooskõlas ELi väärtuste, põhimõtete ja eesmärkidega, mis on alati aidanud kaasa Ladina-Ameerika integratsiooni edendamisele; |
| --- | --- |

36.

palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil tugevdada jõupingutusi tulevase täisväärtusliku assotsieerimislepingu sõlmimise ettevalmistamiseks Andide Ühendusega, kuna sellel on oluline mõju nimetatud ühenduse liikmesriikide majanduskasvule ja ühiskondlikule arengule ning see on kooskõlas ELi väärtuste, põhimõtete ja eesmärkidega, mis on alati aidanud kaasa Ladina-Ameerika integratsiooni edendamisele;

| 37. | kutsub ELi üles tagama, et arenguabiks ette nähtud vahendeid ei suunataks mujale; |
| --- | --- |

37.

kutsub ELi üles tagama, et arenguabiks ette nähtud vahendeid ei suunataks mujale;

| 38. | on seisukohal, et ELi assotsieerimislepingu sõlmimine Mercosuriga võib aidata elavdada ja suurendada koostööd ja arengukoostööd Ladina-Ameerika ja Euroopa Liidu vahel, kui see leping rajaneb õiglase kaubanduse põhimõttel, rahvusvaheliste töö- ja keskkonnastandardite järgimisel ja investeeringute õiguskindluse põhimõttel ning kui partnerid käituvad usaldusväärselt; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et ELi assotsieerimislepingu sõlmimine Mercosuriga võib aidata elavdada ja suurendada koostööd ja arengukoostööd Ladina-Ameerika ja Euroopa Liidu vahel, kui see leping rajaneb õiglase kaubanduse põhimõttel, rahvusvaheliste töö- ja keskkonnastandardite järgimisel ja investeeringute õiguskindluse põhimõttel ning kui partnerid käituvad usaldusväärselt;

| 39. | rõhutab, et uus arengukoostöö rahastamisvahend peaks aitama edendada piirkondlikku integratsiooniprotsessi; tuletab sellega seoses meelde, et assotsieerimislepingud ja mitmepoolsed kaubanduslepingud, kui need on korralikult eesmärgistatud ja erinevustega arvestavad, võivad olla võimsaks stiimuliks piirkondlikus integratsioonis, kuid rõhutab, et sidususe puudumine poliitikameetmetes seab selle protsessi ohtu; nõuab, et ühegi kahepoolselt sõlmitud lepinguga ei ohustataks Ladina-Ameerika integratsiooniprotsessi; märgib lisaks, et piirkondadevahelised suhted on kahepoolsete suhete arvel nõrgenenud, kuid see nihe kahepoolsuse suunas kaldub suurendama Ladina-Ameerika piirkondlike blokkide sisemist killustatust ja omavahelist rivaalitsemist; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et uus arengukoostöö rahastamisvahend peaks aitama edendada piirkondlikku integratsiooniprotsessi; tuletab sellega seoses meelde, et assotsieerimislepingud ja mitmepoolsed kaubanduslepingud, kui need on korralikult eesmärgistatud ja erinevustega arvestavad, võivad olla võimsaks stiimuliks piirkondlikus integratsioonis, kuid rõhutab, et sidususe puudumine poliitikameetmetes seab selle protsessi ohtu; nõuab, et ühegi kahepoolselt sõlmitud lepinguga ei ohustataks Ladina-Ameerika integratsiooniprotsessi; märgib lisaks, et piirkondadevahelised suhted on kahepoolsete suhete arvel nõrgenenud, kuid see nihe kahepoolsuse suunas kaldub suurendama Ladina-Ameerika piirkondlike blokkide sisemist killustatust ja omavahelist rivaalitsemist;

| 40. | rõhutab, et ELi delegatsioonides on vaja luua keskused poliitikavaldkondade arengusidususe ja sellealaste seiremehhanismide väljaarendamiseks; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et ELi delegatsioonides on vaja luua keskused poliitikavaldkondade arengusidususe ja sellealaste seiremehhanismide väljaarendamiseks;

| 41. | rõhutab et Euroopa Liidule on oluline välja töötada selline kaubanduspoliitika, mis oleks paremini kooskõlas arengupoliitikaga, nii et kaubandus oleks ka vahend õiglaste ja võrdsete sotsiaalsete standardite edendamiseks, ning eelkõige tuleb selleks partnerluslepingutesse võtta inimõiguste järgimist käsitlevad sotsiaalklauslid; |
| --- | --- |

41.

rõhutab et Euroopa Liidule on oluline välja töötada selline kaubanduspoliitika, mis oleks paremini kooskõlas arengupoliitikaga, nii et kaubandus oleks ka vahend õiglaste ja võrdsete sotsiaalsete standardite edendamiseks, ning eelkõige tuleb selleks partnerluslepingutesse võtta inimõiguste järgimist käsitlevad sotsiaalklauslid;

| 42. | rõhutab ametliku arenguabi suurema sidususe tähtsust ja on seisukohal, et ELi ja kolme Ladina-Ameerika riigi kuulumine G20 hulka peab aitama lähendada seisukohti, mis võimaldaksid ühiselt rakendada poliitikavaldkondade arengusidusust; |
| --- | --- |

42.

rõhutab ametliku arenguabi suurema sidususe tähtsust ja on seisukohal, et ELi ja kolme Ladina-Ameerika riigi kuulumine G20 hulka peab aitama lähendada seisukohti, mis võimaldaksid ühiselt rakendada poliitikavaldkondade arengusidusust;

| 43. | tuletab meelde kohustust järgida ELi toimimise lepingu artiklis 208 (arengukoostöö poliitika kohta) sätestatud põhimõtet ja vältida seda negatiivset mõju, mida avaldaks piirkonnale 11 riigi kõrvalejätmine kahepoolsest koostööst ELiga ning üldisest soodustuste süsteemist (GSP+) tulenevate soodustuste kaotamine; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde kohustust järgida ELi toimimise lepingu artiklis 208 (arengukoostöö poliitika kohta) sätestatud põhimõtet ja vältida seda negatiivset mõju, mida avaldaks piirkonnale 11 riigi kõrvalejätmine kahepoolsest koostööst ELiga ning üldisest soodustuste süsteemist (GSP+) tulenevate soodustuste kaotamine;

| 44. | tuletab meelde, et kodanikuühiskonnal on tähtis roll demokraatia kindlustamisel ja arengupoliitika kujundamisel, rakendamisel ja jälgimisel Ladina-Ameerikas; avaldab kahetsust, et praegustes koostööprogrammides on seda vähe tähtsustatud ja selleks on vähe vahendeid eraldatud; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et kodanikuühiskonnal on tähtis roll demokraatia kindlustamisel ja arengupoliitika kujundamisel, rakendamisel ja jälgimisel Ladina-Ameerikas; avaldab kahetsust, et praegustes koostööprogrammides on seda vähe tähtsustatud ja selleks on vähe vahendeid eraldatud;

| 45. | toonitab, et kooskõlas demokraatliku omavastutuse põhimõttega tuleks toetada parlamente, kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja kodanikuühiskonda nende jõupingutustes täita oma asjakohast rolli arengustrateegiate kindlaksmääramisel, valitsustelt aruandluse nõudmisel ning varasemate edusammude ja arengutulemuste jälgimisel ja hindamisel; rõhutab, et eriti oluline on tugevdada Ladina-Ameerika riikide parlamendiliikmete rolli, suurendades nende osa otsustamisprotsessis; |
| --- | --- |

45.

toonitab, et kooskõlas demokraatliku omavastutuse põhimõttega tuleks toetada parlamente, kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja kodanikuühiskonda nende jõupingutustes täita oma asjakohast rolli arengustrateegiate kindlaksmääramisel, valitsustelt aruandluse nõudmisel ning varasemate edusammude ja arengutulemuste jälgimisel ja hindamisel; rõhutab, et eriti oluline on tugevdada Ladina-Ameerika riikide parlamendiliikmete rolli, suurendades nende osa otsustamisprotsessis;

| 46. | on seetõttu nördinud, et assotsieerimislepingus ja vabakaubanduslepingus, mille üle Ladina-Ameerika riikidega hiljuti läbirääkimisi peeti, on kodanikuühiskonnaga konsulteerimine sõnaselgelt piiratud säästva arengu peatükki hõlmavate küsimustega; |
| --- | --- |

46.

on seetõttu nördinud, et assotsieerimislepingus ja vabakaubanduslepingus, mille üle Ladina-Ameerika riikidega hiljuti läbirääkimisi peeti, on kodanikuühiskonnaga konsulteerimine sõnaselgelt piiratud säästva arengu peatükki hõlmavate küsimustega;

| 47. | on seisukohal, et kodanikuühiskonna toetamine peab jääma üheks järgmise arengukoostöö rahastamisvahendi prioriteediks; rõhutab, et see toetus peab olema ette nähtud riikide strateegiates ja piirkondlikes programmides, millega rõhutatakse selle otsustavat tähtsust võitluses ebavõrdsuse ja korruptsiooni vastu ning rahaliste vahendite kasutamise järelevalves; |
| --- | --- |

47.

on seisukohal, et kodanikuühiskonna toetamine peab jääma üheks järgmise arengukoostöö rahastamisvahendi prioriteediks; rõhutab, et see toetus peab olema ette nähtud riikide strateegiates ja piirkondlikes programmides, millega rõhutatakse selle otsustavat tähtsust võitluses ebavõrdsuse ja korruptsiooni vastu ning rahaliste vahendite kasutamise järelevalves;

| 48. | kutsub komisjoni üles andma Ladina-Ameerika riikide parlamentide haldusüksustele piirkondlike strateegiakavade raames suuremat rahalist, tehnilist ja oskusteabelist abi, et tugevdada nende tõhusust, läbipaistvust ja vastutust, mis on väga oluline, kui soovitakse, et parlamendid täidaksid demokraatlikus otsustamisprotsessis nõuetekohast osa; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni üles andma Ladina-Ameerika riikide parlamentide haldusüksustele piirkondlike strateegiakavade raames suuremat rahalist, tehnilist ja oskusteabelist abi, et tugevdada nende tõhusust, läbipaistvust ja vastutust, mis on väga oluline, kui soovitakse, et parlamendid täidaksid demokraatlikus otsustamisprotsessis nõuetekohast osa;

| 49. | tuletab meelde, et Euroopa arengupoliitika konsensuse punktis 18 on märgitud, et „EL tõhustab oma toetust valitsusväliste osalejate suutlikkuse arendamisele, et tugevdada nende osakaalu arenguprotsessis ning edendada poliitilist, sotsiaalset ja majanduslikku dialoogi”; peab kahetsusväärseks, et rohelises raamatus ELi arengupoliitika mõju suurendamise kohta ei ole üldse selgitatud, kuidas kodanikuühiskonna osaleb ELi tulevases arengukoostöö poliitikas ja milline on kodanikuühiskonna osa selles; |
| --- | --- |

49.

tuletab meelde, et Euroopa arengupoliitika konsensuse punktis 18 on märgitud, et „EL tõhustab oma toetust valitsusväliste osalejate suutlikkuse arendamisele, et tugevdada nende osakaalu arenguprotsessis ning edendada poliitilist, sotsiaalset ja majanduslikku dialoogi”; peab kahetsusväärseks, et rohelises raamatus ELi arengupoliitika mõju suurendamise kohta ei ole üldse selgitatud, kuidas kodanikuühiskonna osaleb ELi tulevases arengukoostöö poliitikas ja milline on kodanikuühiskonna osa selles;

| 50. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal tagada ELi Ladina-Ameerika suunalise välispoliitika ühtsus, sidusus ja tõhusus, nagu on sätestatud Lissaboni lepingus; |
| --- | --- |

50.

palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal tagada ELi Ladina-Ameerika suunalise välispoliitika ühtsus, sidusus ja tõhusus, nagu on sätestatud Lissaboni lepingus;

Vägivald ja kuritegevus

| 51. | väljendab muret seoses ulatusliku kuritegevuse ja vägivalla, eelkõige naiste mõrvadega selles piirkonnas, ning seoses kuritegevuse sotsiaalse mõjuga; peab vajalikuks välja töötada uus, tõhusam strateegia selle nähtuse ning selle majanduslike, sotsiaalsete ja poliitiliste põhjuste vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

51.

väljendab muret seoses ulatusliku kuritegevuse ja vägivalla, eelkõige naiste mõrvadega selles piirkonnas, ning seoses kuritegevuse sotsiaalse mõjuga; peab vajalikuks välja töötada uus, tõhusam strateegia selle nähtuse ning selle majanduslike, sotsiaalsete ja poliitiliste põhjuste vastu võitlemiseks;

| 52. | palub komisjonil tugevalt toetada kohalike kogukondadega peetavaid konsultatsioone seoses kaevandusprojektidega, kordab sellega seoses, et korruptsiooni, altkäemaksu pakkumise ja maksudest kõrvalehoidumise ohjeldamiseks on oluline tagada mäetööstuse puhul riikide kaupa aruandlus, nagu on ette nähtud ettepanekus võtta vastu raamatupidamist ja läbipaistvust käsitlev direktiiv; |
| --- | --- |

52.

palub komisjonil tugevalt toetada kohalike kogukondadega peetavaid konsultatsioone seoses kaevandusprojektidega, kordab sellega seoses, et korruptsiooni, altkäemaksu pakkumise ja maksudest kõrvalehoidumise ohjeldamiseks on oluline tagada mäetööstuse puhul riikide kaupa aruandlus, nagu on ette nähtud ettepanekus võtta vastu raamatupidamist ja läbipaistvust käsitlev direktiiv;

| 53. | tuletab meelde, et kuritegevus ja julgeoleku puudumine mõjutab oluliselt kodanike usaldust avalike ja demokraatlike institutsioonide vastu, samuti nende usku inimõiguste kaitsesse; |
| --- | --- |

53.

tuletab meelde, et kuritegevus ja julgeoleku puudumine mõjutab oluliselt kodanike usaldust avalike ja demokraatlike institutsioonide vastu, samuti nende usku inimõiguste kaitsesse;

| 54. | tuletab meelde, et üks liidu välistegevuse esmatähtsaid eesmärke on soodustada demokraatlike süsteemide konsolideerimist ja inimõiguste kaitset maailmas ning seega ka Ladina-Ameerikas; |
| --- | --- |

54.

tuletab meelde, et üks liidu välistegevuse esmatähtsaid eesmärke on soodustada demokraatlike süsteemide konsolideerimist ja inimõiguste kaitset maailmas ning seega ka Ladina-Ameerikas;

| 55. | on mures väga tuntava soolise vägivalla mõju pärast selles piirkonnas; |
| --- | --- |

55.

on mures väga tuntava soolise vägivalla mõju pärast selles piirkonnas;

| 56. | palub komisjonil seada karistamatuse vastane võitlus oma arengupoliitikas Ladina-Ameerika puhul prioriteediks ning esitada 2012. aasta lõpuks teatis, mis sisaldab peatükke õigusalase koostöö, finantskoostöö ja teabevahetuse ning ohvrite kaitse kohta; |
| --- | --- |

56.

palub komisjonil seada karistamatuse vastane võitlus oma arengupoliitikas Ladina-Ameerika puhul prioriteediks ning esitada 2012. aasta lõpuks teatis, mis sisaldab peatükke õigusalase koostöö, finantskoostöö ja teabevahetuse ning ohvrite kaitse kohta;

| 57. | väljendab muret naistevastase vägivalla suurenemise pärast; palub komisjonil määrata Euroopa välisteenistuses selged vastutusvaldkonnad ja kooskõlastada ELi delegatsioonide vastav tegevus liikmesriikide saatkondadega asjaomastes riikides, et teisendada kõrge esindaja Catherine Ashtoni 2010. aasta juuni deklaratsioon naiste mõrvade (feminitsiid) kohta konkreetseks poliitikaks, mille teostamiseks eraldatakse piisavad vahendid; |
| --- | --- |

57.

väljendab muret naistevastase vägivalla suurenemise pärast; palub komisjonil määrata Euroopa välisteenistuses selged vastutusvaldkonnad ja kooskõlastada ELi delegatsioonide vastav tegevus liikmesriikide saatkondadega asjaomastes riikides, et teisendada kõrge esindaja Catherine Ashtoni 2010. aasta juuni deklaratsioon naiste mõrvade (feminitsiid) kohta konkreetseks poliitikaks, mille teostamiseks eraldatakse piisavad vahendid;

| 58. | palub komisjonil toetada poliitiliselt ja rahaliselt Ameerika riikide inimõiguste süsteemi tööd feminitsiidi küsimuse vallas ja aidata kaasa selle otsuste rakendamisele; |
| --- | --- |

58.

palub komisjonil toetada poliitiliselt ja rahaliselt Ameerika riikide inimõiguste süsteemi tööd feminitsiidi küsimuse vallas ja aidata kaasa selle otsuste rakendamisele;

| 59. | nõuab, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja konsulteeriks Euroopa Parlamendiga ja annaks ülevaate käimasolevatest dialoogidest inimõiguste teemal ning teeks kahe piirkonna partnerluse kontekstis koostööd, et likvideerida feminitsiid ja igasugune muu naistevastane vägivald; |
| --- | --- |

59.

nõuab, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja konsulteeriks Euroopa Parlamendiga ja annaks ülevaate käimasolevatest dialoogidest inimõiguste teemal ning teeks kahe piirkonna partnerluse kontekstis koostööd, et likvideerida feminitsiid ja igasugune muu naistevastane vägivald;

| 60. | kutsub komisjoni üles osalema aktiivselt poliitilistes dialoogides, eelkõige olemasolevates inimõiguste alastes dialoogides, ja tõstatama seal korrapäraselt selle teema ja pakkuma koostööd õiguskaitsevahendite leidmisel, et likvideerida kahe piirkonna partnerluse abil naistevastane vägivald ja naiste mõrvad; |
| --- | --- |

60.

kutsub komisjoni üles osalema aktiivselt poliitilistes dialoogides, eelkõige olemasolevates inimõiguste alastes dialoogides, ja tõstatama seal korrapäraselt selle teema ja pakkuma koostööd õiguskaitsevahendite leidmisel, et likvideerida kahe piirkonna partnerluse abil naistevastane vägivald ja naiste mõrvad;

Kliimamuutused

| 61. | väljendab muret kliimamuutuse mõju pärast säästvale arengule, elurikkuse kaitsele, metsade hävitamisele ja põllumajanduslikule tootmisele Ladina-Ameerikas; |
| --- | --- |

61.

väljendab muret kliimamuutuse mõju pärast säästvale arengule, elurikkuse kaitsele, metsade hävitamisele ja põllumajanduslikule tootmisele Ladina-Ameerikas;

| 62. | nõuab, et EL ei edendaks ega toetaks arengukoostöö kaudu suuremahulist biokütuste tootmist, kuna see avaldab negatiivset mõju toiduga kindlustatusele, raadamisele, maale juurdepääsule ja keskkonnale; |
| --- | --- |

62.

nõuab, et EL ei edendaks ega toetaks arengukoostöö kaudu suuremahulist biokütuste tootmist, kuna see avaldab negatiivset mõju toiduga kindlustatusele, raadamisele, maale juurdepääsule ja keskkonnale;

| 63. | kutsub Ladina-Ameerika riikide kohalikke ametiasutusi üles pöörama erilist tähelepanu üha suurenevatele investeeringutele, mis võivad kahjustada maa säästvat arengut ja ökosüsteeme, eriti seoses kliimamuutuste negatiivse mõjuga; |
| --- | --- |

63.

kutsub Ladina-Ameerika riikide kohalikke ametiasutusi üles pöörama erilist tähelepanu üha suurenevatele investeeringutele, mis võivad kahjustada maa säästvat arengut ja ökosüsteeme, eriti seoses kliimamuutuste negatiivse mõjuga;

| 64. | tuletab meelde, et kliimamuutused tähendavad Ladina-Ameerikale lisakoormust ja vaja on kiiresti finantseerida meetmeid, et kliimamuutuste vastu võidelda, nende mõju leevendada ja nendega kohaneda; |
| --- | --- |

64.

tuletab meelde, et kliimamuutused tähendavad Ladina-Ameerikale lisakoormust ja vaja on kiiresti finantseerida meetmeid, et kliimamuutuste vastu võidelda, nende mõju leevendada ja nendega kohaneda;

| 65. | palub edendada programmi EuroClima ja lõunapoolsete riikide omavahelise koostöö raames kogemuste ja teabe vahetamist ELi ja Ladina-Ameerika vahel, nagu on ette nähtud Madridi tegevuskavas; tuletab meelde hariduse tähtsust keskkonnasäästlikkusele; |
| --- | --- |

65.

palub edendada programmi EuroClima ja lõunapoolsete riikide omavahelise koostöö raames kogemuste ja teabe vahetamist ELi ja Ladina-Ameerika vahel, nagu on ette nähtud Madridi tegevuskavas; tuletab meelde hariduse tähtsust keskkonnasäästlikkusele;

| 66. | märgib, et vaatamata sellele, et 30 % planeedi veevarudest asub Ladina-Ameerikas, on veevarustus seal väga ebakorrapärane ja ebaühtlane; nõuab, et komisjon jätkaks partnerriikide abistamist, et parandada veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemide haldamist; |
| --- | --- |

66.

märgib, et vaatamata sellele, et 30 % planeedi veevarudest asub Ladina-Ameerikas, on veevarustus seal väga ebakorrapärane ja ebaühtlane; nõuab, et komisjon jätkaks partnerriikide abistamist, et parandada veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemide haldamist;

| 67. | tuletab meelde ELi lubadust aidata suurendada säästliku energia osa säästva arengu ühe tegurina; |
| --- | --- |

67.

tuletab meelde ELi lubadust aidata suurendada säästliku energia osa säästva arengu ühe tegurina;

Erasektor ja infrastruktuurid

| 68. | rõhutab, et sellised mehhanismid nagu Ladina-Ameerika investeerimisrahastu (LAIF) muutuvad üha tähtsamaks ELi arengukoostööle, mille prioriteedid on energiatõhusus, taastuvenergia, transport, elurikkuse kaitse ja VKEde toetamine, ning toonitab selle potentsiaalselt olulist osa piirkondliku integratsiooni ja piirkonna rahvusvahelise konkurentsivõime tegevuskavade edendamises; toonitab, et kodanikuühiskond peab arengupoliitika kontrollimisel etendama keskset osa, kuid märgib, et LAIFi struktuuris ei ole ette nähtud ühtegi mehhanismi kodanikuühiskonna esindatuse ja osalemise tagamiseks; kutsub komisjoni seetõttu üles tagama parlamentide ja kodanikuühiskonna esindatus ja osalemine eesmärgiga kindlustada ELi arengukoostöö vahendite kasutamise tõhus järelevalve ja järelkontroll; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et sellised mehhanismid nagu Ladina-Ameerika investeerimisrahastu (LAIF) muutuvad üha tähtsamaks ELi arengukoostööle, mille prioriteedid on energiatõhusus, taastuvenergia, transport, elurikkuse kaitse ja VKEde toetamine, ning toonitab selle potentsiaalselt olulist osa piirkondliku integratsiooni ja piirkonna rahvusvahelise konkurentsivõime tegevuskavade edendamises; toonitab, et kodanikuühiskond peab arengupoliitika kontrollimisel etendama keskset osa, kuid märgib, et LAIFi struktuuris ei ole ette nähtud ühtegi mehhanismi kodanikuühiskonna esindatuse ja osalemise tagamiseks; kutsub komisjoni seetõttu üles tagama parlamentide ja kodanikuühiskonna esindatus ja osalemine eesmärgiga kindlustada ELi arengukoostöö vahendite kasutamise tõhus järelevalve ja järelkontroll;

| 69. | rõhutab, et LAIFiga seotud kogemusi on vaja põhjalikumalt uurida, ja nõuab, et tulevaste projektide rakendamisel järgitaks selgelt sätestatud ja läbipaistvaid järelevalvemehhanisme ning teostaks sotsiaal- ja keskkonnamõju uuringuid; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et LAIFiga seotud kogemusi on vaja põhjalikumalt uurida, ja nõuab, et tulevaste projektide rakendamisel järgitaks selgelt sätestatud ja läbipaistvaid järelevalvemehhanisme ning teostaks sotsiaal- ja keskkonnamõju uuringuid;

| 70. | rõhutab eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamise tähtsust, arvestades nende panust selle piirkonna arengusse, majanduskasvu ning sotsiaalsesse ja majanduslikku kindlustamisse; rõhutab, et VKEd on peamised töökohtade loomise allikad; on arvamusel, et vaja on toetada ka nende ettevõtjate Euroopa partnerite tegevust seoses ettevõtte sotsiaalse vastutusega, et soodustada ELi kaasava majanduskasvu eesmärke; |
| --- | --- |

70.

rõhutab eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamise tähtsust, arvestades nende panust selle piirkonna arengusse, majanduskasvu ning sotsiaalsesse ja majanduslikku kindlustamisse; rõhutab, et VKEd on peamised töökohtade loomise allikad; on arvamusel, et vaja on toetada ka nende ettevõtjate Euroopa partnerite tegevust seoses ettevõtte sotsiaalse vastutusega, et soodustada ELi kaasava majanduskasvu eesmärke;

| 71. | rõhutab vajadust ergutada infrastruktuuride ehitamist Ladina-Ameerikas, et toetada praegust kiiret majanduskasvu ja suurendada sotsiaalset kaasatust; soovitab kasutada transpordi-, energia- ja telekommunikatsiooni infrastruktuuri projektide toetamiseks selliseid instrumente nagu LAIF, kuna praegused Ladina-Ameerika riikide tehtud investeeringud nendesse valdkondadesse on palju väiksemad kui vaja; tuletab meelde, et ametliku arenguabi kasutamine nende projektide jaoks tuleb põhjendada sellest lähtudes, kuidas need aitavad vaesust vähendada, stimuleerida sotsiaalset ühtekuuluvust ja elanikele kvaliteetsete avalike teenuste pakkumist; |
| --- | --- |

71.

rõhutab vajadust ergutada infrastruktuuride ehitamist Ladina-Ameerikas, et toetada praegust kiiret majanduskasvu ja suurendada sotsiaalset kaasatust; soovitab kasutada transpordi-, energia- ja telekommunikatsiooni infrastruktuuri projektide toetamiseks selliseid instrumente nagu LAIF, kuna praegused Ladina-Ameerika riikide tehtud investeeringud nendesse valdkondadesse on palju väiksemad kui vaja; tuletab meelde, et ametliku arenguabi kasutamine nende projektide jaoks tuleb põhjendada sellest lähtudes, kuidas need aitavad vaesust vähendada, stimuleerida sotsiaalset ühtekuuluvust ja elanikele kvaliteetsete avalike teenuste pakkumist;

| 72. | nõuab, et komisjon töötaks projektide valimise tarbeks välja selged suunised läbipaistva otsustamisprotsessi kohta ning tagaks kooskõla Euroopa arengupoliitika konsensuse, isevastutuse põhimõtte ja ELi võetud kohustusega anda sõltumatut abi; |
| --- | --- |

72.

nõuab, et komisjon töötaks projektide valimise tarbeks välja selged suunised läbipaistva otsustamisprotsessi kohta ning tagaks kooskõla Euroopa arengupoliitika konsensuse, isevastutuse põhimõtte ja ELi võetud kohustusega anda sõltumatut abi;

| 73. | rõhutab, et vaja on keskenduda toetuste ja laenude ühendamisele sellistes valdkondades nagu väikesemahuline ja kohalik energia- ja põllumajandustootmine ning VKEde ja erasektori mikroettevõtete edendamine arenguriikides; |
| --- | --- |

73.

rõhutab, et vaja on keskenduda toetuste ja laenude ühendamisele sellistes valdkondades nagu väikesemahuline ja kohalik energia- ja põllumajandustootmine ning VKEde ja erasektori mikroettevõtete edendamine arenguriikides;

Diferentseeritud koostöö: teadus- ja tehnoloogiaalane uurimistegevus

| 74. | nõuab, et mõnede keskmiste tuludega riikidega tugevdataks teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni alast koostööd programmi „Horisont 2020” raames; |
| --- | --- |

74.

nõuab, et mõnede keskmiste tuludega riikidega tugevdataks teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni alast koostööd programmi „Horisont 2020” raames;

| 75. | loodab, et teadust, kõrgharidust ja koolitust, tehnoloogiat ja innovatsiooni käsitleva range dialoogi alustamine soodustab Euroopa – Ladina-Ameerika innovatsiooni ja teadmiste ala loomist ning aitab parandada konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

75.

loodab, et teadust, kõrgharidust ja koolitust, tehnoloogiat ja innovatsiooni käsitleva range dialoogi alustamine soodustab Euroopa – Ladina-Ameerika innovatsiooni ja teadmiste ala loomist ning aitab parandada konkurentsivõimet;

| 76. | on seisukohal, et edendada tuleb teadustöötajate ajutist liikuvust ning ülikoolide ja teaduskeskuste toetamist sellistes valdkondades nagu tervishoid, toiduga kindlustatus, mere- ja merendusuuringud, taastuvenergia, kliimamuutuste vastu võitlemine ja nendega kohanemine; |
| --- | --- |

76.

on seisukohal, et edendada tuleb teadustöötajate ajutist liikuvust ning ülikoolide ja teaduskeskuste toetamist sellistes valdkondades nagu tervishoid, toiduga kindlustatus, mere- ja merendusuuringud, taastuvenergia, kliimamuutuste vastu võitlemine ja nendega kohanemine;

| 77. | tuletab meelde, et Euroopa Liit peaks Ladina-Ameerika läheduses asuvate teatavate ELi äärepoolseimate piirkondade geostrateegilist asendit paremini arvesse võtma ja ära kasutama; |
| --- | --- |

77.

tuletab meelde, et Euroopa Liit peaks Ladina-Ameerika läheduses asuvate teatavate ELi äärepoolseimate piirkondade geostrateegilist asendit paremini arvesse võtma ja ära kasutama;

| 78. | märgib, et piirkonna arengu huvides on põhjapaneva tähtsusega põllumajandustegevuse uurimise instituutide praeguse töö toetamine; |
| --- | --- |

78.

märgib, et piirkonna arengu huvides on põhjapaneva tähtsusega põllumajandustegevuse uurimise instituutide praeguse töö toetamine;

Piirkondliku, lõunapoolsete riikide omavahelise ja kolmepoolse koostöö edendamine

| 79. | palub komisjonil esitada sügavam analüüs selle kohta, kuidas integreerida lõunapoolsete riikide omavaheline koostöö koostööpoliitikasse; |
| --- | --- |

79.

palub komisjonil esitada sügavam analüüs selle kohta, kuidas integreerida lõunapoolsete riikide omavaheline koostöö koostööpoliitikasse;

| 80. | tuletab meelde, et Ladina-Ameerika on lõunapoolsete riikide omavahelise koostöö vallas maailma kõige kiiremini arenev piirkond, mis näitab keskmiste tuludega riikide olulist osa piirkondliku integreerumise ja rahvusvaheliste arengueesmärkide eestvedajatena; |
| --- | --- |

80.

tuletab meelde, et Ladina-Ameerika on lõunapoolsete riikide omavahelise koostöö vallas maailma kõige kiiremini arenev piirkond, mis näitab keskmiste tuludega riikide olulist osa piirkondliku integreerumise ja rahvusvaheliste arengueesmärkide eestvedajatena;

| 81. | tuletab meelde, et ELil ei ole praegu selget strateegilist määratlust lõunapoolsete riikide omavahelise koostöö kohta (10), mis võimaldaks liidul arendada selles valdkonnas aktiivsemat poliitikat; rõhutab vajadust määrata kindlaks näitajad, millega saaks mõõta lõunapoolsete riikide omavahelise ja kolmepoolse koostöö eri meetodite sotsiaalset ja majanduslikku mõju; |
| --- | --- |

81.

tuletab meelde, et ELil ei ole praegu selget strateegilist määratlust lõunapoolsete riikide omavahelise koostöö kohta (10), mis võimaldaks liidul arendada selles valdkonnas aktiivsemat poliitikat; rõhutab vajadust määrata kindlaks näitajad, millega saaks mõõta lõunapoolsete riikide omavahelise ja kolmepoolse koostöö eri meetodite sotsiaalset ja majanduslikku mõju;

| 82. | kordab piirkonnasisese kaubavahetuse ja kolmepoolse koostöö tähtsust ja selle olulist osa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel, vaesuse kaotamisel, tööhõive ja soolise võrdõiguslikkuse, hariduse, sotsiaalse ühtekuuluvuse, põllumajanduse ja säästva arengu edendamisel; |
| --- | --- |

82.

kordab piirkonnasisese kaubavahetuse ja kolmepoolse koostöö tähtsust ja selle olulist osa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel, vaesuse kaotamisel, tööhõive ja soolise võrdõiguslikkuse, hariduse, sotsiaalse ühtekuuluvuse, põllumajanduse ja säästva arengu edendamisel;

| 83. | on seisukohal, et laiendada tuleb kahe piirkonna vahelise koostöö, lõunapoolsete riikide omavahelise ja kolmepoolse koostöö algatusi sellistes sektorites nagu teadus ja uurimistegevus, säästlik areng, keskkond, kliimamuutused, energia, sotsiaalne ühtekuuluvus, haridus ja tööhõive; |
| --- | --- |

83.

on seisukohal, et laiendada tuleb kahe piirkonna vahelise koostöö, lõunapoolsete riikide omavahelise ja kolmepoolse koostöö algatusi sellistes sektorites nagu teadus ja uurimistegevus, säästlik areng, keskkond, kliimamuutused, energia, sotsiaalne ühtekuuluvus, haridus ja tööhõive;

| 84. | rõhutab vajadust laiendada ELi ja Ladina-Ameerika poliitilist dialoogi eri tasanditel, näiteks riigijuhtide tippkohtumised ja Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarne assamblee, mis on olulised vahendid poliitilise konsensuse kujunemisel; nõuab meetmeid, millega tagada, et ELi ja Ladina-Ameerika tippkohtumisel võetud poliitiliste kohustuste täitmiseks oleksid olemas vajalikud rahalised vahendid; |
| --- | --- |

84.

rõhutab vajadust laiendada ELi ja Ladina-Ameerika poliitilist dialoogi eri tasanditel, näiteks riigijuhtide tippkohtumised ja Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarne assamblee, mis on olulised vahendid poliitilise konsensuse kujunemisel; nõuab meetmeid, millega tagada, et ELi ja Ladina-Ameerika tippkohtumisel võetud poliitiliste kohustuste täitmiseks oleksid olemas vajalikud rahalised vahendid;

| 85. | soovitab Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarsel Assambleel (EUROLAT) ja ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna fondil tähtsustada oma töökavas lõunapoolsete riikide omavahelist koostööd ja kolmepoolset koostööd; |
| --- | --- |

85.

soovitab Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarsel Assambleel (EUROLAT) ja ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna fondil tähtsustada oma töökavas lõunapoolsete riikide omavahelist koostööd ja kolmepoolset koostööd;

| 86. | on seisukohal, et lõunapoolsete riikide omavaheline koostöö ja kolmepoolne koostöö peaks olema Tšiilis toimuva ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide seitsmenda tippkohtumise üks keskseid teemasid, kuna see oleks selge vastus Madridi tippkohtumise lõppjäreldustele; |
| --- | --- |

86.

on seisukohal, et lõunapoolsete riikide omavaheline koostöö ja kolmepoolne koostöö peaks olema Tšiilis toimuva ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide seitsmenda tippkohtumise üks keskseid teemasid, kuna see oleks selge vastus Madridi tippkohtumise lõppjäreldustele;

*

* *

| 87. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja kõikide Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele, ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna fondile, Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarsele Assambleele, Ladina-Ameerika parlamendile, Kesk-Ameerika parlamendile, Andide parlamendile ja Mercosuri parlamendile. |
| --- | --- |

87.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja kõikide Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele, ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna fondile, Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarsele Assambleele, Ladina-Ameerika parlamendile, Kesk-Ameerika parlamendile, Andide parlamendile ja Mercosuri parlamendile.

---

(1)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(2)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

(3)  EÜT C 140 E, 16.3.2002, lk 569.

(4)  ELT C 296 E, 6.12.2006, lk 123.

(5)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 64.

(6)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 54.

(7)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 79.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0320.

(9)  Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide majanduskomisjoni ja OECD andmed.

(10)  Tuletab meelde, et selles valdkonnas on olemas suunised tärkava turumajandusega riikide kohta, kuid tegemist on üsna killustatud lähenemisviisiga.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/14

---

Teisipäev, 12. juuni 2012Piiriülene vabatahtlik tegevus ELis

P7_TA(2012)0236

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamise ja edendamise kohta ELis (2011/2293(INI))

2013/C 332 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165, 166 ja 214, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165, 166 ja 214,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsust nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm “Kodanike Euroopa”, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsust nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm “Kodanike Euroopa”, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2009. aasta otsust 2010/37/EÜ kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2009. aasta otsust 2010/37/EÜ kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 24. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas mitteformaalse ja informaalse õppe olulisuse tunnustamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 24. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas mitteformaalse ja informaalse õppe olulisuse tunnustamise kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2007. aasta resolutsiooni noorte vabatahtliku tegevuse kohta (14427/1/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2007. aasta resolutsiooni noorte vabatahtliku tegevuse kohta (14427/1/2007),

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 16. mai 2007. aasta resolutsiooni noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärkide rakendamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 16. mai 2007. aasta resolutsiooni noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärkide rakendamise kohta (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2008. aasta soovitust noorte vabatahtlike liikuvuse kohta Euroopa Liidus (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2008. aasta soovitust noorte vabatahtlike liikuvuse kohta Euroopa Liidus (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/961/EÜ hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires: liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/961/EÜ hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires: liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta (8),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2011. aasta deklaratsiooni Euroopa vastastikuste ühingute, liitude ja sihtasutuste põhikirja loomise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2011. aasta deklaratsiooni Euroopa vastastikuste ühingute, liitude ja sihtasutuste põhikirja loomise kohta (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 3. oktoobri 2011. aasta järeldusi vabatahtliku tegevuse rolli kohta sotsiaalpoliitikas (14552/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 3. oktoobri 2011. aasta järeldusi vabatahtliku tegevuse rolli kohta sotsiaalpoliitikas (14552/2011),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. novembri 2011. aasta järeldusi spordialase vabatahtliku tegevuse rolli kohta kodanikuaktiivsuse edendamisel (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. novembri 2011. aasta järeldusi spordialase vabatahtliku tegevuse rolli kohta kodanikuaktiivsuse edendamisel (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. oktoobril 2010. aastal avaldatud 2010. aasta aruannet ELi kodakondsuse kohta pealkirjaga „ELi kodanike õigusi piiravate takistuste kõrvaldamine” (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. oktoobril 2010. aastal avaldatud 2010. aasta aruannet ELi kodakondsuse kohta pealkirjaga „ELi kodanike õigusi piiravate takistuste kõrvaldamine” (COM(2010)0603),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. septembri 2007. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele noorte hariduses, tööhõives ja ühiskonnas osalemise edendamise kohta (COM(2007)0498), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. septembri 2007. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele noorte hariduses, tööhõives ja ühiskonnas osalemise edendamise kohta (COM(2007)0498),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2009. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „ELi noorsoostrateegia: investeerimine ja mobiliseerimine. Uuendatud avatud koordineerimismeetod noortega seotud väljakutsete ja võimaluste tarvis” (COM(2009)0200), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2009. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „ELi noorsoostrateegia: investeerimine ja mobiliseerimine. Uuendatud avatud koordineerimismeetod noortega seotud väljakutsete ja võimaluste tarvis” (COM(2009)0200),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020);

| — | võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Noorte liikuvus. Algatus noorte potentsiaali vallandamiseks eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv” (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Noorte liikuvus. Algatus noorte potentsiaali vallandamiseks eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv” (COM(2010)0477),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. september 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi poliitika ja vabatahtliku tegevuse kohta: piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamine ja edendamine ELis (COM(2011)0568), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. september 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi poliitika ja vabatahtliku tegevuse kohta: piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamine ja edendamine ELis (COM(2011)0568),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „ELi kodanike solidaarsuse väljendamine vabatahtliku tegevuse kaudu: esmased tähelepanekud Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse kohta” (COM(2010)0683), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „ELi kodanike solidaarsuse väljendamine vabatahtliku tegevuse kaudu: esmased tähelepanekud Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse kohta” (COM(2010)0683),

| — | võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta resolutsiooni vabatahtliku tegevuse osatähtsuse kohta majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamisel (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta resolutsiooni vabatahtliku tegevuse osatähtsuse kohta majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamisel (11),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0166/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0166/2012),

| A. | arvestades, et vabatahtlik tegevus tähendab tegevust, sh formaalset, mitteformaalset ja informaalset õppimist ning kutseõpet, mida isik teeb oma vabast tahtest, valikust ja motivatsioonist juhindudes ning mis ei ole seotud rahalise kasu saamisega ja millest on kasu üksikisikutest vabatahtlikele, vabatahtlike ühenduste teenuseid kasutavatele isikutele, kogukondadele ja kogu ühiskonnale; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vabatahtlik tegevus tähendab tegevust, sh formaalset, mitteformaalset ja informaalset õppimist ning kutseõpet, mida isik teeb oma vabast tahtest, valikust ja motivatsioonist juhindudes ning mis ei ole seotud rahalise kasu saamisega ja millest on kasu üksikisikutest vabatahtlikele, vabatahtlike ühenduste teenuseid kasutavatele isikutele, kogukondadele ja kogu ühiskonnale;

| B. | arvestades, et edukal kodanikuaktiivsust edendaval vabatahtliku tegevuse Euroopa aastal (2011) riiklikul, piirkondlikul, kohalikul ja Euroopa tasandil on positiivne mõju ka seoses kõlapinna ja üldsuse teadlikkuse suurendamisega ning see peaks mõjutama ka poliitikat; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et edukal kodanikuaktiivsust edendaval vabatahtliku tegevuse Euroopa aastal (2011) riiklikul, piirkondlikul, kohalikul ja Euroopa tasandil on positiivne mõju ka seoses kõlapinna ja üldsuse teadlikkuse suurendamisega ning see peaks mõjutama ka poliitikat;

| C. | arvestades, et vabatahtlik tegevus kui mitteformaalne õppimine sobib igas vanuses inimestele; arvestades et see pakub eeliseid seoses isikliku arengu, kollektiivse ruumi haldamise, demokraatia, kodanikuväärtuste ja ühiskondliku solidaarsuse tugevdamise ning demokraatias osalemisega, samuti pakub see kultuuridevahelise õppimise ning sotsiaalsete ja ametialaste oskuste omandamise võimalusi ning annab panuse Euroopa Liidu poliitika eesmärkide saavutamisse sellistes valdkondades nagu sotsiaalne kaasatus ja diskrimineerimisvastane võitlus, tööhõive, haridus, kultuur, oskuste arendamine ja kodanikuaktiivsus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vabatahtlik tegevus kui mitteformaalne õppimine sobib igas vanuses inimestele; arvestades et see pakub eeliseid seoses isikliku arengu, kollektiivse ruumi haldamise, demokraatia, kodanikuväärtuste ja ühiskondliku solidaarsuse tugevdamise ning demokraatias osalemisega, samuti pakub see kultuuridevahelise õppimise ning sotsiaalsete ja ametialaste oskuste omandamise võimalusi ning annab panuse Euroopa Liidu poliitika eesmärkide saavutamisse sellistes valdkondades nagu sotsiaalne kaasatus ja diskrimineerimisvastane võitlus, tööhõive, haridus, kultuur, oskuste arendamine ja kodanikuaktiivsus;

| D. | arvestades, et vabatahtlik tegevus on oluline tegur sotsiaalse kapitali loomisel ja arendamisel ning sotsiaalmajandusliku ühtekuuluvuse edendamisel, arvestades mitteformaalsete õppevõimaluste potentsiaali aidata vabatahtlikel omandada oskusi, mis teevad neid tööalaselt konkurentsivõimelisemaks ja aitavad seega kaasa Euroopa 2020. aasta kasvustrateegiale; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vabatahtlik tegevus on oluline tegur sotsiaalse kapitali loomisel ja arendamisel ning sotsiaalmajandusliku ühtekuuluvuse edendamisel, arvestades mitteformaalsete õppevõimaluste potentsiaali aidata vabatahtlikel omandada oskusi, mis teevad neid tööalaselt konkurentsivõimelisemaks ja aitavad seega kaasa Euroopa 2020. aasta kasvustrateegiale;

| E. | arvestades, et üha suurem hulk igas vanuses ELi kodanikke osaleb vabatahtlikus tegevuses hariduse, kultuuri, noorsoopoliitika, spordi, keskkonna, säästva arengu, tervishoiu, immigratsiooni, õiguste kaitse ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse valdkonnas ning ELi suhetes kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et üha suurem hulk igas vanuses ELi kodanikke osaleb vabatahtlikus tegevuses hariduse, kultuuri, noorsoopoliitika, spordi, keskkonna, säästva arengu, tervishoiu, immigratsiooni, õiguste kaitse ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse valdkonnas ning ELi suhetes kolmandate riikidega;

| F. | arvestades, et vabatahtliku tegevusega seotud kultuur, tavad, õigussüsteem ja korraldusmeetodid on liikmesriigiti väga erinevad, kuid sellega on seotud ka mitmed takistused, sest paljude liikmesriikide õigussüsteemides vabatahtlikku tegevust ei tunnustata või ei tunnustata piisavalt, ning arvestades, et vabatahtlik tegevus ei tohi asendada ülesandeid, mis võimaldaksid luua tasustatud töökohti; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vabatahtliku tegevusega seotud kultuur, tavad, õigussüsteem ja korraldusmeetodid on liikmesriigiti väga erinevad, kuid sellega on seotud ka mitmed takistused, sest paljude liikmesriikide õigussüsteemides vabatahtlikku tegevust ei tunnustata või ei tunnustata piisavalt, ning arvestades, et vabatahtlik tegevus ei tohi asendada ülesandeid, mis võimaldaksid luua tasustatud töökohti;

| G. | arvestades, et majanduskriis ja eelarve konsolideerimine ohustavad mitmete kodanikuaktiivsuse, solidaarsuse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas kõikjal Euroopas iga päev töötavate valitsusväliste organisatsioonide ja vabatahtliku töö tegijate rahanduslikku jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et majanduskriis ja eelarve konsolideerimine ohustavad mitmete kodanikuaktiivsuse, solidaarsuse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas kõikjal Euroopas iga päev töötavate valitsusväliste organisatsioonide ja vabatahtliku töö tegijate rahanduslikku jätkusuutlikkust;

| H. | arvestades, et majanduskriisil ning poliitilistel ja majanduslikel teguritel on mõju vabatahtliku tegevuse jätkusuutlikule rahastamisele ja selle jaoks vahendite kogumisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majanduskriisil ning poliitilistel ja majanduslikel teguritel on mõju vabatahtliku tegevuse jätkusuutlikule rahastamisele ja selle jaoks vahendite kogumisele;

| I. | arvestades, et paljudel vabatahtlike juhitud projektidel ja organisatsioonidel ei ole ülemäärase bürokraatia tõttu vahendeid, et pääseda ligi ja tagada rahastamist olemasolevate ELi programmide alusel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paljudel vabatahtlike juhitud projektidel ja organisatsioonidel ei ole ülemäärase bürokraatia tõttu vahendeid, et pääseda ligi ja tagada rahastamist olemasolevate ELi programmide alusel;

| J. | arvestades, et ELi tegevusel on lisandväärtus, sest see edendab liikmesriikidevahelist koostööd ning vabatahtliku tegevusega seotud teabe ja heade tavade vahetamist, järgides subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi tegevusel on lisandväärtus, sest see edendab liikmesriikidevahelist koostööd ning vabatahtliku tegevusega seotud teabe ja heade tavade vahetamist, järgides subsidiaarsuse põhimõtet;

| 1. | kutsub neid liikmesriike, kellel ei ole vabatahtlikku tegevust reguleerivat selget õigusraamistikku, seda kehtestama ja töötama välja riiklikke strateegiaid vabatahtliku tegevuse edendamiseks, sh vabatahtlike õiguste tunnustamiseks, ning tagama kõigile ilma diskrimineerimiseta kvaliteet, kaitse ja võrdne juurdepääs, eelkõige seoses piisava juurdepääsuga tervise- ja sotsiaalkaitsele; |
| --- | --- |

1.

kutsub neid liikmesriike, kellel ei ole vabatahtlikku tegevust reguleerivat selget õigusraamistikku, seda kehtestama ja töötama välja riiklikke strateegiaid vabatahtliku tegevuse edendamiseks, sh vabatahtlike õiguste tunnustamiseks, ning tagama kõigile ilma diskrimineerimiseta kvaliteet, kaitse ja võrdne juurdepääs, eelkõige seoses piisava juurdepääsuga tervise- ja sotsiaalkaitsele;

| 2. | palub liikmesriikidel, kes ei ole teinud suuri edusamme vabatahtliku tegevuse valdkonnas, pöörata tulevikus oma poliitika, programmide ja rahastamise kavandamisel sellele valdkonnale rohkem tähelepanu; |
| --- | --- |

2.

palub liikmesriikidel, kes ei ole teinud suuri edusamme vabatahtliku tegevuse valdkonnas, pöörata tulevikus oma poliitika, programmide ja rahastamise kavandamisel sellele valdkonnale rohkem tähelepanu;

| 3. | kutsub liikmesriike üles tagama, et vabatahtlike õigusi ja kohustusi tunnustatakse ja austatakse ning et vabatahtlikud ise on nendest teadlikud; soovitab liikmesriikidel sellega seoses kasutada vabatahtlike õiguste ja kohustuste Euroopa hartat, mille koostas sidusrühmade konverents 2. noorte vabatahtliku töö konvendil 2011. aastal lähtekohana selle valdkonna poliitikale ja riiklikele õigusaktidele; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriike üles tagama, et vabatahtlike õigusi ja kohustusi tunnustatakse ja austatakse ning et vabatahtlikud ise on nendest teadlikud; soovitab liikmesriikidel sellega seoses kasutada vabatahtlike õiguste ja kohustuste Euroopa hartat, mille koostas sidusrühmade konverents 2. noorte vabatahtliku töö konvendil 2011. aastal lähtekohana selle valdkonna poliitikale ja riiklikele õigusaktidele;

| 4. | nõuab, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning EL pööraksid erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele noortele ja neile noortele, kellel on vähem võimalusi (eriti puudega isikud), et nad saaksid osaleda vabatahtlikus tegevuses ning saaksid sel eesmärgil asjakohast pedagoogilist tuge ja rahalist toetust; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning EL pööraksid erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele noortele ja neile noortele, kellel on vähem võimalusi (eriti puudega isikud), et nad saaksid osaleda vabatahtlikus tegevuses ning saaksid sel eesmärgil asjakohast pedagoogilist tuge ja rahalist toetust;

| 5. | märgib, et vabatahtlik tegevus vähendab sotsiaalse tõrjutuse ohtu ja seepärast on tähtis sellesse kaasata kõik sotsiaalsed rühmad, eriti puudega isikud; tõstab esile vajadust tagada vabatahtliku tegevuse laiem tunnustamine ja selle väiksem piiramine igasuguste takistustega; |
| --- | --- |

5.

märgib, et vabatahtlik tegevus vähendab sotsiaalse tõrjutuse ohtu ja seepärast on tähtis sellesse kaasata kõik sotsiaalsed rühmad, eriti puudega isikud; tõstab esile vajadust tagada vabatahtliku tegevuse laiem tunnustamine ja selle väiksem piiramine igasuguste takistustega;

| 6. | kinnitab veel kord vajadust võimaldada vabatahtlikku tegevust immigrantidele ja vähemustele, sest see toetab nende integratsiooni ja sotsiaalset kaasatust; |
| --- | --- |

6.

kinnitab veel kord vajadust võimaldada vabatahtlikku tegevust immigrantidele ja vähemustele, sest see toetab nende integratsiooni ja sotsiaalset kaasatust;

| 7. | juhib tähelepanu ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vabatahtlike koostööst tulenevale kasule ja rõhutab, et selline koostöö on eriti oluline Euroopa naabruspoliitika kontekstis; märgib, et lisaks vabatahtliku tegevuse peamisele positiivsele mõjule võib see aidata kolmandates riikides edendada demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vabatahtlike koostööst tulenevale kasule ja rõhutab, et selline koostöö on eriti oluline Euroopa naabruspoliitika kontekstis; märgib, et lisaks vabatahtliku tegevuse peamisele positiivsele mõjule võib see aidata kolmandates riikides edendada demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid;

| 8. | palub nõukogul ja komisjonil jätkata edusammude tegemist läbirääkimistel lihtsama viisakorra üle kolmandate riikide kodanikele, kes soovivad siseneda ELi vabatahtliku tegevuse eesmärgil, tingimusel et nad täidavad vabatahtliku tööga tegelemise nõuded; |
| --- | --- |

8.

palub nõukogul ja komisjonil jätkata edusammude tegemist läbirääkimistel lihtsama viisakorra üle kolmandate riikide kodanikele, kes soovivad siseneda ELi vabatahtliku tegevuse eesmärgil, tingimusel et nad täidavad vabatahtliku tööga tegelemise nõuded;

| 9. | kutsub liikmesriike üles rakendama nõukogu direktiivi 2004/114/EÜ (12) (kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil) sätteid ning täiendavalt lihtsustama viisade andmise menetlust isikute puhul, kes soovivad tegutseda vabatahtlikuna Euroopa naabruspoliitika raamistikus; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike üles rakendama nõukogu direktiivi 2004/114/EÜ (12) (kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil) sätteid ning täiendavalt lihtsustama viisade andmise menetlust isikute puhul, kes soovivad tegutseda vabatahtlikuna Euroopa naabruspoliitika raamistikus;

| 10. | märgib, et vabatahtliku tegevusega kaasatakse kodanikud majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt säästvasse kohalikku ja piiriülesesse arengusse ning see aitab sageli tagada katastroofiolukordades kiire abi; juhib tähelepanu sellele, et vabatahtlikul tegevusel on ka oluline roll solidaarsuse, kodanikuaktiivsuse ja kultuuridevahelise õppimise soodustamisel, sest see annab vabatahtlikele võimaluse õppida töökohariigi keelt ning tutvuda selle kultuuriga, mis omakorda aitab tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja osalusdemokraatiat; |
| --- | --- |

10.

märgib, et vabatahtliku tegevusega kaasatakse kodanikud majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt säästvasse kohalikku ja piiriülesesse arengusse ning see aitab sageli tagada katastroofiolukordades kiire abi; juhib tähelepanu sellele, et vabatahtlikul tegevusel on ka oluline roll solidaarsuse, kodanikuaktiivsuse ja kultuuridevahelise õppimise soodustamisel, sest see annab vabatahtlikele võimaluse õppida töökohariigi keelt ning tutvuda selle kultuuriga, mis omakorda aitab tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja osalusdemokraatiat;

| 11. | julgustab liikmesriike tunnustama piiriüleses vabatahtlikus tegevuses osalemise hüvesid, et pakkuda kodanikele uusi oskusi, aidates kaasa nende tööalasele konkurentsivõimele ja liikuvusele ning tugevdades sotsiaalse kaasatuse arengut, ning toetama koostööd vabatahtliku tegevuse organisaatorite vahel ELis, et edendada igas vanuses vabatahtlike liikuvust kogu Euroopas, mille eesmärk on soodustada vastastikust kultuurilist rikastamist; |
| --- | --- |

11.

julgustab liikmesriike tunnustama piiriüleses vabatahtlikus tegevuses osalemise hüvesid, et pakkuda kodanikele uusi oskusi, aidates kaasa nende tööalasele konkurentsivõimele ja liikuvusele ning tugevdades sotsiaalse kaasatuse arengut, ning toetama koostööd vabatahtliku tegevuse organisaatorite vahel ELis, et edendada igas vanuses vabatahtlike liikuvust kogu Euroopas, mille eesmärk on soodustada vastastikust kultuurilist rikastamist;

| 12. | kutsub komisjoni üles tugevdama teavet ja koolitusi pakkuvate ning vabatahtlike ja nende organisatsioonide tegevust koordineerivate vabatahtlike organisatsioonide ja keskuste infrastruktuuri; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles tugevdama teavet ja koolitusi pakkuvate ning vabatahtlike ja nende organisatsioonide tegevust koordineerivate vabatahtlike organisatsioonide ja keskuste infrastruktuuri;

| 13. | palub komisjonil avaldada aruande, milles tuvastatakse piiriülese vabatahtliku tegevuse takistused, nt vanusepiirangud kindlustuslepingutes, ning vajaduse korral õigusaktide ettepanekud; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil avaldada aruande, milles tuvastatakse piiriülese vabatahtliku tegevuse takistused, nt vanusepiirangud kindlustuslepingutes, ning vajaduse korral õigusaktide ettepanekud;

| 14. | rõhutab vajadust tagada kvaliteetse vabatahtliku tegevuse areng nii riiklikul kui ka piiriülesel tasandil üksikasjaliku teabe struktuurse raamistiku ning vabatahtlike asjakohase koolitamise abil, mis hõlmaks praeguseid parimaid tavasid, samuti arendades vabatahtliku töö tegijate ning organisatsioonide vastuvõtmise võimekust kohalikul ja riiklikul tasandil, tunnustades vabatahtlike õigust ühitada oma vabatahtlik töö eraeluga ning luues igal tasandil vajaliku infrastruktuuri; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust tagada kvaliteetse vabatahtliku tegevuse areng nii riiklikul kui ka piiriülesel tasandil üksikasjaliku teabe struktuurse raamistiku ning vabatahtlike asjakohase koolitamise abil, mis hõlmaks praeguseid parimaid tavasid, samuti arendades vabatahtliku töö tegijate ning organisatsioonide vastuvõtmise võimekust kohalikul ja riiklikul tasandil, tunnustades vabatahtlike õigust ühitada oma vabatahtlik töö eraeluga ning luues igal tasandil vajaliku infrastruktuuri;

| 15. | rõhutab, kui tähtis on arendada tegevust, milles võetakse arvesse ja kanaliseeritakse potentsiaalsete vabatahtlike motivatsiooni, kasutada ära iga isiku oskusi ning tõsta vabatahtliku tegevuse kvaliteeti igas üksuses ja partnerluses ning igas liikmesriigis, pöörates erilist tähelepanu piiriülesele vabatahtliku tegevusele; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, kui tähtis on arendada tegevust, milles võetakse arvesse ja kanaliseeritakse potentsiaalsete vabatahtlike motivatsiooni, kasutada ära iga isiku oskusi ning tõsta vabatahtliku tegevuse kvaliteeti igas üksuses ja partnerluses ning igas liikmesriigis, pöörates erilist tähelepanu piiriülesele vabatahtliku tegevusele;

| 16. | kutsub liikmesriike üles edendama vabatahtliku tegevuse aja kasutamist rahastamisena Euroopa projektides, eelkõige piiriülestes algatustes; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike üles edendama vabatahtliku tegevuse aja kasutamist rahastamisena Euroopa projektides, eelkõige piiriülestes algatustes;

| 17. | kutsub liikmesriike tungivalt üles töötama välja ning arendama rahvusvahelisi vabatahtliku tegevuse algatusi ja programme, mis ulatuvad ELi piiridest kaugemale, ning juhib tähelepanu edukatele näidetele ja praktikatele, mida mõned liikmesriigid on sellel otstarbel juba rakendanud; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike tungivalt üles töötama välja ning arendama rahvusvahelisi vabatahtliku tegevuse algatusi ja programme, mis ulatuvad ELi piiridest kaugemale, ning juhib tähelepanu edukatele näidetele ja praktikatele, mida mõned liikmesriigid on sellel otstarbel juba rakendanud;

| 18. | kutsub liikmesriike üles edendama koolitusprogramme, töötama välja vabatahtlike juhtimist käsitlevaid suuniseid ja materjale ning looma kavasid, mis motiveeriksid inimesi piiriüleses vabatahtlikus tegevuses osalema; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike üles edendama koolitusprogramme, töötama välja vabatahtlike juhtimist käsitlevaid suuniseid ja materjale ning looma kavasid, mis motiveeriksid inimesi piiriüleses vabatahtlikus tegevuses osalema;

| 19. | palub komisjonil, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel ning kodanikuühiskonna organisatsioonidel parandada teabevõrke, mis võimaldaks kõigil tutvuda vabatahtliku tegevuse võimalustega, kõrvaldada osalemise takistused, tõhustada juurdepääsu vabatahtliku tegevuse parimale tavale ning edendada piiriülest koostööd; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel ning kodanikuühiskonna organisatsioonidel parandada teabevõrke, mis võimaldaks kõigil tutvuda vabatahtliku tegevuse võimalustega, kõrvaldada osalemise takistused, tõhustada juurdepääsu vabatahtliku tegevuse parimale tavale ning edendada piiriülest koostööd;

| 20. | teeb seetõttu ettepaneku luua koostöös selles valdkonnas tegutsetavate organisatsioonide ja ühingutega ning eelkõige nende Euroopa võrgustikega ELi internetiportaal, mis sisaldaks parimaid tavasid puudutavat vabatahtliku tegevuse andmepanka, teavet piiriülese vabatahtliku tegevuse, saadavalolevate programmide, nende maksumuse ja osalemistingimuste kohta, võimaldades teabevahetust halduskoormuste, vabatahtliku tegevuse õiguslike ja rahanduslike tahkude, programmidele juurdepääsul kohatavate tõkete ja nende kõrvaldamise parimate viiside kohta; |
| --- | --- |

20.

teeb seetõttu ettepaneku luua koostöös selles valdkonnas tegutsetavate organisatsioonide ja ühingutega ning eelkõige nende Euroopa võrgustikega ELi internetiportaal, mis sisaldaks parimaid tavasid puudutavat vabatahtliku tegevuse andmepanka, teavet piiriülese vabatahtliku tegevuse, saadavalolevate programmide, nende maksumuse ja osalemistingimuste kohta, võimaldades teabevahetust halduskoormuste, vabatahtliku tegevuse õiguslike ja rahanduslike tahkude, programmidele juurdepääsul kohatavate tõkete ja nende kõrvaldamise parimate viiside kohta;

| 21. | julgustab liikmesriike võtma kasutusele Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni vabatahtliku töö hindamise juhendit ja ÜRO mittetulundusorganisatsioonide käsiraamatut eesmärgiga pakkuda võrreldavaid statistilisi andmeid ja selget ülevaadet vabatahtliku tegevuse panusest ning vabatahtlike ja vabatahtliku töö osutajate vajadustest kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

21.

julgustab liikmesriike võtma kasutusele Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni vabatahtliku töö hindamise juhendit ja ÜRO mittetulundusorganisatsioonide käsiraamatut eesmärgiga pakkuda võrreldavaid statistilisi andmeid ja selget ülevaadet vabatahtliku tegevuse panusest ning vabatahtlike ja vabatahtliku töö osutajate vajadustest kogu Euroopa Liidus;

| 22. | palub komisjonil ergutada liikmesriike võtma kasutusele Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) vabatahtliku töö hindamise käsiraamatu, et saada selgelt võrreldavaid andmeid, mis võivad aidata parandada järelevalvet ja poliitika väljatöötamist; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil ergutada liikmesriike võtma kasutusele Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) vabatahtliku töö hindamise käsiraamatu, et saada selgelt võrreldavaid andmeid, mis võivad aidata parandada järelevalvet ja poliitika väljatöötamist;

| 23. | rõhutab, et vabatahtliku tegevusega hõivatud eakamatel inimestel on kergem pensionile jääda, s.t aktiivsest tööelust järk-järgult loobuda; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et vabatahtliku tegevusega hõivatud eakamatel inimestel on kergem pensionile jääda, s.t aktiivsest tööelust järk-järgult loobuda;

| 24. | rõhutab vajadust pakkuda teavet, piisavalt rahalisi vahendeid ja toetust eakatele kodanikele, kes soovivad osaleda vabatahtlikus tegevuses mõnes muus liikmesriigis, edendades aktiivsena vananemist kui teadmiste ja kogemuste ressurssi ühiskonnas; |
| --- | --- |

24.

rõhutab vajadust pakkuda teavet, piisavalt rahalisi vahendeid ja toetust eakatele kodanikele, kes soovivad osaleda vabatahtlikus tegevuses mõnes muus liikmesriigis, edendades aktiivsena vananemist kui teadmiste ja kogemuste ressurssi ühiskonnas;

| 25. | märgib, et vabatahtlik tegevus aitab edendada integratsiooni, sotsiaalset kaasatust ja innovatsiooni ning võib aidata vähendada vaesust, mis toetab majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamist; juhib tähelepanu sellele, et vabatahtlik tegevus aitab kaasa ka põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamisele, soodustades koostööd noorte ja eakamate kodanike vahel, ning et see aitab kaasa nii aktiivsena vananemisele ja kõigis eluetappides ühiskondlikus elus osalemisele kui ka keskkonnakaitse parandamisele; |
| --- | --- |

25.

märgib, et vabatahtlik tegevus aitab edendada integratsiooni, sotsiaalset kaasatust ja innovatsiooni ning võib aidata vähendada vaesust, mis toetab majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamist; juhib tähelepanu sellele, et vabatahtlik tegevus aitab kaasa ka põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamisele, soodustades koostööd noorte ja eakamate kodanike vahel, ning et see aitab kaasa nii aktiivsena vananemisele ja kõigis eluetappides ühiskondlikus elus osalemisele kui ka keskkonnakaitse parandamisele;

| 26. | võtab teadmiseks, et vabatahtlik tegevus suurendab inimeste sallivust, loob inim- ja sotsiaalset kapitali ning mängib tähtsat rolli tõrjutud ühiskonnarühmade kaasamises; rõhutab vajadust pakkuda juurdepääsu võimalikult laiale valikule vabatahtliku tegevuse võimalustele ning ergutab komisjoni tegema Euroopa programmid rohkem kaasavaks ja kõikidele vanuserühmadele juurdepääsetavaks; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks, et vabatahtlik tegevus suurendab inimeste sallivust, loob inim- ja sotsiaalset kapitali ning mängib tähtsat rolli tõrjutud ühiskonnarühmade kaasamises; rõhutab vajadust pakkuda juurdepääsu võimalikult laiale valikule vabatahtliku tegevuse võimalustele ning ergutab komisjoni tegema Euroopa programmid rohkem kaasavaks ja kõikidele vanuserühmadele juurdepääsetavaks;

| 27. | julgustab liikmesriike seadma vabatahtliku tegevusega seotud riiklikke eesmärke ning koostama ametlikke aruandeid vabatahtliku tegevuse elluviimise, järelevalve ja hindamise kohta; |
| --- | --- |

27.

julgustab liikmesriike seadma vabatahtliku tegevusega seotud riiklikke eesmärke ning koostama ametlikke aruandeid vabatahtliku tegevuse elluviimise, järelevalve ja hindamise kohta;

| 28. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles omistama erilist rolli vabatahtlikule tegevusele spordis, eriti rohujuure tasandil, tunnustama olulist rolli, mida täidavad vabatahtlike juhitavad spordiorganisatsioonid kultuuri tugevdamisel, sotsiaalse kaasatuse edendamisel ja kogukondade arendamisel, ning vähendama kogu ELis tõkkeid, mis takistavad vabatahtlikku tegevust spordis; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles omistama erilist rolli vabatahtlikule tegevusele spordis, eriti rohujuure tasandil, tunnustama olulist rolli, mida täidavad vabatahtlike juhitavad spordiorganisatsioonid kultuuri tugevdamisel, sotsiaalse kaasatuse edendamisel ja kogukondade arendamisel, ning vähendama kogu ELis tõkkeid, mis takistavad vabatahtlikku tegevust spordis;

| 29. | ergutab riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi ning ELi tunnustama vabatahtliku tegevuse panuse tähtsust keskkonnakaitses ning toetama vabatahtlikku tegevust keskkonnaalases hariduses, kriiside ennetamises ja ohjamises ning kunsti- ja kultuuripärandi kaitses; |
| --- | --- |

29.

ergutab riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi ning ELi tunnustama vabatahtliku tegevuse panuse tähtsust keskkonnakaitses ning toetama vabatahtlikku tegevust keskkonnaalases hariduses, kriiside ennetamises ja ohjamises ning kunsti- ja kultuuripärandi kaitses;

| 30. | julgustab ELi ettevõtjaid toetama oma töötajaid ja pensionile jäänuid aktiivselt nende vabatahtlikus tegevuses; |
| --- | --- |

30.

julgustab ELi ettevõtjaid toetama oma töötajaid ja pensionile jäänuid aktiivselt nende vabatahtlikus tegevuses;

| 31. | toetab komisjoni ettepanekut luua Euroopa oskuste pass, et vabatahtliku tegevuse kaudu omandatud oskused oleksid ametlikult tunnustatud nii ametialasel kui õppimise eesmärgil, mis oluliselt motiveeriks tulevasi vabatahtlikke ja looks sideme mitteformaalse õppimise ja formaalse hariduse vahel; |
| --- | --- |

31.

toetab komisjoni ettepanekut luua Euroopa oskuste pass, et vabatahtliku tegevuse kaudu omandatud oskused oleksid ametlikult tunnustatud nii ametialasel kui õppimise eesmärgil, mis oluliselt motiveeriks tulevasi vabatahtlikke ja looks sideme mitteformaalse õppimise ja formaalse hariduse vahel;

| 32. | rõhutab, et Euroopa oskuste pass ei peaks olema uute sertifikaatide kogumik, vaid põhjalik dokument, kus vabatahtliku soovil oleks loetletud kogu saadud praktiline kogemus, koolitused ning elukestva õppe raames omandatud sotsiaalsed ja ametialased oskused, sh vabatahtliku tegevuse käigus saadud oskused; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et Euroopa oskuste pass ei peaks olema uute sertifikaatide kogumik, vaid põhjalik dokument, kus vabatahtliku soovil oleks loetletud kogu saadud praktiline kogemus, koolitused ning elukestva õppe raames omandatud sotsiaalsed ja ametialased oskused, sh vabatahtliku tegevuse käigus saadud oskused;

| 33. | teeb sellega seoses ettepaneku kaasata üliõpilaste vabatahtliku tegevuse kaudu omandatud oskused Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteemi (ECTS); |
| --- | --- |

33.

teeb sellega seoses ettepaneku kaasata üliõpilaste vabatahtliku tegevuse kaudu omandatud oskused Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteemi (ECTS);

| 34. | kutsub komisjoni üles kaaluma sarnase vabatahtliku tegevuse kaudu omandatud oskuste arvutamise ja tunnustamise süsteemi loomist täiskasvanute jaoks väljaspool ülikooli; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles kaaluma sarnase vabatahtliku tegevuse kaudu omandatud oskuste arvutamise ja tunnustamise süsteemi loomist täiskasvanute jaoks väljaspool ülikooli;

| 35. | kutsub komisjoni üles Euroopa oskuste passi nii kiiresti kui võimalik kasutusele võtma; rõhutab, et vabatahtliku tegevuse käigus omandatud oskused on ka tööelus märkimisväärse tähtsusega ja lisavad elulookirjeldusele väärtust, ning märgib, et vabatahtlik tegevus aitab noortel teha karjäärivalikuid; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles Euroopa oskuste passi nii kiiresti kui võimalik kasutusele võtma; rõhutab, et vabatahtliku tegevuse käigus omandatud oskused on ka tööelus märkimisväärse tähtsusega ja lisavad elulookirjeldusele väärtust, ning märgib, et vabatahtlik tegevus aitab noortel teha karjäärivalikuid;

| 36. | rõhutab, et on väga tähtis tunnustada teadmisi ja oskusi, mis on omandatud vabatahtliku tegevuse ehk mitteformaalse ja informaalse õppimise ning töökogemuse kaudu; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et on väga tähtis tunnustada teadmisi ja oskusi, mis on omandatud vabatahtliku tegevuse ehk mitteformaalse ja informaalse õppimise ning töökogemuse kaudu;

| 37. | märgib, et vabatahtlik tegevus aitab vabatahtlikel laiendada oma silmaringi ja kujundada oma isiksust ning rõhutab asjaolu, et vabatahtlik tegevus toob liikmesriikidele ka majanduslikku kasu, sest vabatahtliku tegevusega hõivatud inimesed panustavad SKP loomisesse; |
| --- | --- |

37.

märgib, et vabatahtlik tegevus aitab vabatahtlikel laiendada oma silmaringi ja kujundada oma isiksust ning rõhutab asjaolu, et vabatahtlik tegevus toob liikmesriikidele ka majanduslikku kasu, sest vabatahtliku tegevusega hõivatud inimesed panustavad SKP loomisesse;

| 38. | kutsub komisjoni üles käsitlema Euroopa oskuste passi puhul vajadust sidusa ja ülekantava lähenemisviisi järele laste ja/või ühiskonna haavatavate liikmetega töötavate vabatahtlike nõuetekohaseks hindamiseks ja tunnustamiseks; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles käsitlema Euroopa oskuste passi puhul vajadust sidusa ja ülekantava lähenemisviisi järele laste ja/või ühiskonna haavatavate liikmetega töötavate vabatahtlike nõuetekohaseks hindamiseks ja tunnustamiseks;

| 39. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid arendaksid välja informaalsete ja mitteformaalsete õpitulemuste tunnustamise mehhanismi, mis tõstaks väljaspool formaalset haridust omandatud pädevuste väärtust ja parandaks nende ülekantavust, võimaldades saada ülikoolis täiendavaid ECTSi ainepunkte tänu vabatahtlikule tegevusele, ning kaasaksid vabatahtliku tegevuse kaudu omandatud oskuste tunnustamise standardse mehhanismi ECTSi ja uuriksid võimalusi maksutõkete kõrvaldamiseks, millega puutuvad kokku piiriülestes tegevustes osalevad vabatahtlikud; |
| --- | --- |

39.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid arendaksid välja informaalsete ja mitteformaalsete õpitulemuste tunnustamise mehhanismi, mis tõstaks väljaspool formaalset haridust omandatud pädevuste väärtust ja parandaks nende ülekantavust, võimaldades saada ülikoolis täiendavaid ECTSi ainepunkte tänu vabatahtlikule tegevusele, ning kaasaksid vabatahtliku tegevuse kaudu omandatud oskuste tunnustamise standardse mehhanismi ECTSi ja uuriksid võimalusi maksutõkete kõrvaldamiseks, millega puutuvad kokku piiriülestes tegevustes osalevad vabatahtlikud;

| 40. | teeb ettepaneku, et loodaks vabatahtlike treenerite koolitamise ja kvalifikatsioonide raamistik ja et see lisataks Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku, et edendada vabatahtlike treenerite liikuvust ja tõhustada vabatahtliku tegevuse abil arendatud oskuste ülekantavust; |
| --- | --- |

40.

teeb ettepaneku, et loodaks vabatahtlike treenerite koolitamise ja kvalifikatsioonide raamistik ja et see lisataks Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku, et edendada vabatahtlike treenerite liikuvust ja tõhustada vabatahtliku tegevuse abil arendatud oskuste ülekantavust;

| 41. | kutsub liikmesriike üles toetama töötajate vabatahtlikku tegevust ja tööandja poolt toetatud vabatahtlikku tegevust ka ettevõtjate sotsiaalse vastutuse raames; |
| --- | --- |

41.

kutsub liikmesriike üles toetama töötajate vabatahtlikku tegevust ja tööandja poolt toetatud vabatahtlikku tegevust ka ettevõtjate sotsiaalse vastutuse raames;

| 42. | toetab komisjoni ettepanekut luua Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus, tänu millele suureneks vabatahtlike osalus solidaarsustegevuses ELi humanitaarabi poliitika raames; |
| --- | --- |

42.

toetab komisjoni ettepanekut luua Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus, tänu millele suureneks vabatahtlike osalus solidaarsustegevuses ELi humanitaarabi poliitika raames;

| 43. | palub komisjonil ühtlasi selle vabatahtliku humanitaarabikorpuse loomisel arvestada olemasolevate struktuuridega ja neid aktiivselt kaasata; rõhutab lisaks, et organisatsioonide dubleerimine kodanikukaitse valdkonnas ei ole soovitav ja seda tuleb vältida; |
| --- | --- |

43.

palub komisjonil ühtlasi selle vabatahtliku humanitaarabikorpuse loomisel arvestada olemasolevate struktuuridega ja neid aktiivselt kaasata; rõhutab lisaks, et organisatsioonide dubleerimine kodanikukaitse valdkonnas ei ole soovitav ja seda tuleb vältida;

| 44. | nõuab tungivalt, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning EL tagaksid piisava ja püsiva rahastamise ning lihtsustaksid halduskorda, sh maksustiimuleid, vabatahtlikus tegevuses osalevate organisatsioonide, sh kõikide asjaomaste ühenduste ja võrgustike jaoks ning eelkõige väikeste ja piiratud vahendeid omavate ühenduste jaoks, et suurendada nende ühiskondlikku rolli, tegevust ja saavutusi; |
| --- | --- |

44.

nõuab tungivalt, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning EL tagaksid piisava ja püsiva rahastamise ning lihtsustaksid halduskorda, sh maksustiimuleid, vabatahtlikus tegevuses osalevate organisatsioonide, sh kõikide asjaomaste ühenduste ja võrgustike jaoks ning eelkõige väikeste ja piiratud vahendeid omavate ühenduste jaoks, et suurendada nende ühiskondlikku rolli, tegevust ja saavutusi;

| 45. | palub seetõttu täpsustada ühendustele antavate toetuste mõistet, et ühenduste rahastamist ei saaks enam segi ajada riigiabiga, mis moonutaks konkurentsi finantssektoris; |
| --- | --- |

45.

palub seetõttu täpsustada ühendustele antavate toetuste mõistet, et ühenduste rahastamist ei saaks enam segi ajada riigiabiga, mis moonutaks konkurentsi finantssektoris;

| 46. | palub komisjonil teha ettepanek sellise mehhanismi kohta, mis võimaldaks kodanikuühiskonda tugevdada soovivatel liikmesriikidel kohaldada kas osale või kõikidele vabatahtlike mittetulundusorganisatsioonide tegevustele ja tehingutele käibemaksuvabastust; rõhutab, et asjaomane mehhanism peaks kehtima vähemalt väiksematele mittetulundusorganisatsioonidele; |
| --- | --- |

46.

palub komisjonil teha ettepanek sellise mehhanismi kohta, mis võimaldaks kodanikuühiskonda tugevdada soovivatel liikmesriikidel kohaldada kas osale või kõikidele vabatahtlike mittetulundusorganisatsioonide tegevustele ja tehingutele käibemaksuvabastust; rõhutab, et asjaomane mehhanism peaks kehtima vähemalt väiksematele mittetulundusorganisatsioonidele;

| 47. | kutsub liikmesriike üles tagama vabatahtlikele õiguskindlust, muu hulgas kindlustuse küsimustes, et eri liikmesriikide erinevad süsteemid ergutaks piiriülest vabatahtlikku tegevust, ning samuti tagama vabatahtlike parema teavitamise nende õigustest ning eri liikmesriikide regulatiivsest ja institutsioonilisest korraldusest; |
| --- | --- |

47.

kutsub liikmesriike üles tagama vabatahtlikele õiguskindlust, muu hulgas kindlustuse küsimustes, et eri liikmesriikide erinevad süsteemid ergutaks piiriülest vabatahtlikku tegevust, ning samuti tagama vabatahtlike parema teavitamise nende õigustest ning eri liikmesriikide regulatiivsest ja institutsioonilisest korraldusest;

| 48. | palub komisjonil aidata kaasa olemasolevate takistuste kõrvaldamisele; |
| --- | --- |

48.

palub komisjonil aidata kaasa olemasolevate takistuste kõrvaldamisele;

| 49. | palub, et liikmesriigid vaataksid seoses piiriülese vabatahtliku tegevusega üle oma piiriülese maksustamis- ja sotsiaalkindlustussüsteemi, tagamaks, et nad ei tekita vabatahtlikule tegevusele lisatakistusi ning et piiriüleselt tegutsevad vabatahtlikud saaksid kasutada sotsiaalkindlustuse hüvesid, mis on neile ette nähtud määrusega (EÜ) nr 883/2004; |
| --- | --- |

49.

palub, et liikmesriigid vaataksid seoses piiriülese vabatahtliku tegevusega üle oma piiriülese maksustamis- ja sotsiaalkindlustussüsteemi, tagamaks, et nad ei tekita vabatahtlikule tegevusele lisatakistusi ning et piiriüleselt tegutsevad vabatahtlikud saaksid kasutada sotsiaalkindlustuse hüvesid, mis on neile ette nähtud määrusega (EÜ) nr 883/2004;

| 50. | rõhutab, et kuigi vabatahtlik tegevus on meie majanduse ja ühiskonna tähtis ressurss, ei tohi sellesse suhtuda kui tavapärase palgatöö alternatiivi ning see ei tohi mingil juhul kaasa tuua seda, et valitsused oma sotsiaalseid kohustusi ei täida; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et kuigi vabatahtlik tegevus on meie majanduse ja ühiskonna tähtis ressurss, ei tohi sellesse suhtuda kui tavapärase palgatöö alternatiivi ning see ei tohi mingil juhul kaasa tuua seda, et valitsused oma sotsiaalseid kohustusi ei täida;

| 51. | on seisukohal, et seda tuleks eriti arvestada hoolekande valdkonnas, kus vabatahtliku tegevuse osakaal pidevalt kasvab; juhib ühtlasi tähelepanu sellele, et vabatahtliku tegevuse edendamine seoses oskuste omandamise, arendamise või säilitamisega ei tohiks päädida sellega, et vabatahtlikust tegevusest saab kohustuslik nõue, kuna see ei sobi kokku vabatahtlikkuse olemusega; |
| --- | --- |

51.

on seisukohal, et seda tuleks eriti arvestada hoolekande valdkonnas, kus vabatahtliku tegevuse osakaal pidevalt kasvab; juhib ühtlasi tähelepanu sellele, et vabatahtliku tegevuse edendamine seoses oskuste omandamise, arendamise või säilitamisega ei tohiks päädida sellega, et vabatahtlikust tegevusest saab kohustuslik nõue, kuna see ei sobi kokku vabatahtlikkuse olemusega;

| 52. | palub, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning EL teavitaksid vabatahtlikus tegevuses osalejaid ja nende partnereid olemasolevatest Euroopa programmidest, eelkõige nendest, mille eesmärk on Euroopa territoriaalne koostöö ühtekuuluvuspoliitika raames, ning lihtsustaksid nendele juurdepääsu, et neist oleks rohkem kasu piiriüleste projektide ja tegevuste jaoks; |
| --- | --- |

52.

palub, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning EL teavitaksid vabatahtlikus tegevuses osalejaid ja nende partnereid olemasolevatest Euroopa programmidest, eelkõige nendest, mille eesmärk on Euroopa territoriaalne koostöö ühtekuuluvuspoliitika raames, ning lihtsustaksid nendele juurdepääsu, et neist oleks rohkem kasu piiriüleste projektide ja tegevuste jaoks;

| 53. | kutsub liikmesriike üles edendama ja rakendama piiriülese vabatahtliku tegevuse riiklikke kavasid, et toetada selle arengut kogu ELis; |
| --- | --- |

53.

kutsub liikmesriike üles edendama ja rakendama piiriülese vabatahtliku tegevuse riiklikke kavasid, et toetada selle arengut kogu ELis;

| 54. | palub komisjonil eelkõige uute mitmeaastaste programmide väljatöötamise raames ning vabatahtliku tegevuse Euroopa aastal (2011) saadud väärtuslikke kogemusi arvestades tagada, et rahastamine oleks tagatud vabatahtliku tegevuse projektidele ja struktuuridele, ning ergutada ja soodustada tõhusat institutsioonidevahelist koordineerimist, et edendada vabatahtliku tegevuse rolli ELi poliitikas; |
| --- | --- |

54.

palub komisjonil eelkõige uute mitmeaastaste programmide väljatöötamise raames ning vabatahtliku tegevuse Euroopa aastal (2011) saadud väärtuslikke kogemusi arvestades tagada, et rahastamine oleks tagatud vabatahtliku tegevuse projektidele ja struktuuridele, ning ergutada ja soodustada tõhusat institutsioonidevahelist koordineerimist, et edendada vabatahtliku tegevuse rolli ELi poliitikas;

| 55. | kutsub komisjoni üles tagama, et teave kättesaadava rahastamise ja asjakohaste programmide kohta on vabatahtlike juhitavatele projektidele vabalt kättesaadav ning et ülemäärane bürokraatia ei tee taotluskorda ligipääsmatuks; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles tagama, et teave kättesaadava rahastamise ja asjakohaste programmide kohta on vabatahtlike juhitavatele projektidele vabalt kättesaadav ning et ülemäärane bürokraatia ei tee taotluskorda ligipääsmatuks;

| 56. | palub komisjonil tagada piiriülest vabatahtlikku tegevust toetavate eri poliitikavaldkondade programmide piisav rahastamine; julgustab liikmesriike riikliku ja piiriülese vabatahtliku tegevuse ergutusskeeme aktiivselt rakendama; nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks vabatahtliku tegevuse infrastruktuuri rahastamisele; on seisukohal, et vabatahtliku tegevuse riiklik toetamine peaks toimuma ilma ühtegi organisatsiooni diskrimineerimata; |
| --- | --- |

56.

palub komisjonil tagada piiriülest vabatahtlikku tegevust toetavate eri poliitikavaldkondade programmide piisav rahastamine; julgustab liikmesriike riikliku ja piiriülese vabatahtliku tegevuse ergutusskeeme aktiivselt rakendama; nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks vabatahtliku tegevuse infrastruktuuri rahastamisele; on seisukohal, et vabatahtliku tegevuse riiklik toetamine peaks toimuma ilma ühtegi organisatsiooni diskrimineerimata;

| 57. | teeb ettepaneku luua eri liikmesriikide vabatahtlike organisatsioonide piiriülene võrgustik, koordineerides praeguste organisatsioonide tegevust ning soodustades heade tavade ja kogemuste vahetust, ning on seisukohal, et uued kontaktpunktid tuleks avada ainult liikmesriikides, kus neid veel ei eksisteeri; |
| --- | --- |

57.

teeb ettepaneku luua eri liikmesriikide vabatahtlike organisatsioonide piiriülene võrgustik, koordineerides praeguste organisatsioonide tegevust ning soodustades heade tavade ja kogemuste vahetust, ning on seisukohal, et uued kontaktpunktid tuleks avada ainult liikmesriikides, kus neid veel ei eksisteeri;

| 58. | palub komisjonil teha ettepaneku Euroopa ühingute põhikirja kohta, mis annaks neile tegutsemiseks õigusraamistiku, vähendada piiriülese vabatahtliku tegevusega seotud halduskulusid ning luua Euroopa tasandil vabatahtliku tegevuse struktuurid, mis ergutavad vabatahtlike liikuvust ELis; |
| --- | --- |

58.

palub komisjonil teha ettepaneku Euroopa ühingute põhikirja kohta, mis annaks neile tegutsemiseks õigusraamistiku, vähendada piiriülese vabatahtliku tegevusega seotud halduskulusid ning luua Euroopa tasandil vabatahtliku tegevuse struktuurid, mis ergutavad vabatahtlike liikuvust ELis;

| 59. | rõhutab vabatahtliku tegevuse rolli ELi poliitika edendamises; |
| --- | --- |

59.

rõhutab vabatahtliku tegevuse rolli ELi poliitika edendamises;

| 60. | kutsub komisjoni üles vabatahtlikku tegevust asjakohastes ELi poliitikavaldkondades vääriliselt tunnustama ja edendama, võttes arvesse nimetatud tegevuse laiahaardelisust ning tagades, et poliitikas edendatakse vabatahtliku tegevuse arengut ja tugevdatakse kõigi ühiskonnakihtide kaasamist; |
| --- | --- |

60.

kutsub komisjoni üles vabatahtlikku tegevust asjakohastes ELi poliitikavaldkondades vääriliselt tunnustama ja edendama, võttes arvesse nimetatud tegevuse laiahaardelisust ning tagades, et poliitikas edendatakse vabatahtliku tegevuse arengut ja tugevdatakse kõigi ühiskonnakihtide kaasamist;

| 61. | kutsub komisjoni üles tunnustama ELi programmide ja projektide raames vääriliselt vabatahtlike töö tegelikku panust ühiskonna heaks; |
| --- | --- |

61.

kutsub komisjoni üles tunnustama ELi programmide ja projektide raames vääriliselt vabatahtlike töö tegelikku panust ühiskonna heaks;

| 62. | kutsub komisjoni üles eraldama piisavad vahendid Euroopa Vabatahtlike Keskuse Arengufondi loomiseks, et arendada vabatahtliku tegevuse tugiinfrastruktuuri; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni üles eraldama piisavad vahendid Euroopa Vabatahtlike Keskuse Arengufondi loomiseks, et arendada vabatahtliku tegevuse tugiinfrastruktuuri;

| 63. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võimaldada vabatahtliku tegevuse aja arvestamist kõikide ELi rahastatavates programmide puhul kaasrahastamisena (mitterahalise sissemaksena, millel on rahaline väärtus); |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võimaldada vabatahtliku tegevuse aja arvestamist kõikide ELi rahastatavates programmide puhul kaasrahastamisena (mitterahalise sissemaksena, millel on rahaline väärtus);

| 64. | soovitab komisjonil ja liikmesriikidel tagada 2011. aasta ja tulevaste aastate meetmete sidusus, lisades aktiivsena vananemise Euroopa aastale (2012) ja kavandatavale Euroopa kodanike aastale (2013) jõuliselt vabatahtliku tegevuse mõõtme kui aktiivse kodanikkonna väljenduse, mis soodustab eakate kodanike sotsiaalset kaasatust; |
| --- | --- |

64.

soovitab komisjonil ja liikmesriikidel tagada 2011. aasta ja tulevaste aastate meetmete sidusus, lisades aktiivsena vananemise Euroopa aastale (2012) ja kavandatavale Euroopa kodanike aastale (2013) jõuliselt vabatahtliku tegevuse mõõtme kui aktiivse kodanikkonna väljenduse, mis soodustab eakate kodanike sotsiaalset kaasatust;

| 65. | juhib tähelepanu vabatahtliku tegevuse propageerimise vajadusele, eriti kodanike Euroopa aasta 2013 raames, ja kutsub komisjoni üles võtma vabatahtliku tegevuse toetamise rahvusvahelisse arenguabipoliitikasse, eelkõige eesmärgiga saavutada kõik aastatuhande arengueesmärkides seatud sihid; |
| --- | --- |

65.

juhib tähelepanu vabatahtliku tegevuse propageerimise vajadusele, eriti kodanike Euroopa aasta 2013 raames, ja kutsub komisjoni üles võtma vabatahtliku tegevuse toetamise rahvusvahelisse arenguabipoliitikasse, eelkõige eesmärgiga saavutada kõik aastatuhande arengueesmärkides seatud sihid;

| 66. | toetab solidaarsust käsitleva ettepaneku ametlikku käsitlemist ELi institutsioonide vahelises inimressursside programmis, et hõlbustada institutsioonide töötajate ja praktikantide osalemist vabatahtlikus tegevuses ning ühiskondlikus ja humanitaartegevuses osana töötajate koolitusest ja ka vabal ajal; |
| --- | --- |

66.

toetab solidaarsust käsitleva ettepaneku ametlikku käsitlemist ELi institutsioonide vahelises inimressursside programmis, et hõlbustada institutsioonide töötajate ja praktikantide osalemist vabatahtlikus tegevuses ning ühiskondlikus ja humanitaartegevuses osana töötajate koolitusest ja ka vabal ajal;

| 67. | rõhutab asjaolu, et esildatud programm aitab kulusid kokku hoida, annab suurt lisandväärtust ning aitab rakendada ELi poliitikat ja programme; |
| --- | --- |

67.

rõhutab asjaolu, et esildatud programm aitab kulusid kokku hoida, annab suurt lisandväärtust ning aitab rakendada ELi poliitikat ja programme;

| 68. | soovitab komisjonil hoida kasulikke kontaktpunkte, mis on loodud paljusid vabatahtliku tegevuse organisatsioone ja kodanikuühiskonna võrgustikke liitva algatusega „EVY 2011 Alliance” ja sellele järgnenud vabatahtlike platvormiga, samuti valdkonna riiklike koordineerimisasutuste, strateegiliste partnerite ning riikide valitsuste esindajatega, võttes arvesse vabatahtliku tegevuse eest vastutavate asutuste suurt hulka ELis, ning julgustab neid kontaktpunkte osalema kavandatud keskses ELi portaalis, mis oleks üleeuroopaline foorum ning aitaks lihtsustada kooskõlastamist ja suurendada piiriülest tegevust; |
| --- | --- |

68.

soovitab komisjonil hoida kasulikke kontaktpunkte, mis on loodud paljusid vabatahtliku tegevuse organisatsioone ja kodanikuühiskonna võrgustikke liitva algatusega „EVY 2011 Alliance” ja sellele järgnenud vabatahtlike platvormiga, samuti valdkonna riiklike koordineerimisasutuste, strateegiliste partnerite ning riikide valitsuste esindajatega, võttes arvesse vabatahtliku tegevuse eest vastutavate asutuste suurt hulka ELis, ning julgustab neid kontaktpunkte osalema kavandatud keskses ELi portaalis, mis oleks üleeuroopaline foorum ning aitaks lihtsustada kooskõlastamist ja suurendada piiriülest tegevust;

| 69. | rõhutab kontaktide võrgustike ja heade tavade vahetamise olulisust, et levitada teavet olemasolevate ELi menetluste kohta, mis võivad aidata ja toetada piiriüleseid vabatahtliku tegevuse projekte; |
| --- | --- |

69.

rõhutab kontaktide võrgustike ja heade tavade vahetamise olulisust, et levitada teavet olemasolevate ELi menetluste kohta, mis võivad aidata ja toetada piiriüleseid vabatahtliku tegevuse projekte;

| 70. | palub komisjonil seal, kus ta peab kohaseks, järgida soovitusi, mis sisalduvad Euroopa vabatahtliku tegevuse poliitilises kavas (Policy Agenda on Volunteering in Europe, PAVE), mille koostasid algatuses „EVY 2011 Alliane” osalenud vabatahtlike organisatsioonid; |
| --- | --- |

70.

palub komisjonil seal, kus ta peab kohaseks, järgida soovitusi, mis sisalduvad Euroopa vabatahtliku tegevuse poliitilises kavas (Policy Agenda on Volunteering in Europe, PAVE), mille koostasid algatuses „EVY 2011 Alliane” osalenud vabatahtlike organisatsioonid;

| 71. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

71.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.

(2)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 45.

(3)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 32.

(4)  ELT L 17, 22.1.2010, lk 43.

(5)  ELT C 168, 20.7.2006, lk 1.

(6)  ELT C 241, 20.9.2008, lk 1.

(7)  ELT C 319, 13.12.2008, lk 8.

(8)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 5.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0101.

(10)  ELT C 372, 20.12.2011, lk 24.

(11)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 9.

(12)  ELT L 375, 23.12.2004, lk 12.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/22

---

Teisipäev, 12. juuni 2012Elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse: üleilmse küberjulgeoleku suunas

P7_TA(2012)0237

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse kohta – saavutused ja edasised sammud: üleilmse küberjulgeoleku suunas (2011/2284(INI))

2013/C 332 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni Euroopa uue digitaalse tegevuskava kohta: 2015.eu (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni Euroopa uue digitaalse tegevuskava kohta: 2015.eu (1),

| — | võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni interneti haldamise järgmiste sammude kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni interneti haldamise järgmiste sammude kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa lairibaühenduse kohta: investeering digitaalvaldkonnale tuginevasse majanduskasvu (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa lairibaühenduse kohta: investeering digitaalvaldkonnale tuginevasse majanduskasvu (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A7-0167/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A7-0167/2012),

| A. | arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate (IKT) võimalusi majanduse ja ühiskonna edendamisel suudetakse täielikult ära kasutada vaid siis, kui kasutajad usaldavad nende turvalisust ja vastupidavust ning kui internetikeskkonnas tagatakse tulemuslikult kehtivate õigusaktide täitmine küsimustes, nagu andmete puutumatus ja intellektuaalse omandi õigused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate (IKT) võimalusi majanduse ja ühiskonna edendamisel suudetakse täielikult ära kasutada vaid siis, kui kasutajad usaldavad nende turvalisust ja vastupidavust ning kui internetikeskkonnas tagatakse tulemuslikult kehtivate õigusaktide täitmine küsimustes, nagu andmete puutumatus ja intellektuaalse omandi õigused;

| B. | arvestades, et interneti ja IKT mõju kodanike elu eri aspektidele suureneb kiiresti, ning arvestades, et need on sotsiaalse suhtluse, kultuurilise rikastumise ja majanduskasvu peamiseks edasiviivaks jõuks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et interneti ja IKT mõju kodanike elu eri aspektidele suureneb kiiresti, ning arvestades, et need on sotsiaalse suhtluse, kultuurilise rikastumise ja majanduskasvu peamiseks edasiviivaks jõuks;

| C. | arvestades, et IKT- ja internetiturvalisus on ulatuslik kontseptsioon, millel on üleilmne mõju majanduslikele, sotsiaalsetele, tehnoloogilistele ja sõjalistele aspektidele, mis nõuab kohustuste selget määratlemist ja eristamist ning kindlat rahvusvahelise koostöö mehhanismi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et IKT- ja internetiturvalisus on ulatuslik kontseptsioon, millel on üleilmne mõju majanduslikele, sotsiaalsetele, tehnoloogilistele ja sõjalistele aspektidele, mis nõuab kohustuste selget määratlemist ja eristamist ning kindlat rahvusvahelise koostöö mehhanismi;

| D. | arvestades, et ELi digitaalarengu tegevuskava juhtalgatuse eesmärk on edendada IKT tugevdamise alusel Euroopa konkurentsivõimet ning luua tingimused suure ja jõulise majanduskasvu ning tehnoloogiapõhiste töökohtade jaoks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi digitaalarengu tegevuskava juhtalgatuse eesmärk on edendada IKT tugevdamise alusel Euroopa konkurentsivõimet ning luua tingimused suure ja jõulise majanduskasvu ning tehnoloogiapõhiste töökohtade jaoks;

| E. | arvestades, et erasektor on jätkuvalt peamine investor infoturbetoodetesse, -teenustesse, -rakendustesse ja infrastruktuuri ning on nende omanik ja haldaja, olles viimase kümnendi jooksul investeerinud miljardeid eurosid; arvestades, et erasektori osalust tuleks suurendada asjakohaste poliitiliste strateegiatega, et suurendada avaliku sektori, erasektori või avaliku ja erasektori omanduses olevate või nende hallatavate infrastruktuuride vastupidavust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et erasektor on jätkuvalt peamine investor infoturbetoodetesse, -teenustesse, -rakendustesse ja infrastruktuuri ning on nende omanik ja haldaja, olles viimase kümnendi jooksul investeerinud miljardeid eurosid; arvestades, et erasektori osalust tuleks suurendada asjakohaste poliitiliste strateegiatega, et suurendada avaliku sektori, erasektori või avaliku ja erasektori omanduses olevate või nende hallatavate infrastruktuuride vastupidavust;

| F. | arvestades, et IKT-võrkude, -teenuste ja -tehnoloogiate kõrgetasemelise turvalisuse ja vastupidavuse arendamine suurendab ELi majanduse konkurentsivõimet, parandades nii küberriskide hindamist ja maandamist kui varustades ELi majandust tervikuna tugevamate infoinfrastruktuuridega innovatsiooni ja majanduskasvu toetamiseks, mis loob ettevõtjatele uusi võimalusi tootlikkuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et IKT-võrkude, -teenuste ja -tehnoloogiate kõrgetasemelise turvalisuse ja vastupidavuse arendamine suurendab ELi majanduse konkurentsivõimet, parandades nii küberriskide hindamist ja maandamist kui varustades ELi majandust tervikuna tugevamate infoinfrastruktuuridega innovatsiooni ja majanduskasvu toetamiseks, mis loob ettevõtjatele uusi võimalusi tootlikkuse suurendamiseks;

| G. | arvestades, et õiguskaitseorganite andmetest küberkuritegevuse kohta (mis hõlmavad küberrünnakuid, aga ka muud laadi internetikuritegevust) nähtub, et kuritegevus on mitmes Euroopa riigis märgatavalt suurenenud; arvestades siiski asjaolu, et nii õiguskaitseorganitelt kui ka infoturbeintsidentidega tegelevatelt rühmadelt (CERT) pärit statistiliselt representatiivseid andmeid küberrünnakute kohta on vähe ja neid tuleb tulevikus paremini koguda, sest see võimaldab õiguskaitseorganitel kogu ELis jõulisemalt reageerida ning pidevalt arenevatele küberohtudele paremini informeeritult õigusaktide abil reageerida; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et õiguskaitseorganite andmetest küberkuritegevuse kohta (mis hõlmavad küberrünnakuid, aga ka muud laadi internetikuritegevust) nähtub, et kuritegevus on mitmes Euroopa riigis märgatavalt suurenenud; arvestades siiski asjaolu, et nii õiguskaitseorganitelt kui ka infoturbeintsidentidega tegelevatelt rühmadelt (CERT) pärit statistiliselt representatiivseid andmeid küberrünnakute kohta on vähe ja neid tuleb tulevikus paremini koguda, sest see võimaldab õiguskaitseorganitel kogu ELis jõulisemalt reageerida ning pidevalt arenevatele küberohtudele paremini informeeritult õigusaktide abil reageerida;

| H. | arvestades, et asjakohane infoturbe tase on kriitilise tähtsusega internetipõhiste teenuste jõuliseks kasvuks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et asjakohane infoturbe tase on kriitilise tähtsusega internetipõhiste teenuste jõuliseks kasvuks;

| I. | arvestades, et hiljutised küberjuhtumid, häired ja rünnakud ELi institutsioonide, tööstuse ning liikmesriikide infoinfrastruktuuride vastu annavad tunnistust vajadusest luua vastupidav, innovaatiline ja tulemuslik elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse süsteem, mis põhineb täielikul rahvusvahelisel koostööl ja liikmesriikidele kehtivatel vastupidavuse miinimumstandarditel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hiljutised küberjuhtumid, häired ja rünnakud ELi institutsioonide, tööstuse ning liikmesriikide infoinfrastruktuuride vastu annavad tunnistust vajadusest luua vastupidav, innovaatiline ja tulemuslik elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse süsteem, mis põhineb täielikul rahvusvahelisel koostööl ja liikmesriikidele kehtivatel vastupidavuse miinimumstandarditel;

| J. | arvestades, et IKT uute võimaluste, näiteks pilvandmetöötluse kiire arengu tõttu tuleb pöörata palju tähelepanu turvalisusele, et võimaldada tehnoloogilistest saavutustest täit kasu saada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et IKT uute võimaluste, näiteks pilvandmetöötluse kiire arengu tõttu tuleb pöörata palju tähelepanu turvalisusele, et võimaldada tehnoloogilistest saavutustest täit kasu saada;

| K. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud, et andmete puutumatuse ja kaitse, võrgu neutraalsuse ning intellektuaalse omandi õiguste kaitse suhtes kohaldataks kõrgeid standardeid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud, et andmete puutumatuse ja kaitse, võrgu neutraalsuse ning intellektuaalse omandi õiguste kaitse suhtes kohaldataks kõrgeid standardeid;

Meetmed elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse tugevdamiseks riikide ja liidu tasandil

| 1. | väljendab heameelt elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitset käsitleva Euroopa tegevuskava rakendamise üle liikmesriikides, sealhulgas elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi (CIWIN) loomise üle; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitset käsitleva Euroopa tegevuskava rakendamise üle liikmesriikides, sealhulgas elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi (CIWIN) loomise üle;

| 2. | on seisukohal, et elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse alased jõupingutused edendavad nii kodanike üldist julgeolekut kui parandavad ka kodanike arusaama julgeolekust ning usaldust valitsuse poolt nende kaitseks võetavate meetmete vastu; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse alased jõupingutused edendavad nii kodanike üldist julgeolekut kui parandavad ka kodanike arusaama julgeolekust ning usaldust valitsuse poolt nende kaitseks võetavate meetmete vastu;

| 3. | tunnustab asjaolu, et komisjon kaalub nõukogu direktiivi nr 2008/114/EÜ (4) läbivaatamist, ning nõuab, et enne edasiste sammude astumist esitataks tõendeid direktiivi tulemuslikkuse ja mõju kohta; nõuab direktiivi rakendusala laiendamise kaalumist, eriti IKT-sektori ning finantsteenuste lisamisega; nõuab lisaks selliste valdkondade arvessevõtmist, nagu tervishoid, toidu ja vee tarnesüsteemid, tuumaenergia alased teadusuuringud ja tööstus (juhul kui neid ei käsitleta erisätetes); on seisukohal, et kõnealused sektorid peaksid saama samuti kasu CIWINi sektoriülesest lähenemisviisist (mis koosneb koostööst, hoiatussüsteemist ja parimate tavade vahetamisest); |
| --- | --- |

3.

tunnustab asjaolu, et komisjon kaalub nõukogu direktiivi nr 2008/114/EÜ (4) läbivaatamist, ning nõuab, et enne edasiste sammude astumist esitataks tõendeid direktiivi tulemuslikkuse ja mõju kohta; nõuab direktiivi rakendusala laiendamise kaalumist, eriti IKT-sektori ning finantsteenuste lisamisega; nõuab lisaks selliste valdkondade arvessevõtmist, nagu tervishoid, toidu ja vee tarnesüsteemid, tuumaenergia alased teadusuuringud ja tööstus (juhul kui neid ei käsitleta erisätetes); on seisukohal, et kõnealused sektorid peaksid saama samuti kasu CIWINi sektoriülesest lähenemisviisist (mis koosneb koostööst, hoiatussüsteemist ja parimate tavade vahetamisest);

| 4. | toonitab, kui tähtis on luua ja tagada Euroopa teadustöö kestev integratsioon, et säilitada ja tugevdada Euroopa tipptaset elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

4.

toonitab, kui tähtis on luua ja tagada Euroopa teadustöö kestev integratsioon, et säilitada ja tugevdada Euroopa tipptaset elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse valdkonnas;

| 5. | seoses sellega, et liikmesriikide ja Euroopa elutähtsad infoinfrastruktuurid on vastastikku seotud, üksteisest äärmiselt sõltuvad, tundlikud, strateegilised ja haavatavad, nõuab minimaalsete vastupidavuse standardite perioodilist ajakohastamist, et olla valmis ja reageerida häirete, vahejuhtumite, hävitamiskatsete või rünnakute korral, mis on põhjustatud näiteks liiga nõrgast infrastruktuurist või ebapiisavalt kindlustatud lõppterminalidest; |
| --- | --- |

5.

seoses sellega, et liikmesriikide ja Euroopa elutähtsad infoinfrastruktuurid on vastastikku seotud, üksteisest äärmiselt sõltuvad, tundlikud, strateegilised ja haavatavad, nõuab minimaalsete vastupidavuse standardite perioodilist ajakohastamist, et olla valmis ja reageerida häirete, vahejuhtumite, hävitamiskatsete või rünnakute korral, mis on põhjustatud näiteks liiga nõrgast infrastruktuurist või ebapiisavalt kindlustatud lõppterminalidest;

| 6. | rõhutab infoturbestandardite ja -protokollide tähtsust ning toetab 2011. aasta otsust volitada Euroopa Standardikomiteed, Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteed ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituuti kehtestama turbestandardid; |
| --- | --- |

6.

rõhutab infoturbestandardite ja -protokollide tähtsust ning toetab 2011. aasta otsust volitada Euroopa Standardikomiteed, Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteed ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituuti kehtestama turbestandardid;

| 7. | eeldab, et elutähtsate infoinfrastruktuuride omanikud ja haldajad võimaldavad ja vajaduse korral aitavad kasutajatel rakendada asjakohaseid vahendeid enda kaitsmiseks pahatahtlike rünnakute ja/või häirete eest, vajadusel nii inimeste kui ka automaatseadmete juhendamisel; |
| --- | --- |

7.

eeldab, et elutähtsate infoinfrastruktuuride omanikud ja haldajad võimaldavad ja vajaduse korral aitavad kasutajatel rakendada asjakohaseid vahendeid enda kaitsmiseks pahatahtlike rünnakute ja/või häirete eest, vajadusel nii inimeste kui ka automaatseadmete juhendamisel;

| 8. | toetab liidu tasandi koostööd avaliku ja erasektori sidusrühmade vahel ning ergutab nende pingutusi töötada välja ja rakendada turvalisuse ja vastupidavuse standardid riikliku ja Euroopa tasandi tsiviilotstarbeliste (kas avaliku sektori, erasektori või avaliku ja erasektori) elutähtsate infoinfrastruktuuride jaoks; |
| --- | --- |

8.

toetab liidu tasandi koostööd avaliku ja erasektori sidusrühmade vahel ning ergutab nende pingutusi töötada välja ja rakendada turvalisuse ja vastupidavuse standardid riikliku ja Euroopa tasandi tsiviilotstarbeliste (kas avaliku sektori, erasektori või avaliku ja erasektori) elutähtsate infoinfrastruktuuride jaoks;

| 9. | rõhutab, kui tähtsad on üleeuroopalised õppused ulatuslikele võrguturbeintsidentidele reageerimiseks ning ühtsete ohuhinnangu standardite kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, kui tähtsad on üleeuroopalised õppused ulatuslikele võrguturbeintsidentidele reageerimiseks ning ühtsete ohuhinnangu standardite kindlaksmääramine;

| 10. | kutsub komisjoni koostöös liikmesriikidega hindama elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse tegevuskava rakendamist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid looksid hästi toimivad riikide või valitsuste CERTid, töötaksid välja riiklikud küberjulgeoleku strateegiad, korraldaksid regulaarseid riiklikke ja üleeuroopalisi küberjuhtumite õppusi, töötaksid välja riiklikud küberjuhtumitega seotud situatsiooniplaanid ning osaleksid Euroopa küberjuhtumitega seotud situatsiooniplaani väljatöötamisel 2012. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni koostöös liikmesriikidega hindama elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse tegevuskava rakendamist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid looksid hästi toimivad riikide või valitsuste CERTid, töötaksid välja riiklikud küberjulgeoleku strateegiad, korraldaksid regulaarseid riiklikke ja üleeuroopalisi küberjuhtumite õppusi, töötaksid välja riiklikud küberjuhtumitega seotud situatsiooniplaanid ning osaleksid Euroopa küberjuhtumitega seotud situatsiooniplaani väljatöötamisel 2012. aasta lõpuks;

| 11. | soovitab kehtestada haldaja turvalisuse tagamise kavad või samaväärsed meetmed kõigis Euroopa elutähtsates infoinfrastruktuurides ning nimetada turvalisuse kontaktametnikud; |
| --- | --- |

11.

soovitab kehtestada haldaja turvalisuse tagamise kavad või samaväärsed meetmed kõigis Euroopa elutähtsates infoinfrastruktuurides ning nimetada turvalisuse kontaktametnikud;

| 12. | tervitab nõukogu raamotsuse 2005/222/JSK (5) (infosüsteemide vastu suunatud rünnete kohta) praegust läbivaatamist; märgib, et vaja on kooskõlastada ELi pingutused laiaulatuslike küberrünnakute tõrjumiseks, kaasates Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA), liikmesriikide CERTide ja tulevase Euroopa CERTi pädevused; |
| --- | --- |

12.

tervitab nõukogu raamotsuse 2005/222/JSK (5) (infosüsteemide vastu suunatud rünnete kohta) praegust läbivaatamist; märgib, et vaja on kooskõlastada ELi pingutused laiaulatuslike küberrünnakute tõrjumiseks, kaasates Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA), liikmesriikide CERTide ja tulevase Euroopa CERTi pädevused;

| 13. | on seisukohal, et ENISA võib etendada Euroopa tasandil elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitsel keskset rolli liikmesriikidele ning Euroopa Liidu institutsioonidele ja asutustele tehniliste eriteadmiste andmise ning Euroopa ja üleilmsel tasandil infosüsteemide turvalisust käsitlevate aruannete ja analüüside koostamise kaudu; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et ENISA võib etendada Euroopa tasandil elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitsel keskset rolli liikmesriikidele ning Euroopa Liidu institutsioonidele ja asutustele tehniliste eriteadmiste andmise ning Euroopa ja üleilmsel tasandil infosüsteemide turvalisust käsitlevate aruannete ja analüüside koostamise kaudu;

ELi edasine tegevus internetiturvalisuse suurendamise nimel

| 14. | nõuab tungivalt, et ENISA koordineeriks ja viiks igal aastal läbi ELi internetiturvalisuse teadlikkuse kuud, nii et küberjulgeolekuga seotud probleemid saaksid liikmesriikide ja ELi kodanike eritähelepanu osaliseks; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et ENISA koordineeriks ja viiks igal aastal läbi ELi internetiturvalisuse teadlikkuse kuud, nii et küberjulgeolekuga seotud probleemid saaksid liikmesriikide ja ELi kodanike eritähelepanu osaliseks;

| 15. | avaldab ENISA-le kooskõlas digitaalarengu tegevuskava eesmärkidega toetust selle võrgu- ja infoturbega seotud kohustuste täitmisel ning eelkõige liikmesriikide juhendamisel ja nõustamisel selles, kuidas saavutada nende CERTide põhipädevused, ning parimate tavade vahetamise toetamisel usaldusliku keskkonna väljaarendamise kaudu; kutsub ametit üles konsulteerima asjaomaste sidusrühmadega, eesmärgiga määratleda sarnased küberjulgeolekumeetmed eravõrkude ja -infrastruktuuride omanikele ja haldajatele, ning abistama vastavalt vajadusele komisjoni ja liikmesriike riikide ja Euroopa CERTide ning infrastruktuuri omanike ja haldajate seas infoturbe sertifitseerimiskavade, käitumisnormide ja koostöötavade väljatöötamises ja kasutuselevõtus tehnoloogiliselt neutraalsete ühiste miinimumstandardite määratlemise kaudu; |
| --- | --- |

15.

avaldab ENISA-le kooskõlas digitaalarengu tegevuskava eesmärkidega toetust selle võrgu- ja infoturbega seotud kohustuste täitmisel ning eelkõige liikmesriikide juhendamisel ja nõustamisel selles, kuidas saavutada nende CERTide põhipädevused, ning parimate tavade vahetamise toetamisel usaldusliku keskkonna väljaarendamise kaudu; kutsub ametit üles konsulteerima asjaomaste sidusrühmadega, eesmärgiga määratleda sarnased küberjulgeolekumeetmed eravõrkude ja -infrastruktuuride omanikele ja haldajatele, ning abistama vastavalt vajadusele komisjoni ja liikmesriike riikide ja Euroopa CERTide ning infrastruktuuri omanike ja haldajate seas infoturbe sertifitseerimiskavade, käitumisnormide ja koostöötavade väljatöötamises ja kasutuselevõtus tehnoloogiliselt neutraalsete ühiste miinimumstandardite määratlemise kaudu;

| 16. | tervitab praegust ettepanekut ENISA volituste läbivaatamise kohta, eriti nende suurendamise ja ameti ülesannete laiendamise kohta; on arvamusel, et lisaks ENISA poolt liikmesriikidele pakutavatele teadmistele ja analüüsile peaks talle kuuluma mitu ELi tasandi täitevülesannet ning – koostöös USA vastavate asutustega – võrgu- ja infoturbeintsidentide ärahoidmise ja avastamisega seotud ülesanded ja liikmesriikidevahelise koostöö edendamine; juhib tähelepanu sellele, et ENISA määruse kohaselt võib ametile anda ka internetirünnakutele reageerimisega seotud lisakohustusi, eeldusel et ta lisab selgelt väärtust olemasolevatele riiklikele reageerimismehhanismidele; |
| --- | --- |

16.

tervitab praegust ettepanekut ENISA volituste läbivaatamise kohta, eriti nende suurendamise ja ameti ülesannete laiendamise kohta; on arvamusel, et lisaks ENISA poolt liikmesriikidele pakutavatele teadmistele ja analüüsile peaks talle kuuluma mitu ELi tasandi täitevülesannet ning – koostöös USA vastavate asutustega – võrgu- ja infoturbeintsidentide ärahoidmise ja avastamisega seotud ülesanded ja liikmesriikidevahelise koostöö edendamine; juhib tähelepanu sellele, et ENISA määruse kohaselt võib ametile anda ka internetirünnakutele reageerimisega seotud lisakohustusi, eeldusel et ta lisab selgelt väärtust olemasolevatele riiklikele reageerimismehhanismidele;

| 17. | tervitab 2010. ja 2011. aastal toimunud üleeuroopalisi küberjulgeolekuõppusi, mis viidi läbi üle kogu liidu ja mida vaatles ENISA, kelle eesmärk oli abistada liikmesriike üleeuroopalise situatsiooniplaani koostamisel, haldamisel ja testimisel; palub ENISA-l jätta sellised õppused oma tegevuskavva ja kaasata vastavalt vajadusele üha rohkem asjakohaseid erasektori ettevõtjaid, et suurendada Euroopa üldist internetiturvalisuse alast suutlikkust; ootab edasist laienemist rahvusvahelisel tasandil koos sarnaselt mõtlevate partneritega; |
| --- | --- |

17.

tervitab 2010. ja 2011. aastal toimunud üleeuroopalisi küberjulgeolekuõppusi, mis viidi läbi üle kogu liidu ja mida vaatles ENISA, kelle eesmärk oli abistada liikmesriike üleeuroopalise situatsiooniplaani koostamisel, haldamisel ja testimisel; palub ENISA-l jätta sellised õppused oma tegevuskavva ja kaasata vastavalt vajadusele üha rohkem asjakohaseid erasektori ettevõtjaid, et suurendada Euroopa üldist internetiturvalisuse alast suutlikkust; ootab edasist laienemist rahvusvahelisel tasandil koos sarnaselt mõtlevate partneritega;

| 18. | palub liikmesriikidel koostada riiklikud küberjuhtumitega seotud situatsiooniplaanid ning hõlmata neisse põhielemendid, nagu asjaomased kontaktpunktid ning sätted abi, ohjeldamise ja parandamise kohta piirkondlikku, riiklikku või piiriülest tähtsust omavate küberhäirete või -rünnakute korral; märgib, et samuti peaksid liikmesriigid looma riiklikul tasandil asjakohased koordineerimismehhanismid ja struktuurid, mis aitaksid parandada koordineerimist riigi pädevate asutuste vahel ning muuta nende võetud meetmed sidusamaks; |
| --- | --- |

18.

palub liikmesriikidel koostada riiklikud küberjuhtumitega seotud situatsiooniplaanid ning hõlmata neisse põhielemendid, nagu asjaomased kontaktpunktid ning sätted abi, ohjeldamise ja parandamise kohta piirkondlikku, riiklikku või piiriülest tähtsust omavate küberhäirete või -rünnakute korral; märgib, et samuti peaksid liikmesriigid looma riiklikul tasandil asjakohased koordineerimismehhanismid ja struktuurid, mis aitaksid parandada koordineerimist riigi pädevate asutuste vahel ning muuta nende võetud meetmed sidusamaks;

| 19. | soovitab komisjonil esitada ELi küberjuhtumitega seotud situatsiooniplaani kaudu siduvad meetmed riikide ja valitsuste CERTide tehniliste ja juhtimisega seotud ülesannete paremaks koordineerimiseks ELi tasandil; |
| --- | --- |

19.

soovitab komisjonil esitada ELi küberjuhtumitega seotud situatsiooniplaani kaudu siduvad meetmed riikide ja valitsuste CERTide tehniliste ja juhtimisega seotud ülesannete paremaks koordineerimiseks ELi tasandil;

| 20. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid, et kaitsta elutähtsaid infrastruktuure küberrünnakute eest ja pakkuda mooduseid elutähtsale infrastruktuurile juurdepääsu hermeetiliseks katkestamiseks, kui otsene küberrünnak ohustab tõsiselt selle nõuetekohast toimimist; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid, et kaitsta elutähtsaid infrastruktuure küberrünnakute eest ja pakkuda mooduseid elutähtsale infrastruktuurile juurdepääsu hermeetiliseks katkestamiseks, kui otsene küberrünnak ohustab tõsiselt selle nõuetekohast toimimist;

| 21. | ootab, et täielikult hakkaks toimima ELi CERT, millest saab olulisim tegur ELi institutsioonide vastu suunatud tahtlike ja pahatahtlike küberrünnakute ärahoidmisel, avastamisel, neile reageerimisel ja nendest taastumisel; |
| --- | --- |

21.

ootab, et täielikult hakkaks toimima ELi CERT, millest saab olulisim tegur ELi institutsioonide vastu suunatud tahtlike ja pahatahtlike küberrünnakute ärahoidmisel, avastamisel, neile reageerimisel ja nendest taastumisel;

| 22. | soovitab komisjonil pakkuda välja siduvad meetmed, mille eesmärk on kehtestada minimaalsed turva- ja vastupidavusstandardid ning parandada koordineerimist liikmesriikide CERTide vahel; |
| --- | --- |

22.

soovitab komisjonil pakkuda välja siduvad meetmed, mille eesmärk on kehtestada minimaalsed turva- ja vastupidavusstandardid ning parandada koordineerimist liikmesriikide CERTide vahel;

| 23. | palub liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel tagada selliste hästi toimivate CERTide olemasolu, millel on kokkulepitud parimatel tavadel põhinevad minimaalsed pädevused turvalisuse ja vastupidavuse vallas; juhib tähelepanu, et riikide CERTid peaksid kuuluma tulemuslikku võrgustikku, milles vahetatakse asjakohast teavet kooskõlas vajalike konfidentsiaalsusstandarditega; nõuab ööpäevaringselt tegutseva elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse teenuse loomist igas liikmesriigis ning riikide kontaktpunktide suhtes kohaldatava ühise Euroopa hädaolukordade protokolli koostamist; |
| --- | --- |

23.

palub liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel tagada selliste hästi toimivate CERTide olemasolu, millel on kokkulepitud parimatel tavadel põhinevad minimaalsed pädevused turvalisuse ja vastupidavuse vallas; juhib tähelepanu, et riikide CERTid peaksid kuuluma tulemuslikku võrgustikku, milles vahetatakse asjakohast teavet kooskõlas vajalike konfidentsiaalsusstandarditega; nõuab ööpäevaringselt tegutseva elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse teenuse loomist igas liikmesriigis ning riikide kontaktpunktide suhtes kohaldatava ühise Euroopa hädaolukordade protokolli koostamist;

| 24. | rõhutab, et andmete ning riiklike võrkude ja infrastruktuuride kaitsmiseks on ülioluline luua usaldus ja edendada liikmesriikide vahelist koostööd; palub komisjonil soovitada ühist menetlust ühise lähenemisviisi kindlaksmääramiseks ja kasutuselevõtuks, et võidelda piiriüleste IKT-ohtudega, eeldades et liikmesriigid esitavad komisjonile üldteavet oma elutähtsate infoinfrastruktuuride riskide, ohtude ja haavatavuse kohta; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et andmete ning riiklike võrkude ja infrastruktuuride kaitsmiseks on ülioluline luua usaldus ja edendada liikmesriikide vahelist koostööd; palub komisjonil soovitada ühist menetlust ühise lähenemisviisi kindlaksmääramiseks ja kasutuselevõtuks, et võidelda piiriüleste IKT-ohtudega, eeldades et liikmesriigid esitavad komisjonile üldteavet oma elutähtsate infoinfrastruktuuride riskide, ohtude ja haavatavuse kohta;

| 25. | väljendab heameelt komisjoni algatuse üle töötada 2013. aastaks välja Euroopa teabe jagamise ja hoiatussüsteem; |
| --- | --- |

25.

väljendab heameelt komisjoni algatuse üle töötada 2013. aastaks välja Euroopa teabe jagamise ja hoiatussüsteem;

| 26. | väljendab heameelt erinevate komisjoni algatatud konsultatsioonide üle sidusrühmadega internetiturvalisuse ja elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse teemal, nagu vastupidavust käsitlev Euroopa avaliku ja erasektori partnerlus; tunnustab IKT-müüjate juba märkimisväärset osalemist ja pühendumust selles valdkonnas, innustab komisjoni tegema edasisi pingutusi akadeemiliste ringkondade ja IKT-kasutajate ühenduste julgustamisel, et nad oleksid aktiivsemad, ning konstruktiivse, paljusid sidusrühmi kaasava dialoogi tugevdamisel küberjulgeoleku probleemide teemal; toetab digitaalse assamblee kui elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse haldusraamistiku edasiarendamist; |
| --- | --- |

26.

väljendab heameelt erinevate komisjoni algatatud konsultatsioonide üle sidusrühmadega internetiturvalisuse ja elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse teemal, nagu vastupidavust käsitlev Euroopa avaliku ja erasektori partnerlus; tunnustab IKT-müüjate juba märkimisväärset osalemist ja pühendumust selles valdkonnas, innustab komisjoni tegema edasisi pingutusi akadeemiliste ringkondade ja IKT-kasutajate ühenduste julgustamisel, et nad oleksid aktiivsemad, ning konstruktiivse, paljusid sidusrühmi kaasava dialoogi tugevdamisel küberjulgeoleku probleemide teemal; toetab digitaalse assamblee kui elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse haldusraamistiku edasiarendamist;

| 27. | väljendab heameelt Euroopa liikmesriikide foorumi seni tehtud töö üle sektoripõhiste kriteeriumide kehtestamisel, et määrata kindlaks Euroopa elutähtsad infrastruktuurid, keskendudes tava- ja mobiilsidele, ning interneti vastupidavust ja stabiilsust käsitlevate ELi põhimõtete ja suuniste arutamisel; loodab liikmesriikide jätkuvale üksmeele saavutamisele ja julgustab sellega seoses foorumit täiendama praegust füüsilise varale keskendunud käsitusviisi jõupingutustega hõlmata ka loogilise infrastruktuuri vara, mis muutub virtualiseerimis- ja pilvandmetöötlustehnoloogia edasiarendamisel üha olulisemaks elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse tõhususe seisukohast; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt Euroopa liikmesriikide foorumi seni tehtud töö üle sektoripõhiste kriteeriumide kehtestamisel, et määrata kindlaks Euroopa elutähtsad infrastruktuurid, keskendudes tava- ja mobiilsidele, ning interneti vastupidavust ja stabiilsust käsitlevate ELi põhimõtete ja suuniste arutamisel; loodab liikmesriikide jätkuvale üksmeele saavutamisele ja julgustab sellega seoses foorumit täiendama praegust füüsilise varale keskendunud käsitusviisi jõupingutustega hõlmata ka loogilise infrastruktuuri vara, mis muutub virtualiseerimis- ja pilvandmetöötlustehnoloogia edasiarendamisel üha olulisemaks elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse tõhususe seisukohast;

| 28. | soovitab komisjonil algatada avalik üleeuroopaline hariduskampaania, mis on suunatud nii erakasutajate kui ka ettevõtjatest lõppkasutajate harimisele ja teadlikkuse tõstmisele võimalike ohtude kohta internetis ning paiksete ja mobiilsete IKT-seadmete kohta kasutusahela igas osas kui ka üksikisikute turvalisema internetikäitumise edendamisele; tuletab sellega seoses meelde aegunud IT-seadmete ja tarkvaraga seotud riske; |
| --- | --- |

28.

soovitab komisjonil algatada avalik üleeuroopaline hariduskampaania, mis on suunatud nii erakasutajate kui ka ettevõtjatest lõppkasutajate harimisele ja teadlikkuse tõstmisele võimalike ohtude kohta internetis ning paiksete ja mobiilsete IKT-seadmete kohta kasutusahela igas osas kui ka üksikisikute turvalisema internetikäitumise edendamisele; tuletab sellega seoses meelde aegunud IT-seadmete ja tarkvaraga seotud riske;

| 29. | kutsub liikmesriike üles komisjoni toetusel tugevdama infoturbe alaseid koolitus- ja haridusprogramme, mis on suunatud riiklikele õiguskaitseorganitele ja õigusasutustele ning asjaomastele ELi ametitele; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike üles komisjoni toetusel tugevdama infoturbe alaseid koolitus- ja haridusprogramme, mis on suunatud riiklikele õiguskaitseorganitele ja õigusasutustele ning asjaomastele ELi ametitele;

| 30. | toetab teadusekspertidele ELi õppekava loomist infoturbe valdkonnas, sest see mõjuks hästi ELi teadmistele ja valmisolekule seoses pidevalt areneva küberruumi ja selle ohtudega; |
| --- | --- |

30.

toetab teadusekspertidele ELi õppekava loomist infoturbe valdkonnas, sest see mõjuks hästi ELi teadmistele ja valmisolekule seoses pidevalt areneva küberruumi ja selle ohtudega;

| 31. | toetab elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse valdkonnas küberjulgeoleku alase hariduse (doktorantide praktika, ülikoolikursused, seminarid, üliõpilaste koolitamine jne) ja eriväljaõppe kursuste edendamist; |
| --- | --- |

31.

toetab elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse valdkonnas küberjulgeoleku alase hariduse (doktorantide praktika, ülikoolikursused, seminarid, üliõpilaste koolitamine jne) ja eriväljaõppe kursuste edendamist;

| 32. | palub komisjonil esitada 2012. aasta lõpuks ettepaneku liidu laiahaardelise internetiturvalisuse strateegia kohta, mis põhineb selgel terminoloogial; on seisukohal, et internetiturvalisuse strateegia eesmärk peaks olema sellise küberruumi loomine (mida toetavad turvaline ja vastupidav infrastruktuur ning avatud standardid), mis toetab innovatsiooni ja heaolu teabe vaba liikumise kaudu, kaitstes samas kindlalt eraelu puutumatust ja muid kodanikuvabadusi; on jätkuvalt seisukohal, et strateegias tuleks üksikasjalikult määratleda põhimõtted, eesmärgid, meetodid, vahendid ja poliitika (nii liidusisene kui -väline), mis on vajalikud liikmesriikide ja ELi pingutuste sujuvamaks muutmiseks ning liikmesriikide seas minimaalsete vastupidavusstandardite kehtestamiseks, et tagada ohutu, pidev, tugev ja vastupidav teenus, olgu see seotud elutähtsa infrastruktuuri või üldise internetikasutusega; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil esitada 2012. aasta lõpuks ettepaneku liidu laiahaardelise internetiturvalisuse strateegia kohta, mis põhineb selgel terminoloogial; on seisukohal, et internetiturvalisuse strateegia eesmärk peaks olema sellise küberruumi loomine (mida toetavad turvaline ja vastupidav infrastruktuur ning avatud standardid), mis toetab innovatsiooni ja heaolu teabe vaba liikumise kaudu, kaitstes samas kindlalt eraelu puutumatust ja muid kodanikuvabadusi; on jätkuvalt seisukohal, et strateegias tuleks üksikasjalikult määratleda põhimõtted, eesmärgid, meetodid, vahendid ja poliitika (nii liidusisene kui -väline), mis on vajalikud liikmesriikide ja ELi pingutuste sujuvamaks muutmiseks ning liikmesriikide seas minimaalsete vastupidavusstandardite kehtestamiseks, et tagada ohutu, pidev, tugev ja vastupidav teenus, olgu see seotud elutähtsa infrastruktuuri või üldise internetikasutusega;

| 33. | toonitab, et komisjoni tulevases internetiturvalisuse strateegias tuleks keskseks lähtepunktiks võtta töö elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitsel ning seada eesmärgiks terviklik ja süstemaatiline lähenemine küberjulgeolekule, mis hõlmab nii ennetavaid meetmeid, nagu turvameetmete miinimumstandardite kehtestamine või üksikkasutajate, ettevõtete ja avalik-õiguslike asutuste koolitamine, kui ka reageerivaid meetmeid, nagu kriminaal- ning tsiviilõiguslikud ja halduskaristused; |
| --- | --- |

33.

toonitab, et komisjoni tulevases internetiturvalisuse strateegias tuleks keskseks lähtepunktiks võtta töö elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitsel ning seada eesmärgiks terviklik ja süstemaatiline lähenemine küberjulgeolekule, mis hõlmab nii ennetavaid meetmeid, nagu turvameetmete miinimumstandardite kehtestamine või üksikkasutajate, ettevõtete ja avalik-õiguslike asutuste koolitamine, kui ka reageerivaid meetmeid, nagu kriminaal- ning tsiviilõiguslikud ja halduskaristused;

| 34. | nõuab, et komisjon teeks ettepaneku tugeva mehhanismi kohta, et kooskõlastada internetiturvalisuse strateegia rakendamist ja regulaarset ajakohastamist; on seisukohal, et mehhanismi tuleks toetada piisavate haldus- ja finantsressurssidega ja ekspertide kogemustega ning et see peaks olema pädev hõlbustama internetiturvalisusega seotud ELi seisukohtade väljakujundamist suhetes nii liidusiseste kui ka rahvusvaheliste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

34.

nõuab, et komisjon teeks ettepaneku tugeva mehhanismi kohta, et kooskõlastada internetiturvalisuse strateegia rakendamist ja regulaarset ajakohastamist; on seisukohal, et mehhanismi tuleks toetada piisavate haldus- ja finantsressurssidega ja ekspertide kogemustega ning et see peaks olema pädev hõlbustama internetiturvalisusega seotud ELi seisukohtade väljakujundamist suhetes nii liidusiseste kui ka rahvusvaheliste sidusrühmadega;

| 35. | palub komisjonil esitada ettepaneku ELi raamistiku kohta turvarikkumistest teatamiseks elutähtsates sektorites, nagu energeetika, transport, vee- ja toidutarned, ning IKT- ja finantsteenuste sektoris, et tagada liikmesriikide asjaomaste asutuste ja kasutajate teavitamine küberjuhtumitest, -rünnakutest või -häiretest; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil esitada ettepaneku ELi raamistiku kohta turvarikkumistest teatamiseks elutähtsates sektorites, nagu energeetika, transport, vee- ja toidutarned, ning IKT- ja finantsteenuste sektoris, et tagada liikmesriikide asjaomaste asutuste ja kasutajate teavitamine küberjuhtumitest, -rünnakutest või -häiretest;

| 36. | nõuab tungivalt, et komisjon parandaks statistiliselt esinduslike andmete kättesaadavust ELis, liikmesriikides ja tööstuses (eriti finantsteenuste ja IKT-sektoris) toimunud küberrünnakute maksumuse kohta, suurendades 2013. aastaks kavandatud Euroopa küberkuritegevuse keskuse, CERTide ja komisjoni teiste algatuste, nagu Euroopa teabe jagamise ja hoiatussüsteem, andmekogumisvõimet, et tagada süstemaatiline aruandlus ja andmevahetus küberrünnakute ning Euroopa tööstust ja liikmesriike mõjutava küberkuritegevuse muude vormide kohta ning tugevdada õiguskaitset; |
| --- | --- |

36.

nõuab tungivalt, et komisjon parandaks statistiliselt esinduslike andmete kättesaadavust ELis, liikmesriikides ja tööstuses (eriti finantsteenuste ja IKT-sektoris) toimunud küberrünnakute maksumuse kohta, suurendades 2013. aastaks kavandatud Euroopa küberkuritegevuse keskuse, CERTide ja komisjoni teiste algatuste, nagu Euroopa teabe jagamise ja hoiatussüsteem, andmekogumisvõimet, et tagada süstemaatiline aruandlus ja andmevahetus küberrünnakute ning Euroopa tööstust ja liikmesriike mõjutava küberkuritegevuse muude vormide kohta ning tugevdada õiguskaitset;

| 37. | toetab tihedat suhtlust ja koostööd liikmesriikide erasektorite ning ENISA vahel, et teavitada riikide/valitsuste CERTe Euroopa teabe jagamise ja hoiatussüsteemi (EISAS) arengust; |
| --- | --- |

37.

toetab tihedat suhtlust ja koostööd liikmesriikide erasektorite ning ENISA vahel, et teavitada riikide/valitsuste CERTe Euroopa teabe jagamise ja hoiatussüsteemi (EISAS) arengust;

| 38. | juhib tähelepanu sellele, et peamiseks internetiturvalisuse suurendamiseks loodud tehnoloogiate arendamise ja kasutamise taga olevaks edasiviivaks jõuks on IKT-tööstus; tuletab meelde, et ELi poliitika peab ettevõtluse ning avaliku ja erasektori partnerluste võimaluste täielikuks ärakasutamiseks vältima Euroopa internetimajanduse kasvu takistamist ja sisaldama vajalikke stiimuleid; soovitab uurida täiendavaid stiimuleid tööstusele, et töötada välja jõulisemad haldaja turvalisuse tagamise kavad kooskõlas direktiiviga 2008/114/EÜ; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu sellele, et peamiseks internetiturvalisuse suurendamiseks loodud tehnoloogiate arendamise ja kasutamise taga olevaks edasiviivaks jõuks on IKT-tööstus; tuletab meelde, et ELi poliitika peab ettevõtluse ning avaliku ja erasektori partnerluste võimaluste täielikuks ärakasutamiseks vältima Euroopa internetimajanduse kasvu takistamist ja sisaldama vajalikke stiimuleid; soovitab uurida täiendavaid stiimuleid tööstusele, et töötada välja jõulisemad haldaja turvalisuse tagamise kavad kooskõlas direktiiviga 2008/114/EÜ;

| 39. | kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku küberrünnakute ((s.o suunatud andmepüük (spear-phishing), internetipettus jne) tõsisemaks kuriteoks tunnistamise kohta; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku küberrünnakute ((s.o suunatud andmepüük (spear-phishing), internetipettus jne) tõsisemaks kuriteoks tunnistamise kohta;

Rahvusvaheline koostöö

| 40. | tuletab meelde, et rahvusvaheline koostöö on tulemuslike küberjulgeoleku meetmete rakendamise põhiline vahend; tunnistab, et praegu ei ole EL aktiivselt ja püsivalt kaasatud küberjulgeolekuga seotud rahvusvahelise koostöö protsessi ja dialoogidesse; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles alustama kõigi sarnaselt mõtlevate riikidega konstruktiivset dialoogi, et kujundada välja ühised arusaamad ja poliitika eesmärgiga suurendada interneti ja elutähtsate infrastruktuuride vastupidavust; on jätkuvalt seisukohal, et samal ajal peaks EL lisama internetiturvalisuse probleemid püsivalt oma välissuhete temaatikasse, muu hulgas mitmesuguste rahastamisvahendite väljatöötamisel või selliste rahvusvaheliste lepingute allkirjastamisel, mis hõlmavad tundlike andmete vahetust ja säilitamist; |
| --- | --- |

40.

tuletab meelde, et rahvusvaheline koostöö on tulemuslike küberjulgeoleku meetmete rakendamise põhiline vahend; tunnistab, et praegu ei ole EL aktiivselt ja püsivalt kaasatud küberjulgeolekuga seotud rahvusvahelise koostöö protsessi ja dialoogidesse; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles alustama kõigi sarnaselt mõtlevate riikidega konstruktiivset dialoogi, et kujundada välja ühised arusaamad ja poliitika eesmärgiga suurendada interneti ja elutähtsate infrastruktuuride vastupidavust; on jätkuvalt seisukohal, et samal ajal peaks EL lisama internetiturvalisuse probleemid püsivalt oma välissuhete temaatikasse, muu hulgas mitmesuguste rahastamisvahendite väljatöötamisel või selliste rahvusvaheliste lepingute allkirjastamisel, mis hõlmavad tundlike andmete vahetust ja säilitamist;

| 41. | võtab teadmiseks Euroopa Nõukogu 2001. aasta küberkuritegevuse vastase Budapesti konventsiooni häid saavutusi; juhib siiski tähelepanu, et julgustades rohkem riike konventsiooni allkirjastama ja ratifitseerima, peaks Euroopa välisteenistus sõlmima sarnaselt mõtlevate rahvusvaheliste partneritega ka kahe- ja mitmepoolsed lepingud interneti turvalisuse ja vastupidavuse kohta; |
| --- | --- |

41.

võtab teadmiseks Euroopa Nõukogu 2001. aasta küberkuritegevuse vastase Budapesti konventsiooni häid saavutusi; juhib siiski tähelepanu, et julgustades rohkem riike konventsiooni allkirjastama ja ratifitseerima, peaks Euroopa välisteenistus sõlmima sarnaselt mõtlevate rahvusvaheliste partneritega ka kahe- ja mitmepoolsed lepingud interneti turvalisuse ja vastupidavuse kohta;

| 42. | juhib tähelepanu sellele, et eri rahvusvaheliste ja ELi institutsioonide, organite ja ametite ning liikmesriikide üliarvukaid tegevusi on vaja dubleerimise vältimiseks kooskõlastada, mistõttu tasub kaaluda mõtet määrata kooskõlastamise eest vastutav ametiisik, tõenäoliselt ELi küberjulgeoleku koordinaatori ametikoha loomisega; |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu sellele, et eri rahvusvaheliste ja ELi institutsioonide, organite ja ametite ning liikmesriikide üliarvukaid tegevusi on vaja dubleerimise vältimiseks kooskõlastada, mistõttu tasub kaaluda mõtet määrata kooskõlastamise eest vastutav ametiisik, tõenäoliselt ELi küberjulgeoleku koordinaatori ametikoha loomisega;

| 43. | rõhutab, et elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitsega tegelevate ELi ja USA peamiste asjaosaliste ja seadusandjate vaheline struktureeritud dialoog on eriti tähtis ühiste arusaamade loomiseks ning õigus- ja juhtimisraamistike ühesuguseks tõlgendamiseks ja nende suhtes ühesugustele seisukohtadele jõudmiseks; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitsega tegelevate ELi ja USA peamiste asjaosaliste ja seadusandjate vaheline struktureeritud dialoog on eriti tähtis ühiste arusaamade loomiseks ning õigus- ja juhtimisraamistike ühesuguseks tõlgendamiseks ja nende suhtes ühesugustele seisukohtadele jõudmiseks;

| 44. | väljendab heameelt 2010. aasta novembris toimunud ELi–USA tippkohtumisel loodud ELi ja USA küberjulgeoleku ja küberkuritegevuse vastase võitluse töörühma üle ning toetab selle pingutusi kaasata Atlandi-ülesesse poliitilisse dialoogi internetiturvalisuse küsimused; väljendab heameelt selle üle, et komisjon ja USA valitsus koostasid ELi ja USA töörühma raames koos ühise programmi ja tegevuskava, et korraldada 2012./2013. aastal ühised / samal ajal toimuvad mandritevahelised küberõppused; |
| --- | --- |

44.

väljendab heameelt 2010. aasta novembris toimunud ELi–USA tippkohtumisel loodud ELi ja USA küberjulgeoleku ja küberkuritegevuse vastase võitluse töörühma üle ning toetab selle pingutusi kaasata Atlandi-ülesesse poliitilisse dialoogi internetiturvalisuse küsimused; väljendab heameelt selle üle, et komisjon ja USA valitsus koostasid ELi ja USA töörühma raames koos ühise programmi ja tegevuskava, et korraldada 2012./2013. aastal ühised / samal ajal toimuvad mandritevahelised küberõppused;

| 45. | teeb ettepaneku luua ELi ja USA seadusandjate vaheline struktureeritud dialoog internetiga seotud probleemide arutamiseks, et püüda leida ühised arusaamad, tõlgendused ja seisukohad; |
| --- | --- |

45.

teeb ettepaneku luua ELi ja USA seadusandjate vaheline struktureeritud dialoog internetiga seotud probleemide arutamiseks, et püüda leida ühised arusaamad, tõlgendused ja seisukohad;

| 46. | nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus ja komisjon kindlustaksid Euroopa liikmesriikide foorumi tehtud töö põhjal aktiivse seisukoha asjaomastes rahvusvahelistes foorumites, koordineerides muu hulgas liikmesriikide seisukohti ELi põhiliste väärtuste, eesmärkide ja poliitikate edendamiseks interneti turvalisuse ja vastupidavuse valdkonnas; märgib, et sellisteks foorumiteks on NATO, ÜRO (eelkõige Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu ja Interneti Haldamise Foorumi kaudu), Interneti nimede ja numbrite määramise korporatsioon, internetiaadresse haldav organisatsioon IANA, OSCE, OECD ning Maailmapank; |
| --- | --- |

46.

nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus ja komisjon kindlustaksid Euroopa liikmesriikide foorumi tehtud töö põhjal aktiivse seisukoha asjaomastes rahvusvahelistes foorumites, koordineerides muu hulgas liikmesriikide seisukohti ELi põhiliste väärtuste, eesmärkide ja poliitikate edendamiseks interneti turvalisuse ja vastupidavuse valdkonnas; märgib, et sellisteks foorumiteks on NATO, ÜRO (eelkõige Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu ja Interneti Haldamise Foorumi kaudu), Interneti nimede ja numbrite määramise korporatsioon, internetiaadresse haldav organisatsioon IANA, OSCE, OECD ning Maailmapank;

| 47. | julgustab komisjoni ja ENISAt osalema peamiste sidusrühmade dialoogides, et määratleda rahvusvahelisel tasandil küberruumi tehnilised ja õigusnormid; |
| --- | --- |

47.

julgustab komisjoni ja ENISAt osalema peamiste sidusrühmade dialoogides, et määratleda rahvusvahelisel tasandil küberruumi tehnilised ja õigusnormid;

*

* *

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

48.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 45.

(2)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 33.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0322.

(4)  ELT L 345, 23.12.2008, lk 75.

(5)  ELT L 69, 16.3.2005, lk 67.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/28

---

Teisipäev, 12. juuni 2012Energiapoliitika alane koostöö ELi välispartneritega

P7_TA(2012)0238

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon energiapoliitika alase koostöö kohta ELi välispartneritega: strateegiline lähenemisviis kindla, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisele (2012/2029(INI))

2013/C 332 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Energiavarustuse kindluse ja rahvusvahelise koostöö kohta – ELi energiapoliitika: koostöö ELi-väliste partneritega” (COM(2011)0539), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Energiavarustuse kindluse ja rahvusvahelise koostöö kohta – ELi energiapoliitika: koostöö ELi-väliste partneritega” (COM(2011)0539),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomise kohta (COM(2011)0540), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomise kohta (COM(2011)0540),

| — | võttes arvesse nõukogu 24. novembri 2011. aasta järeldusi „Energiavarustuse kindluse ja rahvusvahelise koostöö kohta – ELi energiapoliitika: koostöö ELi-väliste partneritega”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. novembri 2011. aasta järeldusi „Energiavarustuse kindluse ja rahvusvahelise koostöö kohta – ELi energiapoliitika: koostöö ELi-väliste partneritega”,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamise kohta (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A7–0168/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A7–0168/2012),

| A. | arvestades, et praegused ühised ülemaailmsed energiaküsimused ja ELi kaugeleulatuvate energia ja kliimamuutusega seotud eesmärkide täitmine nõuavad Euroopa Liidult üheseid, tõhusaid ja sobivaid rahvusvahelisi meetmeid, iseäranis ELi energiapoliitika välismõõtme tugevdamist ja ühise seisukoha võtmist energiaallikate ja -kanalite mitmekesisuse suurendamise, varustuskindluse parandamise ning säästva tootmise ja tarbimise toetamise teel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praegused ühised ülemaailmsed energiaküsimused ja ELi kaugeleulatuvate energia ja kliimamuutusega seotud eesmärkide täitmine nõuavad Euroopa Liidult üheseid, tõhusaid ja sobivaid rahvusvahelisi meetmeid, iseäranis ELi energiapoliitika välismõõtme tugevdamist ja ühise seisukoha võtmist energiaallikate ja -kanalite mitmekesisuse suurendamise, varustuskindluse parandamise ning säästva tootmise ja tarbimise toetamise teel;

| B. | arvestades, et praeguste suundumuste jätkudes ulatub maailma rahvastik 2050. aastal hinnanguliselt 9 miljardini, ülemaailmne energianõudlus suureneb 2030. aastaks 40 %, peamiselt OECD-välistes riikides, ning ülemaailmne konkurents kiiresti areneva majandusega riikide fossiilkütuste varude pärast tiheneb; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praeguste suundumuste jätkudes ulatub maailma rahvastik 2050. aastal hinnanguliselt 9 miljardini, ülemaailmne energianõudlus suureneb 2030. aastaks 40 %, peamiselt OECD-välistes riikides, ning ülemaailmne konkurents kiiresti areneva majandusega riikide fossiilkütuste varude pärast tiheneb;

| C. | arvestades, et ELi sõltuvus energia impordist tõenäoliselt suureneb järgmise kümne aasta jooksul sisemaiste fossiilkütuste varude vähenemise tõttu, vaatamata taastuvatest energiaallikatest pärineva sisendi suurenemisele, energiatõhususele ja teadusuuringutele energiatehnoloogia valdkonnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi sõltuvus energia impordist tõenäoliselt suureneb järgmise kümne aasta jooksul sisemaiste fossiilkütuste varude vähenemise tõttu, vaatamata taastuvatest energiaallikatest pärineva sisendi suurenemisele, energiatõhususele ja teadusuuringutele energiatehnoloogia valdkonnas;

| D. | arvestades, et energiatõhusus on väga oluline, et vähendada ELi sõltuvust välismaisest energiast ning suurendada ELi geopoliitilist sõltumatust ja energiajulgeolekut, kuna EL kulutab aastas üle 400 miljardi euro energia impordile; arvestades, et vähemalt 20 % energiasäästu eesmärgi elluviimine mitte ainult ei paranda meie energiajulgeolekut, vaid vähendab ka vähemalt 50 miljardi euro võrra aastas rikkuse väljavoolu ELi majandusest energiat tootvatesse riikidesse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et energiatõhusus on väga oluline, et vähendada ELi sõltuvust välismaisest energiast ning suurendada ELi geopoliitilist sõltumatust ja energiajulgeolekut, kuna EL kulutab aastas üle 400 miljardi euro energia impordile; arvestades, et vähemalt 20 % energiasäästu eesmärgi elluviimine mitte ainult ei paranda meie energiajulgeolekut, vaid vähendab ka vähemalt 50 miljardi euro võrra aastas rikkuse väljavoolu ELi majandusest energiat tootvatesse riikidesse;

| E. | arvestades, et ELi jaoks on oluline seada tähtsale kohale liidusiseste fossiilkütuste allikate kindlustamine ja arendamine, eriti mis puudutab hiljuti Vahemeres avastatud olulisi varusid, mis vähendaksid Euroopa sõltuvust energia impordist; arvestades, et on olemas märkimisväärsed võimalused fossiilkütuste allikate ühiseks arendamiseks ja kasutamiseks koos ELi naaberriikidega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi jaoks on oluline seada tähtsale kohale liidusiseste fossiilkütuste allikate kindlustamine ja arendamine, eriti mis puudutab hiljuti Vahemeres avastatud olulisi varusid, mis vähendaksid Euroopa sõltuvust energia impordist; arvestades, et on olemas märkimisväärsed võimalused fossiilkütuste allikate ühiseks arendamiseks ja kasutamiseks koos ELi naaberriikidega;

| F. | arvestades, et praegune EL sõltub digitaalmajanduse ja -ühiskonnana kestvast ja usaldusväärsest elektrivarustusest palju rohkem kui varasematel aegadel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et praegune EL sõltub digitaalmajanduse ja -ühiskonnana kestvast ja usaldusväärsest elektrivarustusest palju rohkem kui varasematel aegadel;

| G. | arvestades, et EL on juba fossiilkütuste suurim importija, tema sõltuvus impordist ja kaitsetus välistarnijate ja transiidiriikide ees suureneb üha; arvestades, et teisalt annab just see ELile kui peamisele ostjale ülemaailmsel energiaturul olulise mõjuvõimu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL on juba fossiilkütuste suurim importija, tema sõltuvus impordist ja kaitsetus välistarnijate ja transiidiriikide ees suureneb üha; arvestades, et teisalt annab just see ELile kui peamisele ostjale ülemaailmsel energiaturul olulise mõjuvõimu;

| H. | arvestades, et suurenev rahvaarv ja elatustaseme kasv võivad suurendada energianõudlust 2030. aastaks 40 %; arvestades, et ELi suur ja kasvav sõltuvus impordist nõuab poliitikat, mis selliseid võimalikke muutusi arvesse võtaks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et suurenev rahvaarv ja elatustaseme kasv võivad suurendada energianõudlust 2030. aastaks 40 %; arvestades, et ELi suur ja kasvav sõltuvus impordist nõuab poliitikat, mis selliseid võimalikke muutusi arvesse võtaks;

| I. | arvestades, et ühine energiaalane välispoliitika, mis põhineks solidaarsusel, mitmekesistamisel ja strateegilisel koostööl, sealhulgas olulisemate energiat tarbivate riikidega, samuti omamaiste taastuvate energiaallikate edendamisel, looks koostoime, mis aitaks Euroopa Liidul saavutada varustuskindlust, tugevdaks ELi tegutsemisvõimet välispoliitilistes küsimustes ning usaldusväärsust ülemaailmse osapoolena, kaasa arvatud kliimamuutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ühine energiaalane välispoliitika, mis põhineks solidaarsusel, mitmekesistamisel ja strateegilisel koostööl, sealhulgas olulisemate energiat tarbivate riikidega, samuti omamaiste taastuvate energiaallikate edendamisel, looks koostoime, mis aitaks Euroopa Liidul saavutada varustuskindlust, tugevdaks ELi tegutsemisvõimet välispoliitilistes küsimustes ning usaldusväärsust ülemaailmse osapoolena, kaasa arvatud kliimamuutuse valdkonnas;

| J. | arvestades, et kolmandate riikide ettevõtted saavad ELi energiaturu avamisest kasu, kuid arvestades, et läbipaistmatu kauplemine ja sellega tegelevate ettevõtete vaenulikud hõivamiskatsed kujutavad endast ohtu, mis nõuab ELi konkurentsieeskirjade ja muude asjakohaste õigusaktide ranget kohaldamist, et tagada korralikult toimiv mitmekesistatud energiavarustusega siseturg ja vältida tulevasi katkestusi ja kriise toornafta- ja gaasivarustuses; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kolmandate riikide ettevõtted saavad ELi energiaturu avamisest kasu, kuid arvestades, et läbipaistmatu kauplemine ja sellega tegelevate ettevõtete vaenulikud hõivamiskatsed kujutavad endast ohtu, mis nõuab ELi konkurentsieeskirjade ja muude asjakohaste õigusaktide ranget kohaldamist, et tagada korralikult toimiv mitmekesistatud energiavarustusega siseturg ja vältida tulevasi katkestusi ja kriise toornafta- ja gaasivarustuses;

| K. | arvestades, et ühendused liikmesriikide vahel suurenevad järjest enam, ning arvestades, et pingutused tagada varustuskindlus ainult riiklikul tasandil on seetõttu osutunud ebapiisavaks ega suuda kaitsta kõigi ELi liikmesriikide pikaajalisi huve; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ühendused liikmesriikide vahel suurenevad järjest enam, ning arvestades, et pingutused tagada varustuskindlus ainult riiklikul tasandil on seetõttu osutunud ebapiisavaks ega suuda kaitsta kõigi ELi liikmesriikide pikaajalisi huve;

| L. | arvestades, et kuigi EL on laialdaselt tunnustanud vajadust arendada energiainfrastruktuuri, puuduvad siiani vajalik investeeringud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kuigi EL on laialdaselt tunnustanud vajadust arendada energiainfrastruktuuri, puuduvad siiani vajalik investeeringud;

| M. | arvestades, et vaid täielikult integreeritud ja solidaarsuspõhimõttel rajanev Euroopa energiaturg suudab piisaval määral lahendada energia varustuskindlusega seotud probleeme, mis tulenevad liikmesriikide vahelistest erinevustest imporditava energia koosseisus ja osakaalus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vaid täielikult integreeritud ja solidaarsuspõhimõttel rajanev Euroopa energiaturg suudab piisaval määral lahendada energia varustuskindlusega seotud probleeme, mis tulenevad liikmesriikide vahelistest erinevustest imporditava energia koosseisus ja osakaalus;

| N. | arvestades, et järjepidevuse ja sidususe tagamine ELi energia alastes välissuhetes peamiste tootja-, transiit- ja tarbijariikidega on ülioluline, ning arvestades, et liikmesriikide vaheline strateegiline ja poliitiline kooskõlastatus läbirääkimistes kolmandate riikide mõjuvõimsate energiatarnijatega on väga tähtis; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et järjepidevuse ja sidususe tagamine ELi energia alastes välissuhetes peamiste tootja-, transiit- ja tarbijariikidega on ülioluline, ning arvestades, et liikmesriikide vaheline strateegiline ja poliitiline kooskõlastatus läbirääkimistes kolmandate riikide mõjuvõimsate energiatarnijatega on väga tähtis;

| O. | arvestades, et suhted energiavaldkonnas vajavad prognoositavust, stabiilsust ja pikaajalisi investeeringuid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et suhted energiavaldkonnas vajavad prognoositavust, stabiilsust ja pikaajalisi investeeringuid;

| P. | arvestades, et energiajulgeoleku tagamiseks tuleb leevendada riikide vahel pingeid tekitavat määramatust ning vähendada kaubanduse kasulikkust pärssiva turu ebatõhusust nii tarnijate kui ka tarbijate huvides; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et energiajulgeoleku tagamiseks tuleb leevendada riikide vahel pingeid tekitavat määramatust ning vähendada kaubanduse kasulikkust pärssiva turu ebatõhusust nii tarnijate kui ka tarbijate huvides;

| Q. | arvestades, et Arktika piirkonnas asub hinnanguliselt üks kolmandik maailma avastamata gaasi keskmisest hinnangulisest kogusest ning 13 % avastamata naftast; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Arktika piirkonnas asub hinnanguliselt üks kolmandik maailma avastamata gaasi keskmisest hinnangulisest kogusest ning 13 % avastamata naftast;

Energia siseturg – parem kooskõlastamine ELi tasandil

| 1. | rõhutab vajadust tagada piiriülese energiainfrastruktuuri täielik väljatöötamine ELis; rõhutab ka vajadust kooskõlastada tugevalt liikmesriikide poliitikat ning võtta ühiseid meetmeid ja tagada solidaarsus energiaalase välispoliitika ja energiajulgeoleku valdkonnas, tunnistades läbipaistvuse ja energia siseturu täieliku rakendamise tähtsust kooskõlas ELi pikaajaliste energia- ja kliimamuutuse eesmärkidega; |
| --- | --- |

1.

rõhutab vajadust tagada piiriülese energiainfrastruktuuri täielik väljatöötamine ELis; rõhutab ka vajadust kooskõlastada tugevalt liikmesriikide poliitikat ning võtta ühiseid meetmeid ja tagada solidaarsus energiaalase välispoliitika ja energiajulgeoleku valdkonnas, tunnistades läbipaistvuse ja energia siseturu täieliku rakendamise tähtsust kooskõlas ELi pikaajaliste energia- ja kliimamuutuse eesmärkidega;

| 2. | on seisukohal, et energiapoliitika peab olema ühise välispoliitika lahutamatu ja oluline osa ning see tuleks välja töötada ja seda tuleks rakendada koostoimes muude välismõõdet omavate poliitikavaldkondadega; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et energiapoliitika peab olema ühise välispoliitika lahutamatu ja oluline osa ning see tuleks välja töötada ja seda tuleks rakendada koostoimes muude välismõõdet omavate poliitikavaldkondadega;

| 3. | toonitab, et võttes arvesse nii praeguseid majandustingimusi kui ka tõeliselt ühtse ELi energiaturu saavutamise eesmärki, peaks EL omistama tähtsust neile energiainfrastruktuuri investeeringutele, mis võimaldavad järkjärgulist võimsuse suurendamist marginaalsete investeerimiskuludega, et ELi ühtne turg saaks kasu energiainfrastruktuuri optimeeritud kasutamisest ning ühtlasi tagataks ja edendataks kulutasuvalt varustuskindlust, konkurentsivõimet ja säästvust; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et võttes arvesse nii praeguseid majandustingimusi kui ka tõeliselt ühtse ELi energiaturu saavutamise eesmärki, peaks EL omistama tähtsust neile energiainfrastruktuuri investeeringutele, mis võimaldavad järkjärgulist võimsuse suurendamist marginaalsete investeerimiskuludega, et ELi ühtne turg saaks kasu energiainfrastruktuuri optimeeritud kasutamisest ning ühtlasi tagataks ja edendataks kulutasuvalt varustuskindlust, konkurentsivõimet ja säästvust;

| 4. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi nõudmist koostada Euroopa energiaühenduse kavad, mis sisaldaksid energiavõrkudealast tihedat koostööd ning Euroopa rahalisi vahendeid uue energiatehnoloogia jaoks, et saada üle Euroopa energiapoliitika killustatusest ning anda ELile energiaalastes suhetes tugev rahvusvaheline positsioon; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi nõudmist koostada Euroopa energiaühenduse kavad, mis sisaldaksid energiavõrkudealast tihedat koostööd ning Euroopa rahalisi vahendeid uue energiatehnoloogia jaoks, et saada üle Euroopa energiapoliitika killustatusest ning anda ELile energiaalastes suhetes tugev rahvusvaheline positsioon;

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku energia vaatluskeskuse asutamiseks eesmärgiga saada paremaid andmeid energia imporditurgude kohta ning parandada eksporditurgude analüüsi; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku energia vaatluskeskuse asutamiseks eesmärgiga saada paremaid andmeid energia imporditurgude kohta ning parandada eksporditurgude analüüsi;

| 6. | on veendunud, et täielikult toimiv, omavahel ühendatud ja integreeritud Euroopa energia siseturg võib oluliselt parandada varustuskindlust isegi lühikeses perspektiivis ja on Euroopa eduka energiaalase välispoliitika oluline osa; on ka veendunud, et energia siseturu väljakujundamisel on väga oluline Euroopa energiavaldkonna õigusraamistik ning seda tuleks edendada partnerriikides, suurendades teadlikkust selle eesmärgi, eeliste ja kasulikkuse kohta; üldeesmärk on tagada, et ELi energiaalane välispoliitika ja liikmesriikide kahepoolsed kokkulepped vastaksid täielikult ELi õigusaktidele; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et täielikult toimiv, omavahel ühendatud ja integreeritud Euroopa energia siseturg võib oluliselt parandada varustuskindlust isegi lühikeses perspektiivis ja on Euroopa eduka energiaalase välispoliitika oluline osa; on ka veendunud, et energia siseturu väljakujundamisel on väga oluline Euroopa energiavaldkonna õigusraamistik ning seda tuleks edendada partnerriikides, suurendades teadlikkust selle eesmärgi, eeliste ja kasulikkuse kohta; üldeesmärk on tagada, et ELi energiaalane välispoliitika ja liikmesriikide kahepoolsed kokkulepped vastaksid täielikult ELi õigusaktidele;

| 7. | rõhutab, et komisjon ja Euroopa välisteenistus peavad tagama, et kõik ELi mitme- ja kahepoolsed kokkulepped, eelkõige partnerlus- ja koostöölepingud on igakülgselt kooskõlas ELi siseturu eeskirjadega; rõhutab, et taolised kokkulepped peaksid tagama vastastikkuse, võrdsed tingimused ja läbipaistvuse, et luua turvaline õiguslik keskkond ELi investoritele energiat tarnivates ja transiidiriikides; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et komisjon ja Euroopa välisteenistus peavad tagama, et kõik ELi mitme- ja kahepoolsed kokkulepped, eelkõige partnerlus- ja koostöölepingud on igakülgselt kooskõlas ELi siseturu eeskirjadega; rõhutab, et taolised kokkulepped peaksid tagama vastastikkuse, võrdsed tingimused ja läbipaistvuse, et luua turvaline õiguslik keskkond ELi investoritele energiat tarnivates ja transiidiriikides;

| 8. | kutsub ELi ja liikmesriike üles tagama ühendatud energia siseturg, mis suudab vastu pidada välissurvele ja katsetele kasutada energiatarneid ja -hindu välispoliitikas surve avaldamise vahendina; rõhutab seetõttu vajadust suurendada ELi energiaturgude omavahelise ühendamise projektidele eraldatavaid vahendeid ning viia 2015. aastaks lõpule Euroopa gaasi ja elektri infrastruktuurivõrkude loomine, eelkõige Läänemere energiaturu ühendamise tegevuskava, nagu on sätestatud ELi kolmandas energiapaketis; |
| --- | --- |

8.

kutsub ELi ja liikmesriike üles tagama ühendatud energia siseturg, mis suudab vastu pidada välissurvele ja katsetele kasutada energiatarneid ja -hindu välispoliitikas surve avaldamise vahendina; rõhutab seetõttu vajadust suurendada ELi energiaturgude omavahelise ühendamise projektidele eraldatavaid vahendeid ning viia 2015. aastaks lõpule Euroopa gaasi ja elektri infrastruktuurivõrkude loomine, eelkõige Läänemere energiaturu ühendamise tegevuskava, nagu on sätestatud ELi kolmandas energiapaketis;

| 9. | rõhutab, et siseturu korralik toimimine nõuab, et ELi imporditud energia suhtes kohaldatakse ELi territooriumile jõudnuna täielikult energia siseturu eeskirju; rõhutab, et EL peab seetõttu seadma eesmärgiks õigusraamistiku lähendamise naaberriikidega, kes nõustuvad võtma omaks ELi energia siseturgu käsitlevad eeskirjad; rõhutab seoses sellega energiaühenduse tähtsust ja rolli; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et siseturu korralik toimimine nõuab, et ELi imporditud energia suhtes kohaldatakse ELi territooriumile jõudnuna täielikult energia siseturu eeskirju; rõhutab, et EL peab seetõttu seadma eesmärgiks õigusraamistiku lähendamise naaberriikidega, kes nõustuvad võtma omaks ELi energia siseturgu käsitlevad eeskirjad; rõhutab seoses sellega energiaühenduse tähtsust ja rolli;

| 10. | kutsub komisjoni üles toetama gaasi turuhindadel põhineva kõikehõlmava ELi gaasi indekseerimise süsteemi loomist, et võimaldada kõigil ELi gaasiga kauplevatel ettevõtjatel kaubelda väliste gaasitarnijatega õiglasemalt ja prognoositavamalt ning naftahindadest sõltumatult ning soodustada veelgi konkurentsi ELi gaasi siseturul; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles toetama gaasi turuhindadel põhineva kõikehõlmava ELi gaasi indekseerimise süsteemi loomist, et võimaldada kõigil ELi gaasiga kauplevatel ettevõtjatel kaubelda väliste gaasitarnijatega õiglasemalt ja prognoositavamalt ning naftahindadest sõltumatult ning soodustada veelgi konkurentsi ELi gaasi siseturul;

| 11. | rõhutab, et tugevust, mis tuleneb energia siseturu ja infrastruktuuri integreerimisest, tuleks täielikult ära kasutada, ühendades selleks liikmesriikide ja ELi vahendid, oskused ja võimed; nõuab seetõttu suuremat läbipaistvust ja ELi suuremat osalemist liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kokkulepete sõlmimiseks peetavates läbirääkimistes, kuna need kokkulepped võivad mõjutada ka ELi energia siseturu toimimist; toetab komisjoni samme liikmesriikide vahelise läbipaistvuse ja teabevahetuse suurendamise poole ning nõuab olemasolevate konkurentsimeetmete laialdasemat kasutamist tagamaks, et ELi õigusaktidest ei hiilitaks mööda; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et tugevust, mis tuleneb energia siseturu ja infrastruktuuri integreerimisest, tuleks täielikult ära kasutada, ühendades selleks liikmesriikide ja ELi vahendid, oskused ja võimed; nõuab seetõttu suuremat läbipaistvust ja ELi suuremat osalemist liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kokkulepete sõlmimiseks peetavates läbirääkimistes, kuna need kokkulepped võivad mõjutada ka ELi energia siseturu toimimist; toetab komisjoni samme liikmesriikide vahelise läbipaistvuse ja teabevahetuse suurendamise poole ning nõuab olemasolevate konkurentsimeetmete laialdasemat kasutamist tagamaks, et ELi õigusaktidest ei hiilitaks mööda;

| 12. | rõhutab Euroopa Parlamendi täiendavaid kohustusi energiavaldkonnas, mis tulenevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 194, ning nõuab parlamendi asjakohast kaasamist kõikidesse energia välispoliitikat puudutavatesse teavitamis- ja konsulteerimisprotsessidesse; toonitab seoses sellega, et ELi, selle finantsinstitutsioonide või teiste ELi organite rakendatud kollektiivseid meetmeid, programme ja projekte käsitlev andmevahetus peaks hõlmama ka Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

12.

rõhutab Euroopa Parlamendi täiendavaid kohustusi energiavaldkonnas, mis tulenevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 194, ning nõuab parlamendi asjakohast kaasamist kõikidesse energia välispoliitikat puudutavatesse teavitamis- ja konsulteerimisprotsessidesse; toonitab seoses sellega, et ELi, selle finantsinstitutsioonide või teiste ELi organite rakendatud kollektiivseid meetmeid, programme ja projekte käsitlev andmevahetus peaks hõlmama ka Euroopa Parlamenti;

| 13. | väljendab heameelt Moldova Vabariigi ja Ukraina liitumise üle energiaühendusega ning vaatlejastaatuse andmise üle Armeeniale ja Gruusiale, mis aitab parandada piirkondlikku energiaalast koostööd parema õigusraamistiku abil ELi ja nimetatud partnerriikide tulevaste partnerluste heaks; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt Moldova Vabariigi ja Ukraina liitumise üle energiaühendusega ning vaatlejastaatuse andmise üle Armeeniale ja Gruusiale, mis aitab parandada piirkondlikku energiaalast koostööd parema õigusraamistiku abil ELi ja nimetatud partnerriikide tulevaste partnerluste heaks;

| 14. | kordab parlamendi üleskutset, et rahvusvahelisi energiaprojekte hallataks läbipaistvate valitsustevaheliste lepingute alusel liikmesriigi või ELi tasandil; rõhutab, et energiaprojektide rajamine ainult kaubanduslikele lepingutele seab ohtu nii investorite kaitse kui ka siseturu eeskirjade täieliku järgimise; |
| --- | --- |

14.

kordab parlamendi üleskutset, et rahvusvahelisi energiaprojekte hallataks läbipaistvate valitsustevaheliste lepingute alusel liikmesriigi või ELi tasandil; rõhutab, et energiaprojektide rajamine ainult kaubanduslikele lepingutele seab ohtu nii investorite kaitse kui ka siseturu eeskirjade täieliku järgimise;

| 15. | nõuab suuremat koostoimet ELi kaubandus- ja energiapoliitika vahel vastavalt strateegilistele dokumentidele, mis käsitlevad energiaalast koostööd ELi ja välispartnerite vahel, sealhulgas strateegia „Energia 2020”, ning komisjoni teatisele energiavarustuse kindluse ja rahvusvahelise koostöö kohta; |
| --- | --- |

15.

nõuab suuremat koostoimet ELi kaubandus- ja energiapoliitika vahel vastavalt strateegilistele dokumentidele, mis käsitlevad energiaalast koostööd ELi ja välispartnerite vahel, sealhulgas strateegia „Energia 2020”, ning komisjoni teatisele energiavarustuse kindluse ja rahvusvahelise koostöö kohta;

| 16. | rõhutab, et ELi energiapoliitika välismõõtme tugevdamine on väga oluline nii ELi energiajulgeoleku suurendamiseks kui ka ELi kaubandussuhete elavdamiseks kolmandate riikidega; juhib tähelepanu vajadusele luua ja energia siseturgu reguleerivate õigusaktidega täielikult kooskõlas olev püsiv raamistik energia ja toorainete alaseks koostööks ELi strateegiliste kaubanduspartneritega; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et ELi energiapoliitika välismõõtme tugevdamine on väga oluline nii ELi energiajulgeoleku suurendamiseks kui ka ELi kaubandussuhete elavdamiseks kolmandate riikidega; juhib tähelepanu vajadusele luua ja energia siseturgu reguleerivate õigusaktidega täielikult kooskõlas olev püsiv raamistik energia ja toorainete alaseks koostööks ELi strateegiliste kaubanduspartneritega;

| 17. | on veendunud, et parem kooskõlastamine liikmesriikide endi ning liikmesriikide ja komisjoni vahel peaks võimaldama liikmesriikidel saada täit kasu liidu poliitilisest ja majanduslikust kaalukusest; avaldab sellega seoses heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu otsus liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomise kohta; toonitab komisjoni arvamuse ning komisjoni poolt läbirääkimisteprotsessi käigus pakutava abi lisandväärtust selle tagamisel, et valitsustevahelised kokkulepped vastavad energia siseturu õigusaktidele kooskõlas ELi pikaajaliste energia- ja kliimaeesmärkidega; |
| --- | --- |

17.

on veendunud, et parem kooskõlastamine liikmesriikide endi ning liikmesriikide ja komisjoni vahel peaks võimaldama liikmesriikidel saada täit kasu liidu poliitilisest ja majanduslikust kaalukusest; avaldab sellega seoses heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu otsus liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomise kohta; toonitab komisjoni arvamuse ning komisjoni poolt läbirääkimisteprotsessi käigus pakutava abi lisandväärtust selle tagamisel, et valitsustevahelised kokkulepped vastavad energia siseturu õigusaktidele kooskõlas ELi pikaajaliste energia- ja kliimaeesmärkidega;

| 18. | rõhutab, et ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomine soodustaks märgatavalt poliitika läbipaistvust, koordineeritust ja tõhusust ELis tervikuna; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomine soodustaks märgatavalt poliitika läbipaistvust, koordineeritust ja tõhusust ELis tervikuna;

| 19. | nõuab tihedamat kooskõlastamist nõukogu, komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahel, et nad saaksid ühise energiaalase välispoliitika küsimustes ühel häälel rääkida ja ühiselt tegutseda; rõhutab, et Euroopa välisteenistuses on vaja luua energiapoliitika osakond ning kaasata kohapealsed ELi delegatsioonid energiadiplomaatia elluviimisse; |
| --- | --- |

19.

nõuab tihedamat kooskõlastamist nõukogu, komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahel, et nad saaksid ühise energiaalase välispoliitika küsimustes ühel häälel rääkida ja ühiselt tegutseda; rõhutab, et Euroopa välisteenistuses on vaja luua energiapoliitika osakond ning kaasata kohapealsed ELi delegatsioonid energiadiplomaatia elluviimisse;

| 20. | toetab energiatarnijate ja transiitriikide suhtes selliste instrumentide nagu varajase hoiatamise mehhanism kasutamist; on veendunud, et üha kasvavat ressursside pärast konkureerimist ja praeguseid monopoolseid tootjaid silmas pidades on vaja jätkuvalt edendada ideed, et liikmesriigid ostaksid energiatooret ühiselt; |
| --- | --- |

20.

toetab energiatarnijate ja transiitriikide suhtes selliste instrumentide nagu varajase hoiatamise mehhanism kasutamist; on veendunud, et üha kasvavat ressursside pärast konkureerimist ja praeguseid monopoolseid tootjaid silmas pidades on vaja jätkuvalt edendada ideed, et liikmesriigid ostaksid energiatooret ühiselt;

| 21. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles selgitama välja energiavaldkonna kaubandus- ja investeerimistõkked suhetes kolmandate riikidega ning võtma vajaduse korral meetmeid, et need tõkked kahepoolselt ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaudu kaotada; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles selgitama välja energiavaldkonna kaubandus- ja investeerimistõkked suhetes kolmandate riikidega ning võtma vajaduse korral meetmeid, et need tõkked kahepoolselt ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaudu kaotada;

| 22. | toetab nõukogu ettepanekut analüüsida energiaühenduse lepingu toimimist ning toetab energiasektori ajakohastamise kiirendamist võimaldava edenemiskava koostamist; nõuab suuremat tähelepanu reformide ja tehnoloogiate, näiteks arukate võrkude rakendamisele, et kiirendada taastuvenergia integreerimist ja suurendada energiatõhusust; toetab seetõttu ideed uue hoo andmiseks energiaharta lepingule ning teeb selle nimel ettepaneku luua strateegilised partnerlused; kordab, et välja tuleb töötada lepingu sotsiaalne mõõde, et ületada tõhusalt sellised probleemid nagu energiaostuvõimetus ja korruptsioon; |
| --- | --- |

22.

toetab nõukogu ettepanekut analüüsida energiaühenduse lepingu toimimist ning toetab energiasektori ajakohastamise kiirendamist võimaldava edenemiskava koostamist; nõuab suuremat tähelepanu reformide ja tehnoloogiate, näiteks arukate võrkude rakendamisele, et kiirendada taastuvenergia integreerimist ja suurendada energiatõhusust; toetab seetõttu ideed uue hoo andmiseks energiaharta lepingule ning teeb selle nimel ettepaneku luua strateegilised partnerlused; kordab, et välja tuleb töötada lepingu sotsiaalne mõõde, et ületada tõhusalt sellised probleemid nagu energiaostuvõimetus ja korruptsioon;

| 23. | kutsub komisjoni üles rõhutama energiaharta konverentsi tähtsust ja vajadust seda toetada, et kasutada paremini ära energiaharta potentsiaali sellistes peamistes valdkondades nagu kaubandus, transiit, investeeringud ja vaidluste lahendamine, seahulgas ka energiaharta lepingu laiendamine riikidele, kes ei ole seda veel allkirjastanud ja/või ratifitseerinud; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles rõhutama energiaharta konverentsi tähtsust ja vajadust seda toetada, et kasutada paremini ära energiaharta potentsiaali sellistes peamistes valdkondades nagu kaubandus, transiit, investeeringud ja vaidluste lahendamine, seahulgas ka energiaharta lepingu laiendamine riikidele, kes ei ole seda veel allkirjastanud ja/või ratifitseerinud;

| 24. | on arvamusel, et iga liikmesriik peaks avaldama ja esitama Eurostatile oma maagaasi kahepoolse keskmise impordihinna vähemalt kvartalipõhiselt, tehes seda mitte hiljem kui kahe kvartali võrra hiljem; |
| --- | --- |

24.

on arvamusel, et iga liikmesriik peaks avaldama ja esitama Eurostatile oma maagaasi kahepoolse keskmise impordihinna vähemalt kvartalipõhiselt, tehes seda mitte hiljem kui kahe kvartali võrra hiljem;

| 25. | leiab, et ELi järjepideva ja sidusa energiaalase välispoliitika rakendamine nõuab korrapärast kooskõlastamist liikmesriikide ja komisjoni vahel; kutsub komisjoni üles vahetama liikmesriikidega korrapäraselt teavet, eelkõige planeeritava rahvusvahelise energiakoostöö strateegilise töörühma kaudu, ELi ning liikmesriikide välise energiastrateegia valdkonna prioriteetide ja tegevuse kohta nii poliitilisel kui ka ekspertide tasandil; nõuab sõltumatute energiavaldkonda reguleerivate asutuste osalemist ekspertidena rahvusvahelise energiakoostöö strateegilises töörühmas, arvestades nende kogemusi ja süvateadmisi piiriüleste elektri- ja gaasiturgude toimimise kohta; |
| --- | --- |

25.

leiab, et ELi järjepideva ja sidusa energiaalase välispoliitika rakendamine nõuab korrapärast kooskõlastamist liikmesriikide ja komisjoni vahel; kutsub komisjoni üles vahetama liikmesriikidega korrapäraselt teavet, eelkõige planeeritava rahvusvahelise energiakoostöö strateegilise töörühma kaudu, ELi ning liikmesriikide välise energiastrateegia valdkonna prioriteetide ja tegevuse kohta nii poliitilisel kui ka ekspertide tasandil; nõuab sõltumatute energiavaldkonda reguleerivate asutuste osalemist ekspertidena rahvusvahelise energiakoostöö strateegilises töörühmas, arvestades nende kogemusi ja süvateadmisi piiriüleste elektri- ja gaasiturgude toimimise kohta;

| 26. | leiab, et komisjoni kavandatud meetmeid saaks tõhustada neile esmase tähtsuse omistamisega, seades neile ajalised raamid ja koostades tegevuskavad ning näitajad, mis demonstreerivad saavutatud edusamme ja tähtaegadest kinnipidamist; |
| --- | --- |

26.

leiab, et komisjoni kavandatud meetmeid saaks tõhustada neile esmase tähtsuse omistamisega, seades neile ajalised raamid ja koostades tegevuskavad ning näitajad, mis demonstreerivad saavutatud edusamme ja tähtaegadest kinnipidamist;

| 27. | leiab, et Lissaboni lepingus väljendatud horisontaalsete eesmärkide vahelise sidususe tagamine on ELi energiaalase välispoliitika jaoks väga tähtis; nõuab, et parlamenti teavitataks ELi prioriteetsetest projektidest aegsasti; |
| --- | --- |

27.

leiab, et Lissaboni lepingus väljendatud horisontaalsete eesmärkide vahelise sidususe tagamine on ELi energiaalase välispoliitika jaoks väga tähtis; nõuab, et parlamenti teavitataks ELi prioriteetsetest projektidest aegsasti;

| 28. | kutsub liikmesriike üles mitte sõlmima kolmandate riikidega energia- või energiaga seotud tehnoloogiatarneid käsitlevaid lepinguid, mis on vastuolus mõne teise ELi liikmesriigi huvidega; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles mitte sõlmima kolmandate riikidega energia- või energiaga seotud tehnoloogiatarneid käsitlevaid lepinguid, mis on vastuolus mõne teise ELi liikmesriigi huvidega;

| 29. | on seisukohal, et raskuste teemal, millega ELi energiaalane välispoliitika silmitsi on, tuleks pidada regulaarseid arutelusid energeetikaministrite ametlikel ja mitteametlikel kohtumistel nõukogus, millesse tuleks kaasata kõrge esindaja, energiavolinik ja nende asjaomased teenistused; selliseid kohtumisi tuleks ka kasutada Euroopa ühiste ja järjepidevate seisukohtade kooskõlastamiseks enne kõrgetasemelisi kohtumisi eri rahvusvahelistes organisatsioonides, nt Rahvusvaheline Energiaagentuur (IEA), ÜRO, Rahvusvaheline Taastuvenergia Agentuur (IRENA), Rahvusvaheline energiatõhususalane koostööpartnerlus (IPEEC) ja Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA), kus ELil on oluline etendada aktiivsemat ja mõjukamat rolli; parlamenti tuleks korrapäraselt kõigist asjakohastest küsimustest teavitada ja temaga tuleks nendes küsimustes nõu pidada; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et raskuste teemal, millega ELi energiaalane välispoliitika silmitsi on, tuleks pidada regulaarseid arutelusid energeetikaministrite ametlikel ja mitteametlikel kohtumistel nõukogus, millesse tuleks kaasata kõrge esindaja, energiavolinik ja nende asjaomased teenistused; selliseid kohtumisi tuleks ka kasutada Euroopa ühiste ja järjepidevate seisukohtade kooskõlastamiseks enne kõrgetasemelisi kohtumisi eri rahvusvahelistes organisatsioonides, nt Rahvusvaheline Energiaagentuur (IEA), ÜRO, Rahvusvaheline Taastuvenergia Agentuur (IRENA), Rahvusvaheline energiatõhususalane koostööpartnerlus (IPEEC) ja Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA), kus ELil on oluline etendada aktiivsemat ja mõjukamat rolli; parlamenti tuleks korrapäraselt kõigist asjakohastest küsimustest teavitada ja temaga tuleks nendes küsimustes nõu pidada;

| 30. | on veendunud, et kui strateegilise tähtsusega infrastruktuuriprojekt mõjutab energiavarustuse kindlust ELi jaoks tervikuna, peaks nõukogu kaaluma läbirääkimisvolituste andmist komisjonile, ning selliste volituste andmist tuleks kaaluda ka teiste valitsustevaheliste kokkulepete puhul, millel võiks olla oluline mõju ELi pikaajalistele energiapoliitikaalastele eesmärkidele, eelkõige energiasõltumatusele; nõuab seoses sellega piisavat konsulteerimist ja suhtlust parlamendiga; |
| --- | --- |

30.

on veendunud, et kui strateegilise tähtsusega infrastruktuuriprojekt mõjutab energiavarustuse kindlust ELi jaoks tervikuna, peaks nõukogu kaaluma läbirääkimisvolituste andmist komisjonile, ning selliste volituste andmist tuleks kaaluda ka teiste valitsustevaheliste kokkulepete puhul, millel võiks olla oluline mõju ELi pikaajalistele energiapoliitikaalastele eesmärkidele, eelkõige energiasõltumatusele; nõuab seoses sellega piisavat konsulteerimist ja suhtlust parlamendiga;

| 31. | kutsub komisjoni üles arendama teabevahetusvahendit, mille abil saaks koguda ja esitada asjakohaseid andmeid kolmandates riikides läbiviidavate ELi ja liikmesriikide haldus- ja finantsinstitutsioonide energiaprogrammide ja -projektide kohta; kutsub liikmesriike üles esitama komisjonile sellega seoses vastavaid andmeid; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles arendama teabevahetusvahendit, mille abil saaks koguda ja esitada asjakohaseid andmeid kolmandates riikides läbiviidavate ELi ja liikmesriikide haldus- ja finantsinstitutsioonide energiaprogrammide ja -projektide kohta; kutsub liikmesriike üles esitama komisjonile sellega seoses vastavaid andmeid;

| 32. | kutsub komisjoni üles jälgima ülemaailmseid energiaturge ning tegema selles vallas koostööd selliste liikmesriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Rahvusvaheline Energiaagentuur; kutsub komisjoni üles esitama nimetatud otstarbeks õigusakti enne 2012. aasta lõppu; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles jälgima ülemaailmseid energiaturge ning tegema selles vallas koostööd selliste liikmesriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Rahvusvaheline Energiaagentuur; kutsub komisjoni üles esitama nimetatud otstarbeks õigusakti enne 2012. aasta lõppu;

| 33. | rõhutab, et arvestades liidu suurt sõltuvust energiaimpordist on liidu välisjulgeolekupoliitika, strateegilise rolli ning välispoliitika sõltumatuse, ühtsuse, usaldusväärsuse ja tõhususe toetamiseks vaja kiiresti mitmekesistada tarneallikaid ja transiiditeid, sh võtta kasutusele uued energiaallikad ning arendada välja ELi taastuvad energiaallikad; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et arvestades liidu suurt sõltuvust energiaimpordist on liidu välisjulgeolekupoliitika, strateegilise rolli ning välispoliitika sõltumatuse, ühtsuse, usaldusväärsuse ja tõhususe toetamiseks vaja kiiresti mitmekesistada tarneallikaid ja transiiditeid, sh võtta kasutusele uued energiaallikad ning arendada välja ELi taastuvad energiaallikad;

| 34. | nõuab ELi koordineeritud ja ühtse poliitilise strateegia väljatöötamist uute energiatarnijate suhtes, pöörates erilist tähelepanu ka konkurentsitingimuste parandamisele ELis, et luua uutele tarnijatele võimalused ELi turule sisenemiseks; |
| --- | --- |

34.

nõuab ELi koordineeritud ja ühtse poliitilise strateegia väljatöötamist uute energiatarnijate suhtes, pöörates erilist tähelepanu ka konkurentsitingimuste parandamisele ELis, et luua uutele tarnijatele võimalused ELi turule sisenemiseks;

| 35. | nõuab suuremat koostoimet ELi kaubandus- ja energiapoliitika vahel vastavalt strateegiale „Euroopa 2020”; rõhutab vajadust edendada toorainetega seoses ülemaailmseid juhtimisstruktuure, et vähendada selles valdkonnas rahvusvahelisi pingeid, ning kiidab sellega seoses rahvusvahelise energiafoorumi (IEF) eeskuju; peab üheks peamiseks prioriteediks õiglaste hindadega pikaajaliste energia- ja toorainete tarnelepingute sõlmimist liidu strateegiliste kaubanduspartneritega; nõuab seetõttu, et EL võtaks vastu liidu järjepideva strateegia energiatarnelepingute sõlmimiseks nimetatud partneritega; |
| --- | --- |

35.

nõuab suuremat koostoimet ELi kaubandus- ja energiapoliitika vahel vastavalt strateegiale „Euroopa 2020”; rõhutab vajadust edendada toorainetega seoses ülemaailmseid juhtimisstruktuure, et vähendada selles valdkonnas rahvusvahelisi pingeid, ning kiidab sellega seoses rahvusvahelise energiafoorumi (IEF) eeskuju; peab üheks peamiseks prioriteediks õiglaste hindadega pikaajaliste energia- ja toorainete tarnelepingute sõlmimist liidu strateegiliste kaubanduspartneritega; nõuab seetõttu, et EL võtaks vastu liidu järjepideva strateegia energiatarnelepingute sõlmimiseks nimetatud partneritega;

Mitmekesistamine – Euroopa energiavarustuse suurem kindlus

| 36. | rõhutab, et ELi leping nõuab liikmesriikidevahelist solidaarsust, mis peaks olema osa nii energiaalase sise- ja välispoliitika igapäevatööst kui ka kriisijuhtimisest; palub komisjonil määratleda selgelt mõiste „energiaalane solidaarsus“, et tagada selle järgimine kõigi liikmesriikide poolt; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et ELi leping nõuab liikmesriikidevahelist solidaarsust, mis peaks olema osa nii energiaalase sise- ja välispoliitika igapäevatööst kui ka kriisijuhtimisest; palub komisjonil määratleda selgelt mõiste „energiaalane solidaarsus“, et tagada selle järgimine kõigi liikmesriikide poolt;

| 37. | juhib tähelepanu sellele, et ELi suurenev sõltuvus imporditavast fossiilkütusest võib avaldada olulist mõju ELi poliitilisele mõjuvõimule ja otsustusprotsesside sõltumatusele muudes poliitikavaldkondades ning ainult täielik üleminek keskkonnasõbralikuma energiavarustuse ja energiatõhususe suunas ning liikmesriikide seotus, omavaheline sõltuvus ja solidaarsus saavad seda ebasoovitavat olukorda tasakaalustada; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu sellele, et ELi suurenev sõltuvus imporditavast fossiilkütusest võib avaldada olulist mõju ELi poliitilisele mõjuvõimule ja otsustusprotsesside sõltumatusele muudes poliitikavaldkondades ning ainult täielik üleminek keskkonnasõbralikuma energiavarustuse ja energiatõhususe suunas ning liikmesriikide seotus, omavaheline sõltuvus ja solidaarsus saavad seda ebasoovitavat olukorda tasakaalustada;

| 38. | toonitab, et ELi ühine energiapoliitika ja strateegilised eesmärgid peaksid olema ELi välissuhetes, regionaalpoliitikas ja Euroopa naabruspoliitikas asjakohaselt kajastatud; |
| --- | --- |

38.

toonitab, et ELi ühine energiapoliitika ja strateegilised eesmärgid peaksid olema ELi välissuhetes, regionaalpoliitikas ja Euroopa naabruspoliitikas asjakohaselt kajastatud;

| 39. | palub komisjonil toetada ka ELi enda energiatoorainete alast teadus- ja arendustegevust ning toetada tooraine tarnimist mitmekesistest tarneallikatest, eri tarnijatelt ja eri tarnekoridore pidi ELi eri piirkondadesse nii, et igale piirkonnale oleks tagatud vähemalt kaks eri allikat vastavalt komisjoni teatisele „Energiainfrastruktuuri prioriteedid aastaks 2020 ja pärast seda - Euroopa integreeritud energiavõrgu väljaarendamise kava” COM(2010)0677); |
| --- | --- |

39.

palub komisjonil toetada ka ELi enda energiatoorainete alast teadus- ja arendustegevust ning toetada tooraine tarnimist mitmekesistest tarneallikatest, eri tarnijatelt ja eri tarnekoridore pidi ELi eri piirkondadesse nii, et igale piirkonnale oleks tagatud vähemalt kaks eri allikat vastavalt komisjoni teatisele „Energiainfrastruktuuri prioriteedid aastaks 2020 ja pärast seda - Euroopa integreeritud energiavõrgu väljaarendamise kava” COM(2010)0677);

| 40. | rõhutab, et ELi energiaalane välispoliitika peaks aitama kaasa ohutu, turvalise, säästva ja taskukohase energia tagamisele, mis oleks kooskõlas ELi energiapoliitika üldiste konkurentsivõimelisuse, varustuskindluse ja säästvuse eesmärkidega ning ELi 2050. aasta energia- ja kliimaeesmärkidega; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et ELi energiaalane välispoliitika peaks aitama kaasa ohutu, turvalise, säästva ja taskukohase energia tagamisele, mis oleks kooskõlas ELi energiapoliitika üldiste konkurentsivõimelisuse, varustuskindluse ja säästvuse eesmärkidega ning ELi 2050. aasta energia- ja kliimaeesmärkidega;

| 41. | rõhutab, et kiirendada tuleks meetmete võtmist ELi energiavarustuse tarnijate, tarneteede ja -allikate mitmekesistamiseks, võttes arvesse prioriteetseid energiataristu koridore, iseäranis nende meetmete võtmist, mis on suunatud tegeliku konkureeriva gaasituru loomisele, uute transpordikoridoride loomisele (lõunakoridor ja Vahemere piirkond), olemasolevate koridoride tugevdamisele (idakoridor) ja tõelise konkurentsi loomisele gaasivarustuse allikate vahel, suurendades selleks ELi veeldatud maagaasi osakaalu ning jõudes uute, kaugemalasuvate tarnijateni (Austraalia, Kanada, USA, Ladina-Ameerika, Sahara-tagune Aafrika, Kesk-Aasia jne); |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et kiirendada tuleks meetmete võtmist ELi energiavarustuse tarnijate, tarneteede ja -allikate mitmekesistamiseks, võttes arvesse prioriteetseid energiataristu koridore, iseäranis nende meetmete võtmist, mis on suunatud tegeliku konkureeriva gaasituru loomisele, uute transpordikoridoride loomisele (lõunakoridor ja Vahemere piirkond), olemasolevate koridoride tugevdamisele (idakoridor) ja tõelise konkurentsi loomisele gaasivarustuse allikate vahel, suurendades selleks ELi veeldatud maagaasi osakaalu ning jõudes uute, kaugemalasuvate tarnijateni (Austraalia, Kanada, USA, Ladina-Ameerika, Sahara-tagune Aafrika, Kesk-Aasia jne);

| 42. | rõhutab ka energiavõrkude piiriülese ühendamise parandamise ning Euroopa – Vahemere piirkonna elektri ja gaasi infrastruktuuriringide ja Läänemere energiaturu ühendamise kava lõpuleviimise tähtsust ning seda, et samal ajal tuleb ajakohastada ja täiustada ka olemasolevaid elektrienergia- ja gaasielektrijaamu ning infrastruktuuri (ühendused, võrgud, torujuhtmed, ülekandevõrgud, hoidlad ja veeldatud maagaasi terminalid); nende meetmetega tuleks tagada, et ükski liikmesriik ei jääks nn energiasaareks ning energia saaks voolata vabalt läbi ELi; väljendab sellega seoses heameel kavandatava Euroopa Ühendamise Rahastu üle; |
| --- | --- |

42.

rõhutab ka energiavõrkude piiriülese ühendamise parandamise ning Euroopa – Vahemere piirkonna elektri ja gaasi infrastruktuuriringide ja Läänemere energiaturu ühendamise kava lõpuleviimise tähtsust ning seda, et samal ajal tuleb ajakohastada ja täiustada ka olemasolevaid elektrienergia- ja gaasielektrijaamu ning infrastruktuuri (ühendused, võrgud, torujuhtmed, ülekandevõrgud, hoidlad ja veeldatud maagaasi terminalid); nende meetmetega tuleks tagada, et ükski liikmesriik ei jääks nn energiasaareks ning energia saaks voolata vabalt läbi ELi; väljendab sellega seoses heameel kavandatava Euroopa Ühendamise Rahastu üle;

| 43. | kutsub komisjoni üles toetama nn energiavarustuse kindluse klausli lisamist tootja- ja transiidiriikidega sõlmitavatesse kaubandus-, assotsieerimis- ning partnerlus- ja koostöölepingutesse, milles sätestataks käitumisjuhend ja selgesõnalised meetmed juhuks, kui üks partneritest põhjustab tingimustes ühepoolseid muudatusi; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles toetama nn energiavarustuse kindluse klausli lisamist tootja- ja transiidiriikidega sõlmitavatesse kaubandus-, assotsieerimis- ning partnerlus- ja koostöölepingutesse, milles sätestataks käitumisjuhend ja selgesõnalised meetmed juhuks, kui üks partneritest põhjustab tingimustes ühepoolseid muudatusi;

| 44. | väljendab heameelt komisjoni teatise „Energiavarustuse kindluse ja rahvusvahelise koostöö kohta – ELi energiapoliitika: koostöö ELi-väliste partneritega” üle (COM(2011)0539); on sellegipoolest veendunud, et vaja on täiendavaid ELi liikmesriikide vahelisel solidaarsusel põhinevaid vahendeid, et tagada ELi võime kaitsta oma energiajulgeoleku huve ning pidada läbirääkimisi välispartneritega, eriti kriisiolukorras; |
| --- | --- |

44.

väljendab heameelt komisjoni teatise „Energiavarustuse kindluse ja rahvusvahelise koostöö kohta – ELi energiapoliitika: koostöö ELi-väliste partneritega” üle (COM(2011)0539); on sellegipoolest veendunud, et vaja on täiendavaid ELi liikmesriikide vahelisel solidaarsusel põhinevaid vahendeid, et tagada ELi võime kaitsta oma energiajulgeoleku huve ning pidada läbirääkimisi välispartneritega, eriti kriisiolukorras;

| 45. | kutsub komisjoni üles kehtestama suhetes naabritega kõikehõlmavad lühi-, kesk- ja pikaajalised prioriteedid, eesmärgiga rajada ühine õigusruum, mis põhineb liidu õigustikus sätestatud põhimõtetel ja siseturu standarditel; rõhutab, et oluline on jätkata Euroopa energiaühenduse laiendamist ja kehtestada liidu õigustiku rakendamisel esinevate vajakajäämiste kõrvaldamiseks õiguskontrolli mehhanismid; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles kehtestama suhetes naabritega kõikehõlmavad lühi-, kesk- ja pikaajalised prioriteedid, eesmärgiga rajada ühine õigusruum, mis põhineb liidu õigustikus sätestatud põhimõtetel ja siseturu standarditel; rõhutab, et oluline on jätkata Euroopa energiaühenduse laiendamist ja kehtestada liidu õigustiku rakendamisel esinevate vajakajäämiste kõrvaldamiseks õiguskontrolli mehhanismid;

| 46. | toetab uute energiaallikate kasutamise teemalist poliitilist ja majanduslikku dialoogi ELi naaberriikidega; |
| --- | --- |

46.

toetab uute energiaallikate kasutamise teemalist poliitilist ja majanduslikku dialoogi ELi naaberriikidega;

| 47. | nõuab Euroopa naabruspoliitika ja Musta mere sünergia olemasolevate mehhanismide rakendamist ja uute loomist, et tugevdada koostööd suurema läbipaistvuse ning tarnete ja transiidi stabiilsuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

47.

nõuab Euroopa naabruspoliitika ja Musta mere sünergia olemasolevate mehhanismide rakendamist ja uute loomist, et tugevdada koostööd suurema läbipaistvuse ning tarnete ja transiidi stabiilsuse saavutamiseks;

| 48. | pooldab poliitilist dialoogi Norra ja Venemaaga uute energiaallikate uurimise teemal Barentsi meres, eeldusel, et tagatakse Arktika piirkonna tundliku keskkonna kaitse, ja koostööd Norraga hüdroenergia importimisel pikkade merealuste kaablite kaudu; nõuab ELi Arktika piirkonna strateegia kiiremat sõnastamist; |
| --- | --- |

48.

pooldab poliitilist dialoogi Norra ja Venemaaga uute energiaallikate uurimise teemal Barentsi meres, eeldusel, et tagatakse Arktika piirkonna tundliku keskkonna kaitse, ja koostööd Norraga hüdroenergia importimisel pikkade merealuste kaablite kaudu; nõuab ELi Arktika piirkonna strateegia kiiremat sõnastamist;

| 49. | peab välispoliitilist dialoogi hädavajalikuks, et lahutada ülemaailmne majanduskasv energiaallikate kasutamisest ja edendada prognoositavamaid energiaturge, ning kasulikuks poliitilistele suhetele; rõhutab, et dialoogi kõrval muude oluliste tarbijariikidega, nagu Ameerika Ühendriigid ja Jaapan, on tähtis pidada dialoogi ka kiiresti areneva majandusega riikidega, näiteks Hiina, India, Brasiilia, Indoneesia ja Lõuna-Aafrika Vabariigiga; |
| --- | --- |

49.

peab välispoliitilist dialoogi hädavajalikuks, et lahutada ülemaailmne majanduskasv energiaallikate kasutamisest ja edendada prognoositavamaid energiaturge, ning kasulikuks poliitilistele suhetele; rõhutab, et dialoogi kõrval muude oluliste tarbijariikidega, nagu Ameerika Ühendriigid ja Jaapan, on tähtis pidada dialoogi ka kiiresti areneva majandusega riikidega, näiteks Hiina, India, Brasiilia, Indoneesia ja Lõuna-Aafrika Vabariigiga;

| 50. | on seisukohal, et EL peaks edendama energiapoliitika alase koostöö arendamist ja süvendamist kolmandate riikidega, kes peavad oluliseks samu väärtusi, soovivad läbi viia demokraatlikke reforme ja edendada väärtusi, millel rajaneb EL; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et EL peaks edendama energiapoliitika alase koostöö arendamist ja süvendamist kolmandate riikidega, kes peavad oluliseks samu väärtusi, soovivad läbi viia demokraatlikke reforme ja edendada väärtusi, millel rajaneb EL;

| 51. | väljendab heameelt komisjoni soovituste üle poliitilise koostöö tugevdamise kohta idapoolsete naabritega ning peab väga tähtsaks, et Türgi liitumist energiaühenduse lepinguga ning tema ELiga ühinemise läbirääkimiste energiapeatüki avamist käsitletaks äärmiselt kiireloomulisena; tunneb ka heameelt ELi, Ukraina ja Venemaa vahel kolmepoolse dialoogi algatamise üle ning rõhutab vajadust tagada kummagi partneriga põhjalik poliitiline ja halduskoostöö; |
| --- | --- |

51.

väljendab heameelt komisjoni soovituste üle poliitilise koostöö tugevdamise kohta idapoolsete naabritega ning peab väga tähtsaks, et Türgi liitumist energiaühenduse lepinguga ning tema ELiga ühinemise läbirääkimiste energiapeatüki avamist käsitletaks äärmiselt kiireloomulisena; tunneb ka heameelt ELi, Ukraina ja Venemaa vahel kolmepoolse dialoogi algatamise üle ning rõhutab vajadust tagada kummagi partneriga põhjalik poliitiline ja halduskoostöö;

| 52. | rõhutab, et kodumaise taastuvenergia tootmise suurendamiseks võetavad meetmed on ELi süsivesinike impordist sõltuvuse vähendamisel üliolulised; on seisukohal, et ELi energia tootmis- ja jaotusstruktuuri tuleks uuesti hinnata selle pikaajalistele energia- ja kliimaeesmärkidele vastavuse seisukohast; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et kodumaise taastuvenergia tootmise suurendamiseks võetavad meetmed on ELi süsivesinike impordist sõltuvuse vähendamisel üliolulised; on seisukohal, et ELi energia tootmis- ja jaotusstruktuuri tuleks uuesti hinnata selle pikaajalistele energia- ja kliimaeesmärkidele vastavuse seisukohast;

| 53. | tuletab meelde veeldatud maagaasi märkimisväärset osa ELi energiavarustuses ning nõuab, et tugevdataks koostööd peamiste tarnijate ning praeguste ja tulevaste tarbijatega; |
| --- | --- |

53.

tuletab meelde veeldatud maagaasi märkimisväärset osa ELi energiavarustuses ning nõuab, et tugevdataks koostööd peamiste tarnijate ning praeguste ja tulevaste tarbijatega;

| 54. | toonitab, et mitmekesistamine peaks tähendama uusi mujal kui Venemaal asuvaid nafta-, gaasi- ja elektrienergia allikaid nende liikmesriikide jaoks, kes nimetatud ühest tarnijast ülemäära sõltuvad; rõhutab, et kuigi Venemaa gaas moodustab kogu ELis tarbitavast gaasist vaid 24 %, moodustab see 27 liikmesriigist 12-s 48 % kuni 100 % ning avaldab seetõttu vahetut mõju ELi energiajulgeolekule; |
| --- | --- |

54.

toonitab, et mitmekesistamine peaks tähendama uusi mujal kui Venemaal asuvaid nafta-, gaasi- ja elektrienergia allikaid nende liikmesriikide jaoks, kes nimetatud ühest tarnijast ülemäära sõltuvad; rõhutab, et kuigi Venemaa gaas moodustab kogu ELis tarbitavast gaasist vaid 24 %, moodustab see 27 liikmesriigist 12-s 48 % kuni 100 % ning avaldab seetõttu vahetut mõju ELi energiajulgeolekule;

| 55. | on seisukohal, et kui uute, mittetavapäraste energiatehnoloogiate arenguga (naftaliivad ja kildagaas Kanadast, USAst, Austraaliast, Katarist, Brasiiliast ja Argentinast, Arktika piirkonna energeetiline uurimine, Iraagi, Venezuela ja Aafrika riikide varude edasine kasutamine) ilmuvad võimalike tulevaste tarnijatena uued osalejad, partnerid ja piirkonnad, peab EL samuti tähelepanu pöörama sellele, et seda uut olukorda täielikult ära kasutada ja arendada oma tarnijate mitmekesistamiseks uusi partnerlussuhteid; |
| --- | --- |

55.

on seisukohal, et kui uute, mittetavapäraste energiatehnoloogiate arenguga (naftaliivad ja kildagaas Kanadast, USAst, Austraaliast, Katarist, Brasiiliast ja Argentinast, Arktika piirkonna energeetiline uurimine, Iraagi, Venezuela ja Aafrika riikide varude edasine kasutamine) ilmuvad võimalike tulevaste tarnijatena uued osalejad, partnerid ja piirkonnad, peab EL samuti tähelepanu pöörama sellele, et seda uut olukorda täielikult ära kasutada ja arendada oma tarnijate mitmekesistamiseks uusi partnerlussuhteid;

| 56. | olles teadlik vähese CO2-heitega majandusele ülemineku olulisusest, rõhutab vajadust säilitada majanduse konkurentsivõime ja innovaatilisus, muu hulgas asjakohaste kaubanduspoliitiliste vahendite kaudu; üleminek vähese CO2-heitega majandusele peab toimuma konkreetse geograafilise piirkonna potentsiaalile, energiasüsteemi spetsiifikale, konkreetse liikmesriigi energiaallikate jaotusele ja geoloogilisele struktuurile kohandatud viisil; on veendunud, et selline lähenemine võimaldab säilitada energiajulgeoleku ja majanduse konkurentsivõime kõrgeima taseme, säilitades samas iga aluslepingutes sätestatud liikmesriikide sõltumatuse oma energiavarude kasutamise tingimuste määramisel, eri energiaallikate vahel valiku tegemisel ja energiaga varustamise üldise struktuuri valimisel; |
| --- | --- |

56.

olles teadlik vähese CO2-heitega majandusele ülemineku olulisusest, rõhutab vajadust säilitada majanduse konkurentsivõime ja innovaatilisus, muu hulgas asjakohaste kaubanduspoliitiliste vahendite kaudu; üleminek vähese CO2-heitega majandusele peab toimuma konkreetse geograafilise piirkonna potentsiaalile, energiasüsteemi spetsiifikale, konkreetse liikmesriigi energiaallikate jaotusele ja geoloogilisele struktuurile kohandatud viisil; on veendunud, et selline lähenemine võimaldab säilitada energiajulgeoleku ja majanduse konkurentsivõime kõrgeima taseme, säilitades samas iga aluslepingutes sätestatud liikmesriikide sõltumatuse oma energiavarude kasutamise tingimuste määramisel, eri energiaallikate vahel valiku tegemisel ja energiaga varustamise üldise struktuuri valimisel;

| 57. | tunnistab, et ELi otsesed välisinvesteeringud arenguriikide energiainfrastruktuuri ehitamisse ja ajakohastamisse on väga tähtsad; rõhutab samas nende investeeringute asjakohase õiguskaitse vajadust, mis võib tähendada ELi õigustiku laienemist kolmandatele riikidele (muu hulgas energiaühenduse asutamislepingu tugevdamise ja kehtivuse pikendamise kaudu); |
| --- | --- |

57.

tunnistab, et ELi otsesed välisinvesteeringud arenguriikide energiainfrastruktuuri ehitamisse ja ajakohastamisse on väga tähtsad; rõhutab samas nende investeeringute asjakohase õiguskaitse vajadust, mis võib tähendada ELi õigustiku laienemist kolmandatele riikidele (muu hulgas energiaühenduse asutamislepingu tugevdamise ja kehtivuse pikendamise kaudu);

| 58. | märgib, kui tähtis on laiaulatuslik koostöö Arktika piirkonnas, eriti Euroopa-Atlandi ruumi riikide seas; |
| --- | --- |

58.

märgib, kui tähtis on laiaulatuslik koostöö Arktika piirkonnas, eriti Euroopa-Atlandi ruumi riikide seas;

Jätkusuutlikkus – tugevdatud partnerlus tarnijariikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega

| 59. | on veendunud, et maailma järjest kasvav nõudlus energia järele ja fossiilkütuste varude suurenev kontsentratsioon suuresti ebastabiilsetes ja mittedemokraatlikes riikides muudab ELi haavatavaks ning õõnestab sügavalt usaldusväärse, tõhusa ja järjepideva Euroopa ühise poliitika arengut; |
| --- | --- |

59.

on veendunud, et maailma järjest kasvav nõudlus energia järele ja fossiilkütuste varude suurenev kontsentratsioon suuresti ebastabiilsetes ja mittedemokraatlikes riikides muudab ELi haavatavaks ning õõnestab sügavalt usaldusväärse, tõhusa ja järjepideva Euroopa ühise poliitika arengut;

| 60. | on veendunud, et ELi energiapartnerlusi ja ELi osalemist üleilmsetel foorumitel, nagu G20, tuleb kasutada säästvama energia poliitika edendamiseks kolmandates riikides, et muuta ühtlasi turg läbipaistvamaks, rahvusvaheline turg stabiilsemaks ning aidata kaasa tarnešokkide ja -häirete suhtes vähem haavatava üleilmse energiaturu loomisele; |
| --- | --- |

60.

on veendunud, et ELi energiapartnerlusi ja ELi osalemist üleilmsetel foorumitel, nagu G20, tuleb kasutada säästvama energia poliitika edendamiseks kolmandates riikides, et muuta ühtlasi turg läbipaistvamaks, rahvusvaheline turg stabiilsemaks ning aidata kaasa tarnešokkide ja -häirete suhtes vähem haavatava üleilmse energiaturu loomisele;

| 61. | rõhutab vajadust laiendada sidemeid Euroopa energiavõrgustiku ja naaberriikide (Lääne-Balkan, idapoolsed naaberriigid, Kaspia mere äärsed riigid, Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida riigid) vahel, ehitades selleks uusi võrkudevahelisi ühendusi, edendades laiemat reguleeritavat piirkonda ning laiendades ELi keskkonna- ja ohutusstandardeid nii kaugele kui võimalik, et tagada, et kõikide kategooriate tuumaelektrijaamad ELi piiride lähedal vastavad kõrgeimatele tuumaohutuse standarditele; |
| --- | --- |

61.

rõhutab vajadust laiendada sidemeid Euroopa energiavõrgustiku ja naaberriikide (Lääne-Balkan, idapoolsed naaberriigid, Kaspia mere äärsed riigid, Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida riigid) vahel, ehitades selleks uusi võrkudevahelisi ühendusi, edendades laiemat reguleeritavat piirkonda ning laiendades ELi keskkonna- ja ohutusstandardeid nii kaugele kui võimalik, et tagada, et kõikide kategooriate tuumaelektrijaamad ELi piiride lähedal vastavad kõrgeimatele tuumaohutuse standarditele;

| 62. | rõhutab, kui oluline on tegelemine ühist huvi pakkuvate infrastruktuuriprojektidega, mis on määratletud komisjoni ettepanekus võtta vastu määrus, milles käsitletakse üleeuroopalise energiataristu suuniseid, ning komisjoni teatises „Energiainfrastruktuuri prioriteedid aastaks 2020 ja pärast seda”; arvestades nende projektide strateegilist tähtsust, peab ülioluliseks, et neist tulenevad lepingud välispartneritega seataks tähtsale kohale, töötaks välja jätkusuutlikult ning sõlmitaks kiiresti, tehes seda eeskirjadel põhinevas turusüsteemis; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, kui oluline on tegelemine ühist huvi pakkuvate infrastruktuuriprojektidega, mis on määratletud komisjoni ettepanekus võtta vastu määrus, milles käsitletakse üleeuroopalise energiataristu suuniseid, ning komisjoni teatises „Energiainfrastruktuuri prioriteedid aastaks 2020 ja pärast seda”; arvestades nende projektide strateegilist tähtsust, peab ülioluliseks, et neist tulenevad lepingud välispartneritega seataks tähtsale kohale, töötaks välja jätkusuutlikult ning sõlmitaks kiiresti, tehes seda eeskirjadel põhinevas turusüsteemis;

| 63 | rõhutab, et ELi ja Venemaa energeetika-alases dialoogis, kus EL peaks esinema ühel häälel, tuleks võtta arvesse Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikide eripärast ja sõltuvat olukorda, kuna nende energiavarustuse kindlust saab tagada ainult sel teel, kui ühendada täielikult omavahel ELi infrastruktuur ning rakendada täiel määral energia siseturu eeskirju; leiab, et dialoogi käigus tuleks võtta arvesse selliseid olulisi teemasid nagu juurdepääs energiavarudele, võrkudele ja eksporditurgudele, investeeringute kaitse, vastastikkuse põhimõte, kriisiennetus ja koostöö, võrdsed võimalused ning energiavarude hinnad; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata Družba naftajuhtmele ja ELi tasandil tuleks astuda konkreetseid samme naftatarne taastamiseks suletud haru kaudu; |
| --- | --- |

63

rõhutab, et ELi ja Venemaa energeetika-alases dialoogis, kus EL peaks esinema ühel häälel, tuleks võtta arvesse Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikide eripärast ja sõltuvat olukorda, kuna nende energiavarustuse kindlust saab tagada ainult sel teel, kui ühendada täielikult omavahel ELi infrastruktuur ning rakendada täiel määral energia siseturu eeskirju; leiab, et dialoogi käigus tuleks võtta arvesse selliseid olulisi teemasid nagu juurdepääs energiavarudele, võrkudele ja eksporditurgudele, investeeringute kaitse, vastastikkuse põhimõte, kriisiennetus ja koostöö, võrdsed võimalused ning energiavarude hinnad; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata Družba naftajuhtmele ja ELi tasandil tuleks astuda konkreetseid samme naftatarne taastamiseks suletud haru kaudu;

| 64. | rõhutab, et kui liikmesriigid asuvad oma riigisiseseid turge infrastruktuuri-investeeringute ja ühiste eeskirjade heakskiitmise teel ühendama ja integreerima, tuleks püüda teha ka koostööd Venemaaga, et tuvastada loovaid ja mõlemale poolele vastuvõetavaid meetmeid, mis on suunatud kahe energiaturu vaheliste ebakõlade vähendamisele; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et kui liikmesriigid asuvad oma riigisiseseid turge infrastruktuuri-investeeringute ja ühiste eeskirjade heakskiitmise teel ühendama ja integreerima, tuleks püüda teha ka koostööd Venemaaga, et tuvastada loovaid ja mõlemale poolele vastuvõetavaid meetmeid, mis on suunatud kahe energiaturu vaheliste ebakõlade vähendamisele;

| 65. | rõhutab Venemaaga peetava energiaalase dialoogi ja energeetikanõukogu pakutud ELi-Venemaa edenemiskava tähtsust; rõhutab, kui tähtis on teha koostööd vastastikku kasulikes valdkondades, nagu ühine teadustegevus ja tehnosiire, eriti energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonnas; |
| --- | --- |

65.

rõhutab Venemaaga peetava energiaalase dialoogi ja energeetikanõukogu pakutud ELi-Venemaa edenemiskava tähtsust; rõhutab, kui tähtis on teha koostööd vastastikku kasulikes valdkondades, nagu ühine teadustegevus ja tehnosiire, eriti energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonnas;

| 66. | nõuab, et energiaharta lepingut laiendataks suuremale hulgale riikidele ning et energiaharta konverentsi osalised püüaksid kokkuleppele jõuda lahenduse suhtes, mille tagajärjel kiidaks Venemaa täielikult heaks energiaharta ja selle protokollide põhimõtted; |
| --- | --- |

66.

nõuab, et energiaharta lepingut laiendataks suuremale hulgale riikidele ning et energiaharta konverentsi osalised püüaksid kokkuleppele jõuda lahenduse suhtes, mille tagajärjel kiidaks Venemaa täielikult heaks energiaharta ja selle protokollide põhimõtted;

| 67. | nõuab strateegilise partnerluse tugevdamist Venemaaga uue partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimise abil; rõhutab, et see uus leping peaks täielikult vastama siseturu eeskirjadele ja ELi kolmanda energiapaketi määrustele ning põhinema vastastikusel austusel ja vastastikkuse põhimõttel; rõhutab, et Venemaa on juba seotud energiaharta lepinguga tulenevalt selle artiklist 45; on veendunud, et energiaharta lepingu ratifitseerimine Venemaa poolt oleks kahepoolsetele energiaalastele suhetele vastastikku kasulik; |
| --- | --- |

67.

nõuab strateegilise partnerluse tugevdamist Venemaaga uue partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimise abil; rõhutab, et see uus leping peaks täielikult vastama siseturu eeskirjadele ja ELi kolmanda energiapaketi määrustele ning põhinema vastastikusel austusel ja vastastikkuse põhimõttel; rõhutab, et Venemaa on juba seotud energiaharta lepinguga tulenevalt selle artiklist 45; on veendunud, et energiaharta lepingu ratifitseerimine Venemaa poolt oleks kahepoolsetele energiaalastele suhetele vastastikku kasulik;

| 68. | toonitab Euronesti parlamentaarse assamblee rolli, mis aitab saavutada idapartnerluse eesmärke ja avaldab seetõttu soodsat mõju energiajulgeolekuga seotud küsimustele; |
| --- | --- |

68.

toonitab Euronesti parlamentaarse assamblee rolli, mis aitab saavutada idapartnerluse eesmärke ja avaldab seetõttu soodsat mõju energiajulgeolekuga seotud küsimustele;

| 69. | märgib, et Euroopa Majanduspiirkonna riigid on juba ELi siseturu osa ning nende koostöö on 2020. aasta energiaalaste eesmärkide saavutamisel põhiline; avaldab heameelt praeguste algatuste üle tugevdada koostööd Šveitsiga, mille eesmärgiks peaks olema ka selle täielik integreerimine ELi energia siseturgu; |
| --- | --- |

69.

märgib, et Euroopa Majanduspiirkonna riigid on juba ELi siseturu osa ning nende koostöö on 2020. aasta energiaalaste eesmärkide saavutamisel põhiline; avaldab heameelt praeguste algatuste üle tugevdada koostööd Šveitsiga, mille eesmärgiks peaks olema ka selle täielik integreerimine ELi energia siseturgu;

| 70. | on veendunud, et ELi energiaalane välispoliitika peaks põhinema solidaarsuse, läbipaistvuse, subsidiaarsuse, jätkusuutlikkuse, koostöö ja vastastikkuse põhimõtetel ja neid edendama, samuti eeskirjadel põhineval lähenemisviisil turule ning ELi, selle liikmesriikide ja partnerriikide vahelise tegevuse koordineerimisel; on veendunud, et Lissaboni lepingus seatud horisontaalsete eesmärkide austamine on Euroopa rolli kindlustamiseks muutuvas regionaalpoliitilises olukorras väga oluline; kutsub nõukogu üles andma komisjonile mandaat alustada läbirääkimisi naaberriikidega seniste energiaküsimustes allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumite ümberkujundamiseks juriidiliselt siduvateks tekstideks; |
| --- | --- |

70.

on veendunud, et ELi energiaalane välispoliitika peaks põhinema solidaarsuse, läbipaistvuse, subsidiaarsuse, jätkusuutlikkuse, koostöö ja vastastikkuse põhimõtetel ja neid edendama, samuti eeskirjadel põhineval lähenemisviisil turule ning ELi, selle liikmesriikide ja partnerriikide vahelise tegevuse koordineerimisel; on veendunud, et Lissaboni lepingus seatud horisontaalsete eesmärkide austamine on Euroopa rolli kindlustamiseks muutuvas regionaalpoliitilises olukorras väga oluline; kutsub nõukogu üles andma komisjonile mandaat alustada läbirääkimisi naaberriikidega seniste energiaküsimustes allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumite ümberkujundamiseks juriidiliselt siduvateks tekstideks;

| 71. | rõhutab, et oluline on jätkata 2010. aastal algatatud Aafrika ja ELi energiapartnerluse arendamist; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, et oluline on jätkata 2010. aastal algatatud Aafrika ja ELi energiapartnerluse arendamist;

| 72. | on veendunud, et tõhusam juhtimine üleilmsel tasandil parandaks koostööd tootja-, transiidi- ja tarbijariikidega; on arvamusel, et ELil peaks seetõttu olema oluline roll rahvusvahelise energiapoliitika juhtimises, et edendada läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtete järgimist, täita jätkusuutlikkuse eesmärk, vähendada tehingukulusid ning luua turuosaliste jaoks stiimulid hinna ja kvaliteedi osas konkureerimiseks; |
| --- | --- |

72.

on veendunud, et tõhusam juhtimine üleilmsel tasandil parandaks koostööd tootja-, transiidi- ja tarbijariikidega; on arvamusel, et ELil peaks seetõttu olema oluline roll rahvusvahelise energiapoliitika juhtimises, et edendada läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtete järgimist, täita jätkusuutlikkuse eesmärk, vähendada tehingukulusid ning luua turuosaliste jaoks stiimulid hinna ja kvaliteedi osas konkureerimiseks;

| 73. | väljendab heameelt 2030. aastaks universaalse energiale juurdepääsu saavutamise eesmärgi üle teatises „ELi energiapoliitika: koostöö ELi-väliste partneritega” ning on seisukohal, et arenguriikide puhul peaks see keskenduma detsentraliseeritud, säästvale ja taskukohasele energiale eeskätt maaelanikkonna ja vaese elanikkonna jaoks; julgustab toetama innovaatilisi maksesüsteeme era- ja avaliku sektori osalusel, eesmärgiga muuta energia lõppkasutajatele jõukohase hinnaga kättesaadavaks; |
| --- | --- |

73.

väljendab heameelt 2030. aastaks universaalse energiale juurdepääsu saavutamise eesmärgi üle teatises „ELi energiapoliitika: koostöö ELi-väliste partneritega” ning on seisukohal, et arenguriikide puhul peaks see keskenduma detsentraliseeritud, säästvale ja taskukohasele energiale eeskätt maaelanikkonna ja vaese elanikkonna jaoks; julgustab toetama innovaatilisi maksesüsteeme era- ja avaliku sektori osalusel, eesmärgiga muuta energia lõppkasutajatele jõukohase hinnaga kättesaadavaks;

| 74. | toonitab, et säästev energia on üks olulisemaid arengu tõukejõude, ning kordab oma üleskutset konkreetse „energia ja arengu programmi” loomiseks, mis keskenduks eelkõige taastuvatele, energiatõhusatele, väikesemahulistele ja detsentraliseeritud energialahendustele ning tootmisvõimsuse arendamise ja tehnoloogiasiirde edendamisele, et tagada kohapealne vastutustunne ja omaksvõtt; märgib, et linnakeskuste ja tööstuse kasvava energianõudluse jätkusuutlikuks rahuldamiseks võivad olla vajalikud suuremahulised taastuvenergia projektid, eriti kiiresti areneva majandusega riikides; soovib, et need projektid vastaksid alati kõige kõrgematele sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele kriteeriumidele; |
| --- | --- |

74.

toonitab, et säästev energia on üks olulisemaid arengu tõukejõude, ning kordab oma üleskutset konkreetse „energia ja arengu programmi” loomiseks, mis keskenduks eelkõige taastuvatele, energiatõhusatele, väikesemahulistele ja detsentraliseeritud energialahendustele ning tootmisvõimsuse arendamise ja tehnoloogiasiirde edendamisele, et tagada kohapealne vastutustunne ja omaksvõtt; märgib, et linnakeskuste ja tööstuse kasvava energianõudluse jätkusuutlikuks rahuldamiseks võivad olla vajalikud suuremahulised taastuvenergia projektid, eriti kiiresti areneva majandusega riikides; soovib, et need projektid vastaksid alati kõige kõrgematele sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele kriteeriumidele;

| 75. | nõuab, et arenguriikidega energiaküsimusi käsitledes võetaks arvesse ELi peamisi arengueesmärke ning demokraatiat ja inimõigusi, pidades silmas strateegilist lähenemist kindla, säästva ja konkurentsipõhise energiavarustuse saavutamiseks, milles seatakse kesksele kohale arenguriikide elanikkonna huvid; |
| --- | --- |

75.

nõuab, et arenguriikidega energiaküsimusi käsitledes võetaks arvesse ELi peamisi arengueesmärke ning demokraatiat ja inimõigusi, pidades silmas strateegilist lähenemist kindla, säästva ja konkurentsipõhise energiavarustuse saavutamiseks, milles seatakse kesksele kohale arenguriikide elanikkonna huvid;

| 76. | rõhutab, kui tähtis on läbipaistvus, demokraatlik järelevalve ning kodanikuühiskonna kaasamine energiavaldkonna-alastesse suhetesse kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

76.

rõhutab, kui tähtis on läbipaistvus, demokraatlik järelevalve ning kodanikuühiskonna kaasamine energiavaldkonna-alastesse suhetesse kolmandate riikidega;

| 77. | rõhutab, kui tähtis on võtta ka edaspidi arvesse kaubanduse ja investeeringute peamisi põhimõtteid, sealhulgas neid, mis edendavad samade reeglite kehtimist säästvasse energiasse tehtavatele investeeringutele nii kahepoolsetes lepingutes kui ka mitmepoolsetes õigusraamistikes, näiteks energiaharta lepingus ja WTO-s, ning muuta need tõhusate vaidluste lahendamise mehhanismide abil jõustatavaks; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, kui tähtis on võtta ka edaspidi arvesse kaubanduse ja investeeringute peamisi põhimõtteid, sealhulgas neid, mis edendavad samade reeglite kehtimist säästvasse energiasse tehtavatele investeeringutele nii kahepoolsetes lepingutes kui ka mitmepoolsetes õigusraamistikes, näiteks energiaharta lepingus ja WTO-s, ning muuta need tõhusate vaidluste lahendamise mehhanismide abil jõustatavaks;

| 78. | on seisukohal, et lisaks koostööle energiatoodete kasutamise, nendega kauplemise ja ELi tarnimise valdkonnas on vaja tugevdada koostööd ka muudes energiaga seotud küsimustes; nõuab seetõttu, et ELi ja tähtsamate kolmandate riikide vahel, nt BRICS-riigid ja riigid, mille energiatarbimine kasvab kiiresti, arendatakse strateegilist energiapartnerlust, sealhulgas järgmistes valdkondades:






  — | koostöö vähese CO2-heitega tehnoloogia ja innovatsiooni alase teadus- ja arendustegevuse alal, |
| --- | --- | --- |

78.

on seisukohal, et lisaks koostööle energiatoodete kasutamise, nendega kauplemise ja ELi tarnimise valdkonnas on vaja tugevdada koostööd ka muudes energiaga seotud küsimustes; nõuab seetõttu, et ELi ja tähtsamate kolmandate riikide vahel, nt BRICS-riigid ja riigid, mille energiatarbimine kasvab kiiresti, arendatakse strateegilist energiapartnerlust, sealhulgas järgmistes valdkondades:

—

koostöö vähese CO2-heitega tehnoloogia ja innovatsiooni alase teadus- ja arendustegevuse alal,

| — | investeeringud säästvasse energiatootmisse, |
| --- | --- |

—

investeeringud säästvasse energiatootmisse,

| — | energiatehnoloogiate turvalisus ja kindlus, |
| --- | --- |

—

energiatehnoloogiate turvalisus ja kindlus,

| — | andmevahetus oskusteabe siirde kohta, sealhulgas puhaste ja taastuvenergia allikate valdkonnas, |
| --- | --- |

—

andmevahetus oskusteabe siirde kohta, sealhulgas puhaste ja taastuvenergia allikate valdkonnas,

| — | energiatõhususe ja energiasäästu edendamine, |
| --- | --- |

—

energiatõhususe ja energiasäästu edendamine,

| — | süsteemide tasakaalustamine, |
| --- | --- |

—

süsteemide tasakaalustamine,

| — | arukad võrgud, |
| --- | --- |

—

arukad võrgud,

| — | energia salvestamine, |
| --- | --- |

—

energia salvestamine,

| — | tuumasünteesi alased teadusuuringud, |
| --- | --- |

—

tuumasünteesi alased teadusuuringud,

| — | puhas söepõletustehnoloogia ning süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine; |
| --- | --- |

—

puhas söepõletustehnoloogia ning süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine;

| 79. | nõuab tungivalt, et komisjon nõuaks ja tagaks tuumaelektrijaamadega seotud kõrgeimate rahvusvaheliste ohutusstandardite kohaldamist ELi naabermaades, kasutades selleks kõiki kehtivaid vahendeid ja lepinguid, nagu piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsioon (Espoo konventsioon) ja keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon (Århusi konventsioon); kutsub ELi naaberriike üles viima läbi ulatuslikku ELi tuumaohutuse ja tuumarajatiste vastupidavuse testi, ning palub komisjonil osutada sellega seoses ELi poolset tehnilist abi; |
| --- | --- |

79.

nõuab tungivalt, et komisjon nõuaks ja tagaks tuumaelektrijaamadega seotud kõrgeimate rahvusvaheliste ohutusstandardite kohaldamist ELi naabermaades, kasutades selleks kõiki kehtivaid vahendeid ja lepinguid, nagu piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsioon (Espoo konventsioon) ja keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon (Århusi konventsioon); kutsub ELi naaberriike üles viima läbi ulatuslikku ELi tuumaohutuse ja tuumarajatiste vastupidavuse testi, ning palub komisjonil osutada sellega seoses ELi poolset tehnilist abi;

| 80. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks kõikides asjaomastes kaubanduslepingutes, sealhulgas WTO raames, mäetööstuse läbipaistvust käsitleva algatuse põhimõtete ja rahvusvaheliste energiaturgude juhtimise standardite vastuvõtmist, sealhulgas fossiilkütuste toetamisest järkjärgulist loobumist kvantitatiivsete eesmärkide abil; |
| --- | --- |

80.

nõuab tungivalt, et komisjon edendaks kõikides asjaomastes kaubanduslepingutes, sealhulgas WTO raames, mäetööstuse läbipaistvust käsitleva algatuse põhimõtete ja rahvusvaheliste energiaturgude juhtimise standardite vastuvõtmist, sealhulgas fossiilkütuste toetamisest järkjärgulist loobumist kvantitatiivsete eesmärkide abil;

| 81. | märgib, et taastuvenergia ja elektri salvestamise ning muude kõrgetasemeliste energiarakenduste tarbeks on vaja mitmesuguseid toormaterjale, sh haruldasi muldmetalle, mida on praegu keeruline hankida; on seisukohal, et selliste teadusuuringute edendamiseks, millega saaks luua uued toor- ja aseained, tänu millele oleks võimalik lõpetada või vähendada varustuskindluse, mürgisuse või keskkonnamõju seisukohast probleemsete materjalide kasutust, on ELil vaja oma tegevus kooskõlastada teiste juhtivate tehnoloogiaarendajatega, nagu Ameerika Ühendriigid ja Jaapan; |
| --- | --- |

81.

märgib, et taastuvenergia ja elektri salvestamise ning muude kõrgetasemeliste energiarakenduste tarbeks on vaja mitmesuguseid toormaterjale, sh haruldasi muldmetalle, mida on praegu keeruline hankida; on seisukohal, et selliste teadusuuringute edendamiseks, millega saaks luua uued toor- ja aseained, tänu millele oleks võimalik lõpetada või vähendada varustuskindluse, mürgisuse või keskkonnamõju seisukohast probleemsete materjalide kasutust, on ELil vaja oma tegevus kooskõlastada teiste juhtivate tehnoloogiaarendajatega, nagu Ameerika Ühendriigid ja Jaapan;

| 82. | selleks, et tagada ülemaailmselt kindel, turvaline ja keskkonnateadlik energiatootmine, toetab seda, et tugevdatakse ja edendatakse kiirguskaitset ja kaitsemeetmeid, tuumaohutuse standardeid, rangeid nõudeid nafta ja gaasi käitlemisele avamerel, toor- ja naftasaaduste ning veeldatud maagaasi meretranspordi ohutust ning koostööd uute tehnoloogiate ning teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas ning tööd rahvusvaheliste standardite alal; |
| --- | --- |

82.

selleks, et tagada ülemaailmselt kindel, turvaline ja keskkonnateadlik energiatootmine, toetab seda, et tugevdatakse ja edendatakse kiirguskaitset ja kaitsemeetmeid, tuumaohutuse standardeid, rangeid nõudeid nafta ja gaasi käitlemisele avamerel, toor- ja naftasaaduste ning veeldatud maagaasi meretranspordi ohutust ning koostööd uute tehnoloogiate ning teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas ning tööd rahvusvaheliste standardite alal;

| 83. | on seisukohal, et ülemaailmseid kliimamuutusega seotud probleeme ei saa leevendada, kaasamata suurema heitega riike, ning julgustab komisjoni töötama neid riike kaasates välja ühise strateegia ülemaailmse lahenduse saavutamiseks; tunnistab, et ELis kogunenud oskused, mis põhinevad meie kogemusel heitkogustega kauplemise süsteemi kujundamisel ja rakendamisel, võiksid kolmandatele riikidele kasulikud olla, ning julgustab komisjoni pakkuma kolmandatele riikidele abi ja toetust omaenda heitkogustega kauplemise süsteemi loomises ja väljatöötamises, eesmärgiga ühendada sellised süsteemid ELi omaga; |
| --- | --- |

83.

on seisukohal, et ülemaailmseid kliimamuutusega seotud probleeme ei saa leevendada, kaasamata suurema heitega riike, ning julgustab komisjoni töötama neid riike kaasates välja ühise strateegia ülemaailmse lahenduse saavutamiseks; tunnistab, et ELis kogunenud oskused, mis põhinevad meie kogemusel heitkogustega kauplemise süsteemi kujundamisel ja rakendamisel, võiksid kolmandatele riikidele kasulikud olla, ning julgustab komisjoni pakkuma kolmandatele riikidele abi ja toetust omaenda heitkogustega kauplemise süsteemi loomises ja väljatöötamises, eesmärgiga ühendada sellised süsteemid ELi omaga;

| 84. | rõhutab, et Euroopal on vaja pikaajalist poliitilist perspektiivi, mis hõlmaks uusi ülemaailmseid partnerlussuhteid ja kahepoolse koostöö vahendeid, mis võimaldaksid Euroopa Liidul ülemaailmse energiaalase tegevuskava kujundamisel olulist rolli mängida, võttes juhtpositsiooni uute turustandardite koostamisel ning juhtides rahvusvahelisi jõupingutusi energiavaldkonna tehnoloogiauuringutes ja innovatsioonis; |
| --- | --- |

84.

rõhutab, et Euroopal on vaja pikaajalist poliitilist perspektiivi, mis hõlmaks uusi ülemaailmseid partnerlussuhteid ja kahepoolse koostöö vahendeid, mis võimaldaksid Euroopa Liidul ülemaailmse energiaalase tegevuskava kujundamisel olulist rolli mängida, võttes juhtpositsiooni uute turustandardite koostamisel ning juhtides rahvusvahelisi jõupingutusi energiavaldkonna tehnoloogiauuringutes ja innovatsioonis;

| 85. | rõhutab vajadust parandada teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni alast koostööd kolmandate riikidega, et ületada ülemaailmsed raskused; on veendunud, et EL peaks tegema tihedat koostööd suurte biokütuse eksportijatega kolmandates riikides, kindlustamaks, et need alternatiivsed puhta energia kasutamise võimalused, mis võivad kaasa aidata energiavarustuse mitmekesistamisele, on tõeliselt jätkusuutlikud, ning et vältida negatiivsed tagajärgedega kaudset maakasutuse muutust; rõhutab, et väliste biokütuste allikate suhtes tuleks kohaldada samu standardeid, mis kehtivad ELis, eriti keskkonna- ja kliimastandardeid; on veendunud, et EL peaks toetama teise ja kolmanda põlvkonna biokütuste tehnoloogiate kasutuselevõtmist nii ELis kui ka selles väljaspool; |
| --- | --- |

85.

rõhutab vajadust parandada teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni alast koostööd kolmandate riikidega, et ületada ülemaailmsed raskused; on veendunud, et EL peaks tegema tihedat koostööd suurte biokütuse eksportijatega kolmandates riikides, kindlustamaks, et need alternatiivsed puhta energia kasutamise võimalused, mis võivad kaasa aidata energiavarustuse mitmekesistamisele, on tõeliselt jätkusuutlikud, ning et vältida negatiivsed tagajärgedega kaudset maakasutuse muutust; rõhutab, et väliste biokütuste allikate suhtes tuleks kohaldada samu standardeid, mis kehtivad ELis, eriti keskkonna- ja kliimastandardeid; on veendunud, et EL peaks toetama teise ja kolmanda põlvkonna biokütuste tehnoloogiate kasutuselevõtmist nii ELis kui ka selles väljaspool;

| 86. | juhib tähelepanu keerulistele seostele energia- ja toiduvarustuse ning -julgeoleku vahel eriti seoses biokütustega, millel võib olla arenguriikidele negatiivseid sotsiaalseid ja keskkondlikke mõjusid; on veendunud, et õigus toidule peab olema ELi biokütusealaste taastuvenergia eesmärkide suhtes ülimuslik; |
| --- | --- |

86.

juhib tähelepanu keerulistele seostele energia- ja toiduvarustuse ning -julgeoleku vahel eriti seoses biokütustega, millel võib olla arenguriikidele negatiivseid sotsiaalseid ja keskkondlikke mõjusid; on veendunud, et õigus toidule peab olema ELi biokütusealaste taastuvenergia eesmärkide suhtes ülimuslik;

| 87. | märgib, et agrokütuste tootmismahud on suurenenud peaaegu eranditult monokultuuride tööstusliku suurtootmise tõttu, tuues kaasa keskkonna, bioloogilise mitmekesisuse, mulla viljakuse ja vee kättesaadavuse seisukohast kahjulike põllumajandustavade levimise; väljendab muret, et maaomandi kontsentreerumise stimuleerimise tõttu on agrokütuste laialdasem kasutamine põhjustanud selliseid kahjulikke tagajärgi nagu maa omandiõiguste rikkumine, elutähtsate loodusressursside kättesaamatuks muutumine, metsaraadamine ja keskkonnaseisundi halvenemine; |
| --- | --- |

87.

märgib, et agrokütuste tootmismahud on suurenenud peaaegu eranditult monokultuuride tööstusliku suurtootmise tõttu, tuues kaasa keskkonna, bioloogilise mitmekesisuse, mulla viljakuse ja vee kättesaadavuse seisukohast kahjulike põllumajandustavade levimise; väljendab muret, et maaomandi kontsentreerumise stimuleerimise tõttu on agrokütuste laialdasem kasutamine põhjustanud selliseid kahjulikke tagajärgi nagu maa omandiõiguste rikkumine, elutähtsate loodusressursside kättesaamatuks muutumine, metsaraadamine ja keskkonnaseisundi halvenemine;

| 88. | väljendab muret, et taastuvenergia direktiivis puuduvad siduvad jätkusuutlikkuse kriteeriumid biomassi tootmise kohta; on seisukohal, et sellistel tingimustel võib biomass etendada negatiivset rolli võitluses kliimamuutusega ja muutuda maade haaramise, toiduga kindlustamatuse, metsade hävitamise ja nende seisundi halvenemise peamiseks lisapõhjuseks arengumaades; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon töötaks välja õiguslikult siduvad jätkusuutlikkuse kriteeriumid, eesmärgiga hoida ära negatiivne kliima-, keskkonna- ja sotsiaalne mõju, mida tekitab biomassi tootmine ja kasutamine energia saamiseks; |
| --- | --- |

88.

väljendab muret, et taastuvenergia direktiivis puuduvad siduvad jätkusuutlikkuse kriteeriumid biomassi tootmise kohta; on seisukohal, et sellistel tingimustel võib biomass etendada negatiivset rolli võitluses kliimamuutusega ja muutuda maade haaramise, toiduga kindlustamatuse, metsade hävitamise ja nende seisundi halvenemise peamiseks lisapõhjuseks arengumaades; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon töötaks välja õiguslikult siduvad jätkusuutlikkuse kriteeriumid, eesmärgiga hoida ära negatiivne kliima-, keskkonna- ja sotsiaalne mõju, mida tekitab biomassi tootmine ja kasutamine energia saamiseks;

| 89. | kutsub Euroopa Liitu üles rakendama jätkusuutlikku biomassi tootmise ja selle energiaallikana kasutamise saavutamiseks poliitikat, mis vastab kliimamuutusega võitlemise poliitika nõuetele ja on samal ajal kooskõlas liidu arengukoostöö poliitikaga; |
| --- | --- |

89.

kutsub Euroopa Liitu üles rakendama jätkusuutlikku biomassi tootmise ja selle energiaallikana kasutamise saavutamiseks poliitikat, mis vastab kliimamuutusega võitlemise poliitika nõuetele ja on samal ajal kooskõlas liidu arengukoostöö poliitikaga;

| 90. | on veendunud, et EL peaks tagama, et energiast saab oluline osa ELi välisabi programmides, kuna majandusarengu jaoks hädavajalik energia kättesaadavus on arenguriikides endiselt probleem; |
| --- | --- |

90.

on veendunud, et EL peaks tagama, et energiast saab oluline osa ELi välisabi programmides, kuna majandusarengu jaoks hädavajalik energia kättesaadavus on arenguriikides endiselt probleem;

| 91. | usub, et tulevikku suunatud energiatehnoloogiate alane koostöö ja nende kasutuselevõtt peaks olema ELi tööstuslikult arenenud partnerriikide ja kiiresti areneva majandusega riikidega tehtava koostöö keskmes; |
| --- | --- |

91.

usub, et tulevikku suunatud energiatehnoloogiate alane koostöö ja nende kasutuselevõtt peaks olema ELi tööstuslikult arenenud partnerriikide ja kiiresti areneva majandusega riikidega tehtava koostöö keskmes;

| 92. | on seisukohal, et EL peaks seadma energiaküsimused selliste Euroopa algatuste nagu idapartnerlus, Vahemere Liit ja Euroopa naabruspoliitika keskmesse; |
| --- | --- |

92.

on seisukohal, et EL peaks seadma energiaküsimused selliste Euroopa algatuste nagu idapartnerlus, Vahemere Liit ja Euroopa naabruspoliitika keskmesse;

| 93. | palub komisjonil töötada välja ühised energeetika tegevuskavad kõigi peamiste energiatarnijatega ning strateegiliselt oluliste transiidiriikidega, ning luua partnerlussuhted riikidega, kes on silmitsi samade energiaalaste raskustega ja jagavad samu väärtusi, eesmärgiga edendada eelkõige tehnoloogia-, teadus- ja tööstuskoostööd ning seada ühised standardid taastuvenergia tehnoloogiatele, energiatõhususele, elektrisõidukitele, uutele ja mittetavapärastele energiatehnoloogiatele, avamerel puurimise ohutusele ning tuumaohutusele ja tuumarelva leviku tõkestamisele; |
| --- | --- |

93.

palub komisjonil töötada välja ühised energeetika tegevuskavad kõigi peamiste energiatarnijatega ning strateegiliselt oluliste transiidiriikidega, ning luua partnerlussuhted riikidega, kes on silmitsi samade energiaalaste raskustega ja jagavad samu väärtusi, eesmärgiga edendada eelkõige tehnoloogia-, teadus- ja tööstuskoostööd ning seada ühised standardid taastuvenergia tehnoloogiatele, energiatõhususele, elektrisõidukitele, uutele ja mittetavapärastele energiatehnoloogiatele, avamerel puurimise ohutusele ning tuumaohutusele ja tuumarelva leviku tõkestamisele;

| 94. | rõhutab veel kord seoses eesmärgiga tagada energia üldine kättesaadavus ja täita aastatuhande arengueesmärk, et tähtis on suurendada ELi välismaiseid otseinvesteeringuid arengumaade energeetika infrastruktuuri ülesehitamisse ja ajakohastamisse ning energiatõhususe saavutamisse, et ehitada üles taastuvenergia tootmisvõimsus ning aidata neil riikidel luua sobiv õigusraamistik oma energiaallikate mitmekesistamiseks, tugevdades neis samal ajal asjakohaste õiguslike vahendite abil Euroopa investeeringute kaitset; |
| --- | --- |

94.

rõhutab veel kord seoses eesmärgiga tagada energia üldine kättesaadavus ja täita aastatuhande arengueesmärk, et tähtis on suurendada ELi välismaiseid otseinvesteeringuid arengumaade energeetika infrastruktuuri ülesehitamisse ja ajakohastamisse ning energiatõhususe saavutamisse, et ehitada üles taastuvenergia tootmisvõimsus ning aidata neil riikidel luua sobiv õigusraamistik oma energiaallikate mitmekesistamiseks, tugevdades neis samal ajal asjakohaste õiguslike vahendite abil Euroopa investeeringute kaitset;

| 95. | nõuab tegevuste kooskõlastamist teiste tehnoloogia alal juhtivate riikidega (nt USA ja Jaapan), et tegeleda esilekerkivate raskustega, nagu toorainepuudus (sh haruldased muldmetallid), mis mõjutavad taastuvenergia tehnoloogiate kasutuselevõttu, energia salvestamist ja täiustatud energiarakendusi; |
| --- | --- |

95.

nõuab tegevuste kooskõlastamist teiste tehnoloogia alal juhtivate riikidega (nt USA ja Jaapan), et tegeleda esilekerkivate raskustega, nagu toorainepuudus (sh haruldased muldmetallid), mis mõjutavad taastuvenergia tehnoloogiate kasutuselevõttu, energia salvestamist ja täiustatud energiarakendusi;

| 96. | nõuab, et ELi energiakoostöö programmid arenguriikidega hõlbustaksid kohase turustruktuuri ja eeskirjade loomist, et tagada koduriigi tarbijatele taastuvenergiast tulenevad eelised mõistlike kuludega; |
| --- | --- |

96.

nõuab, et ELi energiakoostöö programmid arenguriikidega hõlbustaksid kohase turustruktuuri ja eeskirjade loomist, et tagada koduriigi tarbijatele taastuvenergiast tulenevad eelised mõistlike kuludega;

| 97. | leiab, et ELis kehtivad ranged tuumaohutusnõuded peavad kajastuma ELi piiriülestes strateegiates, iseäranis nende naaberriikidega, kus ELi ohutust oluliselt mõjutada võivad tuumaelektrijaamad juba töötavad või on kavandamisel; |
| --- | --- |

97.

leiab, et ELis kehtivad ranged tuumaohutusnõuded peavad kajastuma ELi piiriülestes strateegiates, iseäranis nende naaberriikidega, kus ELi ohutust oluliselt mõjutada võivad tuumaelektrijaamad juba töötavad või on kavandamisel;

| 98. | avaldab selles kontekstis heameelt Atlandi-ülese majandusnõukogu ja ELi–USA energianõukogu hiljutise lubaduse üle soodustada koostööd energiajulgeoleku, arukate võrkudega seotud standardite, vesinikutehnoloogia ja kütuseelemenditehnoloogia, taastuvate energiaallikate ja muude puhta energia tehnoloogiate, energiatõhususe ja tõhusate poliitikameetmete valdkonnas, millega edendada kaubandust ja tuua turule puhta energia tehnoloogiaid; nõuab, et ELi–USA energianõukogu järeldusi võetaks paremini üle otsustusprotsessidesse; |
| --- | --- |

98.

avaldab selles kontekstis heameelt Atlandi-ülese majandusnõukogu ja ELi–USA energianõukogu hiljutise lubaduse üle soodustada koostööd energiajulgeoleku, arukate võrkudega seotud standardite, vesinikutehnoloogia ja kütuseelemenditehnoloogia, taastuvate energiaallikate ja muude puhta energia tehnoloogiate, energiatõhususe ja tõhusate poliitikameetmete valdkonnas, millega edendada kaubandust ja tuua turule puhta energia tehnoloogiaid; nõuab, et ELi–USA energianõukogu järeldusi võetaks paremini üle otsustusprotsessidesse;

| 99. | rõhutab, et on vaja süvendada dialoogi Ameerika Ühendriikidega vastastikust huvi pakkuvates strateegilistes energiaküsimustes, edendada koostööd energiapoliitika alal ning tugevdada teaduskoostööd, eelkõige energiatõhusa tootmistehnoloogia ja transpordi vallas; kutsub üles looma Ameerika Ühendriikidega partnerlust energiajulgeoleku tagamiseks, mille aluseks on praegune koostöö USA–ELi energianõukogus; |
| --- | --- |

99.

rõhutab, et on vaja süvendada dialoogi Ameerika Ühendriikidega vastastikust huvi pakkuvates strateegilistes energiaküsimustes, edendada koostööd energiapoliitika alal ning tugevdada teaduskoostööd, eelkõige energiatõhusa tootmistehnoloogia ja transpordi vallas; kutsub üles looma Ameerika Ühendriikidega partnerlust energiajulgeoleku tagamiseks, mille aluseks on praegune koostöö USA–ELi energianõukogus;

| 100. | rõhutab, et Atlandi-ülene majandusnõukogu peab muu hulgas soodustama koostööd õigusnormistike, säästva energia alaste teadusuuringute ja energiatõhususe, termotuumasünteesi teadusuuringute ja tuumaohutuse valdkonnas, ning nõuab regulaarset energiaalast dialoogi Venemaa ja teiste partneritega, et töötada välja ja jõustada paremini rahvusvahelisi norme energia ohutu, turvalise ja tõhusa tootmise, ülekandmise, transiidi, salvestamise ja muundamise kohta, samuti uusi energiatehnoloogiaid ja -tooteid (näiteks biokütused) hõlmava kahepoolse kaubanduse kohta; |
| --- | --- |

100.

rõhutab, et Atlandi-ülene majandusnõukogu peab muu hulgas soodustama koostööd õigusnormistike, säästva energia alaste teadusuuringute ja energiatõhususe, termotuumasünteesi teadusuuringute ja tuumaohutuse valdkonnas, ning nõuab regulaarset energiaalast dialoogi Venemaa ja teiste partneritega, et töötada välja ja jõustada paremini rahvusvahelisi norme energia ohutu, turvalise ja tõhusa tootmise, ülekandmise, transiidi, salvestamise ja muundamise kohta, samuti uusi energiatehnoloogiaid ja -tooteid (näiteks biokütused) hõlmava kahepoolse kaubanduse kohta;

| 101. | kutsub komisjoni üles suurendama koostööd Rahvusvahelise Energiaagentuuriga, kes annab hädavajalikku teavet ja andmeid planeerimise kohta energia vallas; on veendunud, et EL ja kõik liikmesriigid, kes Rahvusvahelisse Energiaagentuuri ei kuulu, peaksid saama selle liikmeks; |
| --- | --- |

101.

kutsub komisjoni üles suurendama koostööd Rahvusvahelise Energiaagentuuriga, kes annab hädavajalikku teavet ja andmeid planeerimise kohta energia vallas; on veendunud, et EL ja kõik liikmesriigid, kes Rahvusvahelisse Energiaagentuuri ei kuulu, peaksid saama selle liikmeks;

| 102. | avaldab heameelt ELi osaluse üle rahvusvahelises katsetermotuumareaktori (ITER) projektis ja IV põlvkonna rahvusvahelisel foorumil (GIF); |
| --- | --- |

102.

avaldab heameelt ELi osaluse üle rahvusvahelises katsetermotuumareaktori (ITER) projektis ja IV põlvkonna rahvusvahelisel foorumil (GIF);

| 103. | kutsub ELi ja liikmesriike üles tegema edasist koostööd energiajulgeoleku küsimustes ja kriitilise tähtsusega energiainfrastruktuuri kaitse teemal Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga; |
| --- | --- |

103.

kutsub ELi ja liikmesriike üles tegema edasist koostööd energiajulgeoleku küsimustes ja kriitilise tähtsusega energiainfrastruktuuri kaitse teemal Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga;

| 104. | palub nõukogul ja komisjonil teha energiainfrastruktuuri küberrünnakute vastase kaitse alal koostööd Ameerika Ühendriikide ja teiste liitlastega; rõhutab, et kuna liikumine toimub aruka võrgu suunas, muutub risk, mida traditsiooniliste julgeolekumeetmetega ei saa vältida, kriitilise tähtsusega infrastruktuuri kaitsel veelgi tähtsamaks; |
| --- | --- |

104.

palub nõukogul ja komisjonil teha energiainfrastruktuuri küberrünnakute vastase kaitse alal koostööd Ameerika Ühendriikide ja teiste liitlastega; rõhutab, et kuna liikumine toimub aruka võrgu suunas, muutub risk, mida traditsiooniliste julgeolekumeetmetega ei saa vältida, kriitilise tähtsusega infrastruktuuri kaitsel veelgi tähtsamaks;

| 105. | avaldab heameelt ettepaneku üle luua ELi ja Vahemere lõunakalda riikide energiapartnerlus; on seisukohal, et see partnerlus peaks keskenduma nimetatud piirkonna tohutu suurele taastuvenergia (päikeseenergia) potentsiaalile, ning on seisukohal, et sellise partnerlusega tuleks kehtestada vajalikud meetmed, mis aitavad kindlustada lõunapoolsete Vahemere maade oluliste energiavajaduste rahuldamise jätkusuutlike lahendustega; |
| --- | --- |

105.

avaldab heameelt ettepaneku üle luua ELi ja Vahemere lõunakalda riikide energiapartnerlus; on seisukohal, et see partnerlus peaks keskenduma nimetatud piirkonna tohutu suurele taastuvenergia (päikeseenergia) potentsiaalile, ning on seisukohal, et sellise partnerlusega tuleks kehtestada vajalikud meetmed, mis aitavad kindlustada lõunapoolsete Vahemere maade oluliste energiavajaduste rahuldamise jätkusuutlike lahendustega;

| 106. | kinnitab veel kord, et energiapoliitika alane koostöö ELi-väliste partneritega peab tagaplaanile jätmise asemel kaasa aitama selliste liidu põhiväärtuste edendamisele nagu inimõiguste austamine, demokraatia, hea valitsemistava, õigusriik, sotsiaaldialoog, vastastikune lugupidamine, loodusvarade vastutustundlik kasutamine, võitlus kliimamuutuse vastu ja ulatuslik keskkonnakaitse, ning edendama rahu ja olema kooskõlas liidu välispoliitikaga; |
| --- | --- |

106.

kinnitab veel kord, et energiapoliitika alane koostöö ELi-väliste partneritega peab tagaplaanile jätmise asemel kaasa aitama selliste liidu põhiväärtuste edendamisele nagu inimõiguste austamine, demokraatia, hea valitsemistava, õigusriik, sotsiaaldialoog, vastastikune lugupidamine, loodusvarade vastutustundlik kasutamine, võitlus kliimamuutuse vastu ja ulatuslik keskkonnakaitse, ning edendama rahu ja olema kooskõlas liidu välispoliitikaga;

| 107. | palub nõukogul ja komisjonil koostada koostöös Euroopa välisteenistusega 2013. aasta lõpuks komisjoni teatise „Energiavarustuse kindluse ja rahvusvahelise koostöö kohta – ELi energiapoliitika: koostöö ELi-väliste partneritega” (COM(2011)0539) alusel täpne tegevuskava, millele tuginedes saaks luua tõhusa energiaalase välispoliitika lühiajaliste, keskmise pikkusega ja pikaajaliste eesmärkide, sihtide ja meetmetega, ning nende rakendamise konkreetne ajakava; |
| --- | --- |

107.

palub nõukogul ja komisjonil koostada koostöös Euroopa välisteenistusega 2013. aasta lõpuks komisjoni teatise „Energiavarustuse kindluse ja rahvusvahelise koostöö kohta – ELi energiapoliitika: koostöö ELi-väliste partneritega” (COM(2011)0539) alusel täpne tegevuskava, millele tuginedes saaks luua tõhusa energiaalase välispoliitika lühiajaliste, keskmise pikkusega ja pikaajaliste eesmärkide, sihtide ja meetmetega, ning nende rakendamise konkreetne ajakava;

| 108. | rõhutab, et Musta mere piirkond kui värav Kaspia mere piirkonda, Lähis-Itta ja Kesk-Aasiasse on oluline piirkond energiaallikate ja -teede mitmekesistamise, taastuvenergia potentsiaali ja geostrateegilise asukoha poolest; on veendunud, et komisjon ja liikmesriigid peaksid abistama mitmepoolset energiaalast koostööd turgude integreerimise, õigusnormide ja infrastruktuuri vallas; rõhutab sellega seoses lõunakoridori, Nabucco projekti, Kaspia merd läbiva gaasijuhtme ja muude väiksemate projektide tähtsust; |
| --- | --- |

108.

rõhutab, et Musta mere piirkond kui värav Kaspia mere piirkonda, Lähis-Itta ja Kesk-Aasiasse on oluline piirkond energiaallikate ja -teede mitmekesistamise, taastuvenergia potentsiaali ja geostrateegilise asukoha poolest; on veendunud, et komisjon ja liikmesriigid peaksid abistama mitmepoolset energiaalast koostööd turgude integreerimise, õigusnormide ja infrastruktuuri vallas; rõhutab sellega seoses lõunakoridori, Nabucco projekti, Kaspia merd läbiva gaasijuhtme ja muude väiksemate projektide tähtsust;

| 109. | tunnistab ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire panust Maale kasulike päikeseenergia allikate kindlaksmääramisse kosmoseuuringute abil; võttes arvesse asjaolu, et ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire raames tehti kindlaks, et kõrbealad saavad ühe päeva jooksul rohkem päikeseenergiat kui kogu inimkond suudab ühe aasta jooksul ära tarbida, kutsub komisjoni üles looma partnerlussuhteid riikidega, kus asuvad suured kõrbealad, eelkõige Aafrikas, ning töötama välja strateegia ja tehnoloogia selle energiapotentsiaali tulemuslikuks ärakasutamiseks, kasutades muu hulgas energia- ja kliimamuutuse paketis ette nähtud koostöö- ja arengumeetodit; |
| --- | --- |

109.

tunnistab ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire panust Maale kasulike päikeseenergia allikate kindlaksmääramisse kosmoseuuringute abil; võttes arvesse asjaolu, et ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire raames tehti kindlaks, et kõrbealad saavad ühe päeva jooksul rohkem päikeseenergiat kui kogu inimkond suudab ühe aasta jooksul ära tarbida, kutsub komisjoni üles looma partnerlussuhteid riikidega, kus asuvad suured kõrbealad, eelkõige Aafrikas, ning töötama välja strateegia ja tehnoloogia selle energiapotentsiaali tulemuslikuks ärakasutamiseks, kasutades muu hulgas energia- ja kliimamuutuse paketis ette nähtud koostöö- ja arengumeetodit;

| 110. | nõuab, et energiaühenduse lepingu liikmesust laiendataks enamatele ELi partnerriikidele, eriti idapartnerluse riikidele ja Kesk-Aasia vabariikidele; rõhutab, et komisjon peaks tagama ning aegsasti ja rangelt jõustama ELi energiaeeskirjade rakendamise energiaühenduse lepingu osaliste poolt, eelkõige ELi rahaliste vahendite muutmisega sõltuvaks lepingust tulenevate kohustuste täitmisest; |
| --- | --- |

110.

nõuab, et energiaühenduse lepingu liikmesust laiendataks enamatele ELi partnerriikidele, eriti idapartnerluse riikidele ja Kesk-Aasia vabariikidele; rõhutab, et komisjon peaks tagama ning aegsasti ja rangelt jõustama ELi energiaeeskirjade rakendamise energiaühenduse lepingu osaliste poolt, eelkõige ELi rahaliste vahendite muutmisega sõltuvaks lepingust tulenevate kohustuste täitmisest;

| 111. | on veendunud, et juurdepääs jätkusuutlikule energiale on üks peamisi arengu tõukejõude, ning nõuab tungivalt, et ELi keskenduks oma arenguga seotud tegevuses arenguriikide abistamisele jätkusuutliku energiapoliitika, reformimeetmete, infrastruktuuri arendamise, soodsate investeerimistingimuste ja energiatõhususe edendamisel; |
| --- | --- |

111.

on veendunud, et juurdepääs jätkusuutlikule energiale on üks peamisi arengu tõukejõude, ning nõuab tungivalt, et ELi keskenduks oma arenguga seotud tegevuses arenguriikide abistamisele jätkusuutliku energiapoliitika, reformimeetmete, infrastruktuuri arendamise, soodsate investeerimistingimuste ja energiatõhususe edendamisel;

| 112. | nõuab energeetika teemadel eraldi dialoogi alustamist Kaspia mere piirkonna riikidega ning tunneb heameelt Kaspia Arengukorporatsiooni (Caspian Development Corporation) tegevuse üle; palub komisjonil jätkata tööd ELi suhete tugevdamiseks Aserbaidžaani ja Türkmenistaniga; |
| --- | --- |

112.

nõuab energeetika teemadel eraldi dialoogi alustamist Kaspia mere piirkonna riikidega ning tunneb heameelt Kaspia Arengukorporatsiooni (Caspian Development Corporation) tegevuse üle; palub komisjonil jätkata tööd ELi suhete tugevdamiseks Aserbaidžaani ja Türkmenistaniga;

| 113. | on seisukohal, et ELi energiaalase välispoliitika prioriteedid peaksid kajastuma asjakohaselt 2013. aasta järgsetes välisrahastamise vahendites; |
| --- | --- |

113.

on seisukohal, et ELi energiaalase välispoliitika prioriteedid peaksid kajastuma asjakohaselt 2013. aasta järgsetes välisrahastamise vahendites;

| 114. | rõhutab koostöö olulisust idapartnerluse energiajulgeoleku platvormi raames, et edendada Euroopa standardite kehtestamist energiapoliitikas ja õigusaktides ning toetada infrastruktuuri ja ühenduste arengut, energiatõhusust ja taastuvate energiaallikate kasutust; kiidab heaks Ida-Euroopa energiatõhususe ja keskkonnapartnerluse (E5P) algatuse ning loodab, et peale Ukraina ühinevad algatusega peagi ka teised Ida-Euroopa partnerriigid; |
| --- | --- |

114.

rõhutab koostöö olulisust idapartnerluse energiajulgeoleku platvormi raames, et edendada Euroopa standardite kehtestamist energiapoliitikas ja õigusaktides ning toetada infrastruktuuri ja ühenduste arengut, energiatõhusust ja taastuvate energiaallikate kasutust; kiidab heaks Ida-Euroopa energiatõhususe ja keskkonnapartnerluse (E5P) algatuse ning loodab, et peale Ukraina ühinevad algatusega peagi ka teised Ida-Euroopa partnerriigid;

| 115. | tuletab meelde Vahemere idakaldal hiljuti süsivesinike olemasolu pärast tekkinud pingeid; toonitab, et energiat tuleks kasutada piirkonnas rahu, koostöö ja stabiilsuse edendamise vahendina; |
| --- | --- |

115.

tuletab meelde Vahemere idakaldal hiljuti süsivesinike olemasolu pärast tekkinud pingeid; toonitab, et energiat tuleks kasutada piirkonnas rahu, koostöö ja stabiilsuse edendamise vahendina;

*

* *

| 116. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

116.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 64.

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/42

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012Mitmeaastane finantsraamistik ja omavahendid

P7_TA(2012)0245

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta (2012/2678(RSP))

2013/C 332 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 17. mail 2006. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mail 2006. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 311 ja 312, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 311 ja 312,

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta ettepanekuid pealkirjaga „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta ettepanekuid pealkirjaga „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõike 2 kohaselt võtab nõukogu määruse, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik, vastu ühehäälse otsusega pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõike 2 kohaselt võtab nõukogu määruse, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik, vastu ühehäälse otsusega pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 311 kohaselt varustab liit end oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega ning liidu eelarvet rahastatakse täielikult omavahenditest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 311 kohaselt varustab liit end oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega ning liidu eelarvet rahastatakse täielikult omavahenditest;

| C. | arvestades, et eesistujariik Taani kavatseb esitada juunis kogunevale Euroopa Ülemkogule nn läbirääkimispaketi, milles pakutakse kõigi arutlusele tulevate küsimuste, kaasa arvatud tulude jaoks välja lahendusvõimalusi, kuid ei esitata veel ühtegi arvu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eesistujariik Taani kavatseb esitada juunis kogunevale Euroopa Ülemkogule nn läbirääkimispaketi, milles pakutakse kõigi arutlusele tulevate küsimuste, kaasa arvatud tulude jaoks välja lahendusvõimalusi, kuid ei esitata veel ühtegi arvu;

| D. | arvestades, et ülalnimetatud 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis sõnastas Euroopa Parlament järgmise mitmeaastase finantsraamistiku jaoks oma poliitilised prioriteedid, mis hõlmavad nii õigusloomet kui ka eelarvet, ning lõi sellega järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavatele läbirääkimistele mõistliku aluse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ülalnimetatud 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis sõnastas Euroopa Parlament järgmise mitmeaastase finantsraamistiku jaoks oma poliitilised prioriteedid, mis hõlmavad nii õigusloomet kui ka eelarvet, ning lõi sellega järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavatele läbirääkimistele mõistliku aluse;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga seotud mitmeaastased programmid vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga seotud mitmeaastased programmid vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud uute tõeliste omavahendite loomist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud uute tõeliste omavahendite loomist;

| 1. | rõhutab, et kuna 94 % eelarveassigneeringutest on ette nähtud selleks, et soodustada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning toetada liidu ülemaailmset rolli, on ELi eelarve puhul tegemist suure finantsvõimendusega investeerimiseelarvega; rõhutab, et kuigi ELi eelarve suurus on piiratud - see moodustab avaliku sektori kulutustest liidus ainult 2 % -, koondab ELi eelarve rahalisi vahendeid, aitab protsesse kiirendada, annab mastaabisäästu ning avaldab piiriülest mõju selleks, et saavutada ühiselt kokku lepitud ELi poliitilised eesmärgid; on kindlalt veendunud, et ELi eelarve on väga võimas vahend, mille abil suurendada Euroopa jaoks väärtuslikke strateegilisi investeeringuid ja juhtida Euroopa majandus tagasi õigele teele, st tagada majanduskasv ja tööhõive ning edendada ühtlasi kogu liidus majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust; rõhutab seetõttu, et samal ajal, kui liikmesriikide eelarvete suhtes kohaldatakse konsolideerimismeetmeid, peab ELi eelarve täitma strateegilist rolli; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et kuna 94 % eelarveassigneeringutest on ette nähtud selleks, et soodustada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning toetada liidu ülemaailmset rolli, on ELi eelarve puhul tegemist suure finantsvõimendusega investeerimiseelarvega; rõhutab, et kuigi ELi eelarve suurus on piiratud - see moodustab avaliku sektori kulutustest liidus ainult 2 % -, koondab ELi eelarve rahalisi vahendeid, aitab protsesse kiirendada, annab mastaabisäästu ning avaldab piiriülest mõju selleks, et saavutada ühiselt kokku lepitud ELi poliitilised eesmärgid; on kindlalt veendunud, et ELi eelarve on väga võimas vahend, mille abil suurendada Euroopa jaoks väärtuslikke strateegilisi investeeringuid ja juhtida Euroopa majandus tagasi õigele teele, st tagada majanduskasv ja tööhõive ning edendada ühtlasi kogu liidus majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust; rõhutab seetõttu, et samal ajal, kui liikmesriikide eelarvete suhtes kohaldatakse konsolideerimismeetmeid, peab ELi eelarve täitma strateegilist rolli;

| 2. | tuletab meelde, et 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis võttis Euroopa Parlament ülekaaluka häälteenamusega vastu 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjoni raporti, milles esitatud seisukohad on endiselt kehtivad ning millele parlament järgmise, st 2014.-2020. aasta finantsraamistiku üle peetavatel läbirääkimistel toetub; kordab, et liidu poliitilisi eesmärke ei ole võimalik saavutada, kui ELil puudub stabiilne eelarve, millest piisavalt vahendeid eraldada; rõhutab, et strateegia „Euroopa 2020”, mille kõik 27 liikmesriiki on heaks kiitnud, peaks aitama liidul kriisist taastuda ja tänu töökohtade loomisele ning arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule tugevamaks muutuda; kordab, et ei poolda ühtegi ettepanekut, mis takistaks liidul oma ülesandeid ja poliitilisi kohustusi täita või uusi kohustusi võtta; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis võttis Euroopa Parlament ülekaaluka häälteenamusega vastu 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjoni raporti, milles esitatud seisukohad on endiselt kehtivad ning millele parlament järgmise, st 2014.-2020. aasta finantsraamistiku üle peetavatel läbirääkimistel toetub; kordab, et liidu poliitilisi eesmärke ei ole võimalik saavutada, kui ELil puudub stabiilne eelarve, millest piisavalt vahendeid eraldada; rõhutab, et strateegia „Euroopa 2020”, mille kõik 27 liikmesriiki on heaks kiitnud, peaks aitama liidul kriisist taastuda ja tänu töökohtade loomisele ning arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule tugevamaks muutuda; kordab, et ei poolda ühtegi ettepanekut, mis takistaks liidul oma ülesandeid ja poliitilisi kohustusi täita või uusi kohustusi võtta;

| 3. | rõhutab, et aluslepingu kohaselt peavad tõelistest omavahenditest saadav tulu ja kavandatud kulutused ELi eelarves tasakaalus olema; märgib, et Euroopa Parlament ei ole nõus järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevat määrust heaks kiitma, kui omavahendite süsteemi reformi kohta ei saavutata poliitilist kokkulepet, millega kaotatakse praegused tagasimaksed ja muud korrektsioonimehhanismid ning tagatakse suurem läbipaistvus, õiglus ja jätkusuutlikkus; tunneb heameelt seadusandlike ettepanekute üle, mille komisjon 29. juuni 2011. aastal omavahendite süsteemi muutmise kohta tegi, sh ettepanekud finantstehingumaksu ja uue ELi käibemaksu kui omavahendite kohta, mille tulemusel peaks liikmesriikide poolt makstavate rahvakogutulul põhinevate omavahendite osa vähenema ELi eelarves 2020. aastaks 40 %-ni ning mis peaks sel viisil liikmesriikide konsolideerimispingutustele kaasa aitama; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et aluslepingu kohaselt peavad tõelistest omavahenditest saadav tulu ja kavandatud kulutused ELi eelarves tasakaalus olema; märgib, et Euroopa Parlament ei ole nõus järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevat määrust heaks kiitma, kui omavahendite süsteemi reformi kohta ei saavutata poliitilist kokkulepet, millega kaotatakse praegused tagasimaksed ja muud korrektsioonimehhanismid ning tagatakse suurem läbipaistvus, õiglus ja jätkusuutlikkus; tunneb heameelt seadusandlike ettepanekute üle, mille komisjon 29. juuni 2011. aastal omavahendite süsteemi muutmise kohta tegi, sh ettepanekud finantstehingumaksu ja uue ELi käibemaksu kui omavahendite kohta, mille tulemusel peaks liikmesriikide poolt makstavate rahvakogutulul põhinevate omavahendite osa vähenema ELi eelarves 2020. aastaks 40 %-ni ning mis peaks sel viisil liikmesriikide konsolideerimispingutustele kaasa aitama;

| 4. | on seisukohal, et makromajanduslikku olukorda ja kogu maailmas toimuvatest muutustest tulenevaid probleeme arvestades ning ELi rahaliste vahendite paremaks ja tulemuslikumaks kasutamiseks peab 2014.-2020. aasta finantsraamistik nii rubriikide sees ja vahel toimuvaks raha ümberpaigutamiseks kui ka finantsraamistiku raames ühest aastast teise ülekandmiseks võimaldama suuremat paindlikkust, et eelarvevahendeid oleks võimalik muutuvate olude ja prioriteetidega kooskõlla viia; toonitab, et ELi eelarve peab olema ühtne, ning rõhutab, et kõik ELi poliitikavaldkonnad ja programmid peaks koos vastavate rahaliste vahenditega mitmeaastases finantsraamistikus sisalduma, sest see aitaks suurendada läbipaistvust, prognoositavust ja vastutust; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et makromajanduslikku olukorda ja kogu maailmas toimuvatest muutustest tulenevaid probleeme arvestades ning ELi rahaliste vahendite paremaks ja tulemuslikumaks kasutamiseks peab 2014.-2020. aasta finantsraamistik nii rubriikide sees ja vahel toimuvaks raha ümberpaigutamiseks kui ka finantsraamistiku raames ühest aastast teise ülekandmiseks võimaldama suuremat paindlikkust, et eelarvevahendeid oleks võimalik muutuvate olude ja prioriteetidega kooskõlla viia; toonitab, et ELi eelarve peab olema ühtne, ning rõhutab, et kõik ELi poliitikavaldkonnad ja programmid peaks koos vastavate rahaliste vahenditega mitmeaastases finantsraamistikus sisalduma, sest see aitaks suurendada läbipaistvust, prognoositavust ja vastutust;

| 5. | nõuab tungivalt, et enne kui nõukogu hakkab taotlema parlamendilt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 kohaselt ametlikult nõusolekut mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse kohta, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu üldasjade nõukogu koosseisus Euroopa Ülemkogus heakskiidetud poliitiliste seisukohtade üle läbirääkimisi; rõhutab, et läbirääkimised, mida peetakse mitmeaastaseid programme puudutavate seadusandlike ettepanekute üle, toimuvad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning need lõpetatakse siis, kui programmidele eraldatavate rahastamispakettide kohta on kokkulepe saavutatud; on otsustanud kasutada vajaduse korral täielikult ära aluslepingu sätteid, millega nähakse ette parlamendilt nõusoleku taotlemine ja seadusandlikust tavamenetlusest parlamendi jaoks tulenevad õigused; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et enne kui nõukogu hakkab taotlema parlamendilt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 kohaselt ametlikult nõusolekut mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse kohta, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu üldasjade nõukogu koosseisus Euroopa Ülemkogus heakskiidetud poliitiliste seisukohtade üle läbirääkimisi; rõhutab, et läbirääkimised, mida peetakse mitmeaastaseid programme puudutavate seadusandlike ettepanekute üle, toimuvad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning need lõpetatakse siis, kui programmidele eraldatavate rahastamispakettide kohta on kokkulepe saavutatud; on otsustanud kasutada vajaduse korral täielikult ära aluslepingu sätteid, millega nähakse ette parlamendilt nõusoleku taotlemine ja seadusandlikust tavamenetlusest parlamendi jaoks tulenevad õigused;

| 6. | rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku eesmärgid ja poliitikavaldkonnad tuleks kokku leppida enne neile rahaliste vahendite eraldamist, ning rõhutab, et enne rahaliste vahendite eraldamist ja kogu mitmeaastase finantsraamistiku paketti hõlmavate lõplike kohanduste tegemist peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu pidama läbirääkimisi kõigi mitmeaastase finantsraamistikuga seotud küsimuste üle; järgib seejuures põhimõtet, et enne kui ei saavutata terviklikku kokkulepet, ei saa kokkuleppele jõudmisest rääkida; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku eesmärgid ja poliitikavaldkonnad tuleks kokku leppida enne neile rahaliste vahendite eraldamist, ning rõhutab, et enne rahaliste vahendite eraldamist ja kogu mitmeaastase finantsraamistiku paketti hõlmavate lõplike kohanduste tegemist peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu pidama läbirääkimisi kõigi mitmeaastase finantsraamistikuga seotud küsimuste üle; järgib seejuures põhimõtet, et enne kui ei saavutata terviklikku kokkulepet, ei saa kokkuleppele jõudmisest rääkida;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele ning muudele asjaomastele institutsioonidele ja organitele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele ning muudele asjaomastele institutsioonidele ja organitele.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0266.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/44

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012ELi kaubandusläbirääkimised Jaapaniga

P7_TA(2012)0246

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon ELi kaubandusläbirääkimiste kohta Jaapaniga (2012/2651(RSP))

2013/C 332 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkti e, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkti e,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikeid 2 ja 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikeid 2 ja 10,

| — | võttes arvesse ettevõtte Copenhagen Economics 30. novembril 2009. aastal avaldatud aruannet „Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan” (Hinnang ELi ja Jaapani vaheliste kaubandus- ja investeerimistõkete kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettevõtte Copenhagen Economics 30. novembril 2009. aastal avaldatud aruannet „Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan” (Hinnang ELi ja Jaapani vaheliste kaubandus- ja investeerimistõkete kohta),

| — | võttes arvesse 28. aprillil 2010. aastal Tokyos toimunud ELi ja Jaapani 19. tippkohtumisel vastu võetud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. aprillil 2010. aastal Tokyos toimunud ELi ja Jaapani 19. tippkohtumisel vastu võetud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni ELi ja Jaapani kaubandussuhete teemalise üldsusega konsulteerimise tulemusi, mis avaldati 21. veebruaril 2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ELi ja Jaapani kaubandussuhete teemalise üldsusega konsulteerimise tulemusi, mis avaldati 21. veebruaril 2011,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsi 2011. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Jaapani kaubandussuhete kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Jaapani kaubandussuhete kohta (1),

| — | võttes arvesse 28. mail 2011. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Jaapani 20. tippkohtumisel vastu võetud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. mail 2011. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Jaapani 20. tippkohtumisel vastu võetud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 90 lõiget 2 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 90 lõiget 2 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et nii nõukogu kui ka komisjon on märkinud, et Jaapani suutlikkus kõrvaldada regulatiivsed kaubandustõkked on eeltingimus ELi ja Jaapani kaubanduslepingu läbirääkimiste alustamisele, et soodustada tihedamat majanduslikku integratsiooni nende kahe strateegilise kaubanduspartneri vahel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nii nõukogu kui ka komisjon on märkinud, et Jaapani suutlikkus kõrvaldada regulatiivsed kaubandustõkked on eeltingimus ELi ja Jaapani kaubanduslepingu läbirääkimiste alustamisele, et soodustada tihedamat majanduslikku integratsiooni nende kahe strateegilise kaubanduspartneri vahel;

| B. | arvestades, et 28. mail 2011. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Jaapani 20. tippkohtumisel otsustasid kohtumisel osalenud riigijuhid, et kaks osapoolt algatavad arutelu eesmärgiga määrata kindlaks läbirääkimiste ulatus ja üldised sihid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 28. mail 2011. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Jaapani 20. tippkohtumisel otsustasid kohtumisel osalenud riigijuhid, et kaks osapoolt algatavad arutelu eesmärgiga määrata kindlaks läbirääkimiste ulatus ja üldised sihid;

| C. | arvestades, et loodud on läbirääkimiste ulatuse analüüsi töörühm, mille ülesandeks on hinnata ühisarusaama Jaapani ja ELi vaheliste võimalike kaubandusläbirääkimiste ulatusest ja seatavatest sihtidest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et loodud on läbirääkimiste ulatuse analüüsi töörühm, mille ülesandeks on hinnata ühisarusaama Jaapani ja ELi vaheliste võimalike kaubandusläbirääkimiste ulatusest ja seatavatest sihtidest;

| 1. | palub nõukogul mitte lubada alustada kaubandusläbirääkimisi enne, kui parlament on vastutava komisjoni raporti alusel esitanud oma seisukoha läbirääkimisvolitusi puudutava ettepaneku kohta; |
| --- | --- |

1.

palub nõukogul mitte lubada alustada kaubandusläbirääkimisi enne, kui parlament on vastutava komisjoni raporti alusel esitanud oma seisukoha läbirääkimisvolitusi puudutava ettepaneku kohta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0225.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/45

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012Guinea-Bissau

P7_TA(2012)0247

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon sõjaväelise riigipöörde kohta Guinea-Bissaus (2012/2660(RSP))

2013/C 332 E/07

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Guinea-Bissaus 18. märtsil 2012. aastal toimunud presidendivalimiste esimest vooru ja teist valimistevooru, mis pidi toimuma 29. aprillil 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Guinea-Bissaus 18. märtsil 2012. aastal toimunud presidendivalimiste esimest vooru ja teist valimistevooru, mis pidi toimuma 29. aprillil 2012. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. märtsi, 13. ja 21. aprilli ning 8. mai 2012. aasta avaldusi ja 18. mai 2012. aasta resolutsiooni 2048, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. märtsi, 13. ja 21. aprilli ning 8. mai 2012. aasta avaldusi ja 18. mai 2012. aasta resolutsiooni 2048,

| — | võttes arvesse Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) komisjoni esimehe 6., 12. ja 19. aprilli 2012. aasta avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) komisjoni esimehe 6., 12. ja 19. aprilli 2012. aasta avaldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 12. ja 14. aprilli 2012. aasta avaldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 12. ja 14. aprilli 2012. aasta avaldusi;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 13. ja 16. aprilli 2012. aasta avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 13. ja 16. aprilli 2012. aasta avaldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendi 13. aprilli 2012. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendi 13. aprilli 2012. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse portugalikeelsete riikide ühenduse (CPLP) eesistuja 13. aprilli 2012. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse portugalikeelsete riikide ühenduse (CPLP) eesistuja 13. aprilli 2012. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse CPLP ministrite nõukogu kaheksandal ja üheksandal erakorralisel kohtumisel 14. aprillil ja 5. mail 2012. aastal vastu võetud resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse CPLP ministrite nõukogu kaheksandal ja üheksandal erakorralisel kohtumisel 14. aprillil ja 5. mail 2012. aastal vastu võetud resolutsioone,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni (OIF) peasekretäri 16. aprilli 2012. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni (OIF) peasekretäri 16. aprilli 2012. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 17. ja 24. aprilli 2012. aasta otsuseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 17. ja 24. aprilli 2012. aasta otsuseid,

| — | võttes arvesse OIFi alalise nõukogu 18. aprilli 2012. aasta otsust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OIFi alalise nõukogu 18. aprilli 2012. aasta otsust,

| — | võttes arvesse Aafrika Arengupanga Grupi ja Maailmapanga Grupi 19. aprilli 2012. aasta ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Arengupanga Grupi ja Maailmapanga Grupi 19. aprilli 2012. aasta ühisavaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 23. aprill ja 3. mai 2012. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 23. aprill ja 3. mai 2012. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse ECOWASi riigipeade ja valitsusjuhtide 26. aprilli ja 3. mai 2012. aasta erakorralise tippkohtumise lõppkommünikeesid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ECOWASi riigipeade ja valitsusjuhtide 26. aprilli ja 3. mai 2012. aasta erakorralise tippkohtumise lõppkommünikeesid,

| — | võttes arvesse diplomaatilisi, majanduslikke ja finantssanktsioone, mille ECOWAS kehtestas 29. aprillil ja 31. mail 2012. aastal Guinea-Bissau suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse diplomaatilisi, majanduslikke ja finantssanktsioone, mille ECOWAS kehtestas 29. aprillil ja 31. mail 2012. aastal Guinea-Bissau suhtes,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 30. aprilli 2012. aasta eriaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 30. aprilli 2012. aasta eriaruannet,

| — | võttes arvesse nõukogu 3. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 377/2012, mis käsitleb teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid, ning nõukogu 31. mai 2012. aasta rakendusmäärust (EL) nr 458/2012, millega rakendatakse määruse (EL) nr 377/2012 artikli 11 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 3. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 377/2012, mis käsitleb teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid, ning nõukogu 31. mai 2012. aasta rakendusmäärust (EL) nr 458/2012, millega rakendatakse määruse (EL) nr 377/2012 artikli 11 lõiget 1,

| — | võttes arvesse eesistujariigi poolt Euroopa Liidu nimel tehtud 18. mai 2012. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi poolt Euroopa Liidu nimel tehtud 18. mai 2012. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Guinea-Bissau kohta (1), 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni Euroopa julgeolekustrateegia ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (2) ning 11. mai 2011. aasta resolutsiooni nõukogu 2009. aasta aruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika peamiste aspektide ja põhivalikute kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Guinea-Bissau kohta (1), 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni Euroopa julgeolekustrateegia ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (2) ning 11. mai 2011. aasta resolutsiooni nõukogu 2009. aasta aruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika peamiste aspektide ja põhivalikute kohta (3),

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, eriti artikleid 1, 8, 9, 10, 11, 20 ja 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut, eriti artikleid 1, 8, 9, 10, 11, 20 ja 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et 12. aprillil 2012. aastal haarasid relvajõudude liikmed Guinea-Bissaus vägivaldselt võimu ja vangistasid nii ajutise presidendi Raimundo Pereira kui ka peaministri Carlos Gomes Júniori; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 12. aprillil 2012. aastal haarasid relvajõudude liikmed Guinea-Bissaus vägivaldselt võimu ja vangistasid nii ajutise presidendi Raimundo Pereira kui ka peaministri Carlos Gomes Júniori;

| B. | arvestades, et see seadusvastane aktsioon toimus päev enne seda, kui pidi algama Guinea-Bissau presidendivalimiste teise vooru valimiskampaania; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et see seadusvastane aktsioon toimus päev enne seda, kui pidi algama Guinea-Bissau presidendivalimiste teise vooru valimiskampaania;

| C. | arvestades, et Guinea-Bissau peaminister Gomes Júnior sai esimeses voorus 48,7 % häältest ja selle valimisprotsessi läbipaistvus on nii riigisiseselt kui ka rahvusvaheliselt kinnitust leidnud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Guinea-Bissau peaminister Gomes Júnior sai esimeses voorus 48,7 % häältest ja selle valimisprotsessi läbipaistvus on nii riigisiseselt kui ka rahvusvaheliselt kinnitust leidnud;

| D. | arvestades, et sõjaväeline riigipööre pälvis rahvusvahelise üldsuse laialdase hukkamõistu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sõjaväeline riigipööre pälvis rahvusvahelise üldsuse laialdase hukkamõistu;

| E. | arvestades, et ECOWASi soosingul on sõjaväejuhid ja teatavad opositsiooniparteid kokku leppinud rahvusliku üleminekunõukogu ja üleminekuvalitsuse moodustamises, ilma et riigi seaduslikud poliitilised institutsioonid oleksid selleks vabatahtlikult nõusoleku andnud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ECOWASi soosingul on sõjaväejuhid ja teatavad opositsiooniparteid kokku leppinud rahvusliku üleminekunõukogu ja üleminekuvalitsuse moodustamises, ilma et riigi seaduslikud poliitilised institutsioonid oleksid selleks vabatahtlikult nõusoleku andnud;

| F. | arvestades, et aastakümneid kestnud poliitiline ebastabiilsus on viinud Guinea-Bissau sügavasse poliitilisse, valitsus- ja humanitaarkriisi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et aastakümneid kestnud poliitiline ebastabiilsus on viinud Guinea-Bissau sügavasse poliitilisse, valitsus- ja humanitaarkriisi;

| G. | arvestades, et Guinea-Bissau sõjaväeline juhtkond on korduvalt ja lubamatult sekkunud riigi poliitilisse ellu ning nendel sekkumistel on olnud äärmiselt kahjulik mõju demokraatlike institutsioonide rajamise ja õigusriigi kehtestamise protsessile, elanikkonna turvalisusele ja majanduse arengule; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Guinea-Bissau sõjaväeline juhtkond on korduvalt ja lubamatult sekkunud riigi poliitilisse ellu ning nendel sekkumistel on olnud äärmiselt kahjulik mõju demokraatlike institutsioonide rajamise ja õigusriigi kehtestamise protsessile, elanikkonna turvalisusele ja majanduse arengule;

| H. | arvestades, et Guinea-Bissau ebastabiilsus mitte ainult ei takista tulemuslikku võitlust ebaseadusliku uimastikaubanduse vastu, vaid ohustab ka rahu kindlustamist riigis ja Lääne-Aafrika piirkonna stabiilsust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Guinea-Bissau ebastabiilsus mitte ainult ei takista tulemuslikku võitlust ebaseadusliku uimastikaubanduse vastu, vaid ohustab ka rahu kindlustamist riigis ja Lääne-Aafrika piirkonna stabiilsust;

| I. | arvestades, et kümnenda Euroopa Arengufondi (2008–2013) raames on Guinea-Bissaule ette nähtud Euroopa Liidu vahendeid kogusummas 102,8 miljonit eurot; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kümnenda Euroopa Arengufondi (2008–2013) raames on Guinea-Bissaule ette nähtud Euroopa Liidu vahendeid kogusummas 102,8 miljonit eurot;

| J. | arvestades, et Guinea-Bissau majandus on kogu Lääne-Aafrika piirkonnas üks kõige vaesemaid ja sõltuvamaid ning rahvusvaheline abi moodustab riigi eelarvest 80 %; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Guinea-Bissau majandus on kogu Lääne-Aafrika piirkonnas üks kõige vaesemaid ja sõltuvamaid ning rahvusvaheline abi moodustab riigi eelarvest 80 %;

| K. | arvestades, et riigis praegu valitsev poliitiline olukord juhib tähelepanu kõrvale elanikkonna vajadustelt ja humanitaarkriisi süvenemiselt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et riigis praegu valitsev poliitiline olukord juhib tähelepanu kõrvale elanikkonna vajadustelt ja humanitaarkriisi süvenemiselt;

| L. | arvestades, et 2008. aasta juunis alanud ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames läbi viidud Guinea-Bissau julgeolekusektori reformimise ELi missiooni mandaat loeti 30. septembril 2010. aastal lõpetatuks ning missioon lahkus riigist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2008. aasta juunis alanud ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames läbi viidud Guinea-Bissau julgeolekusektori reformimise ELi missiooni mandaat loeti 30. septembril 2010. aastal lõpetatuks ning missioon lahkus riigist;

| 1. | mõistab kõige karmimalt hukka Guinea-Bissau relvajõudude põhiseadusvastase võimuhaaramise 12. aprillil 2012. aastal; |
| --- | --- |

1.

mõistab kõige karmimalt hukka Guinea-Bissau relvajõudude põhiseadusvastase võimuhaaramise 12. aprillil 2012. aastal;

| 2. | võtab teadmiseks ajutise presidendi ja peaministri vabastamise 27. aprillil 2012. aastal ja asjaolu, et nad sunniti riigist lahkuma, ning nõuab, et mõlemal võimaldataks vabalt jätkata oma kodaniku- ja poliitiliste õiguste täielikku kasutamist; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks ajutise presidendi ja peaministri vabastamise 27. aprillil 2012. aastal ja asjaolu, et nad sunniti riigist lahkuma, ning nõuab, et mõlemal võimaldataks vabalt jätkata oma kodaniku- ja poliitiliste õiguste täielikku kasutamist;

| 3. | nõuab kõigi mässuliste sõjaväelaste poolt vangistatud ametiisikute ja teiste kodanike füüsilise puutumatuse täielikku austamist ning nende tingimusteta vabastamist, samuti nõuab vägivalla, rüüstamise ja hirmutamise lõpetamist; |
| --- | --- |

3.

nõuab kõigi mässuliste sõjaväelaste poolt vangistatud ametiisikute ja teiste kodanike füüsilise puutumatuse täielikku austamist ning nende tingimusteta vabastamist, samuti nõuab vägivalla, rüüstamise ja hirmutamise lõpetamist;

| 4. | mõistab hukka nende rahumeelsete meeleavalduste vägivaldse mahasurumise, millel nõutakse õigusriigi taastamist, eriti 25. mail 2012. aastal Bissaus toimunud meeleavalduse mahasurumise; |
| --- | --- |

4.

mõistab hukka nende rahumeelsete meeleavalduste vägivaldse mahasurumise, millel nõutakse õigusriigi taastamist, eriti 25. mail 2012. aastal Bissaus toimunud meeleavalduse mahasurumise;

| 5. | nõuab tungivalt, et kõik asjaosalised lõpetaksid viivitamata vägivaldse ja ebaseadusliku tegevuse, ning tuletab meelde relvajõudude lubadust järgida Guinea-Bissau põhiseadust; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et kõik asjaosalised lõpetaksid viivitamata vägivaldse ja ebaseadusliku tegevuse, ning tuletab meelde relvajõudude lubadust järgida Guinea-Bissau põhiseadust;

| 6. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles avaldama kogu vajalikku mõju ja andma vajalikku toetust tagamaks, et nimetatud seadusvastaseid tegusid uuritakse põhjalikult ja nende eest vastutajad antakse kohtu alla; |
| --- | --- |

6.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles avaldama kogu vajalikku mõju ja andma vajalikku toetust tagamaks, et nimetatud seadusvastaseid tegusid uuritakse põhjalikult ja nende eest vastutajad antakse kohtu alla;

| 7. | avaldab vastuseisu isehakanud sõjaväelise juhtkonna, rahvusliku üleminekunõukogu ja üleminekuvalitsuse moodustamisele; rõhutab, et ei tunnista isehakanud sõjaväelisi ja üleminekuinstitutsioone, ning nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus toimiks samamoodi; |
| --- | --- |

7.

avaldab vastuseisu isehakanud sõjaväelise juhtkonna, rahvusliku üleminekunõukogu ja üleminekuvalitsuse moodustamisele; rõhutab, et ei tunnista isehakanud sõjaväelisi ja üleminekuinstitutsioone, ning nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus toimiks samamoodi;

| 8. | tuletab meelde ja toetab ECOWASi täisleppimatuse põhimõtet võimu suhtes, mis on saadud või mida säilitatakse põhiseadusvastaste ja ebademokraatlike vahendite abil, ning on seisukohal, et üleminekukokkulepe Guinea-Bissaus läheb selle põhimõttega ilmselgelt vastuollu, rikub riigi põhiseadust ja seadustab riigipöörde; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde ja toetab ECOWASi täisleppimatuse põhimõtet võimu suhtes, mis on saadud või mida säilitatakse põhiseadusvastaste ja ebademokraatlike vahendite abil, ning on seisukohal, et üleminekukokkulepe Guinea-Bissaus läheb selle põhimõttega ilmselgelt vastuollu, rikub riigi põhiseadust ja seadustab riigipöörde;

| 9. | nõuab põhiseadusliku korra ja õigusriigi viivitamatut taastamist ning valimisprotsessi lõpuleviimist, sealhulgas seadusandliku kogu valimiste korraldamist, et Guinea-Bissau rahvas saaks vabadel ja ausatel valimistel otsustada oma tuleviku üle; |
| --- | --- |

9.

nõuab põhiseadusliku korra ja õigusriigi viivitamatut taastamist ning valimisprotsessi lõpuleviimist, sealhulgas seadusandliku kogu valimiste korraldamist, et Guinea-Bissau rahvas saaks vabadel ja ausatel valimistel otsustada oma tuleviku üle;

| 10. | on vastu kõigile väljastpoolt tulevatele katsetele kasutada ära praegust olukorda ja seeläbi kahjustada Guinea-Bissau rahva suveräänsust ning Guinea-Bissau territoriaalset terviklikkust ja sõltumatust; |
| --- | --- |

10.

on vastu kõigile väljastpoolt tulevatele katsetele kasutada ära praegust olukorda ja seeläbi kahjustada Guinea-Bissau rahva suveräänsust ning Guinea-Bissau territoriaalset terviklikkust ja sõltumatust;

| 11. | nõuab tungivalt, et taastataks täielikult ja tagataks põhivabadused, sealhulgas sõna- ja ajakirjandusvabadus, ühinemis- ja kogunemisvabadus ning liikumisvabadus; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et taastataks täielikult ja tagataks põhivabadused, sealhulgas sõna- ja ajakirjandusvabadus, ühinemis- ja kogunemisvabadus ning liikumisvabadus;

| 12. | nõuab, et vaidlused lahendataks poliitiliste ja rahumeelsete vahenditega Guinea-Bissau seaduslike institutsioonide raames; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et vaidlused lahendataks poliitiliste ja rahumeelsete vahenditega Guinea-Bissau seaduslike institutsioonide raames;

| 13. | kutsub parteisid üles jõudma poliitilise stabiilsuse saavutamiseks esimese sammuna konsensusele laiaulatusliku reformiprotsessi osas sõjaväe, politsei, julgeolekusektori ja õigussüsteemi valdkonnas; |
| --- | --- |

13.

kutsub parteisid üles jõudma poliitilise stabiilsuse saavutamiseks esimese sammuna konsensusele laiaulatusliku reformiprotsessi osas sõjaväe, politsei, julgeolekusektori ja õigussüsteemi valdkonnas;

| 14. | toetab riiklikke ja rahvusvahelisi jõupingutusi usalduse taastamiseks poliitiliste jõudude, sõjaväe ja julgeolekujõudude ning kodanikuühiskonna vahel, et taastada riigis tavapärane põhiseaduslik kord; |
| --- | --- |

14.

toetab riiklikke ja rahvusvahelisi jõupingutusi usalduse taastamiseks poliitiliste jõudude, sõjaväe ja julgeolekujõudude ning kodanikuühiskonna vahel, et taastada riigis tavapärane põhiseaduslik kord;

| 15. | rõhutab veendunult ohtu, et senikaua, kuni Guinea-Bissau institutsioonide struktuur on nõrk, jääb riik sõjaväeliselt ebastabiilseks, ei suuda toime tulla lokkava korruptsiooniga ega muuta oma peamise uimastitransiidiriigi staatust; |
| --- | --- |

15.

rõhutab veendunult ohtu, et senikaua, kuni Guinea-Bissau institutsioonide struktuur on nõrk, jääb riik sõjaväeliselt ebastabiilseks, ei suuda toime tulla lokkava korruptsiooniga ega muuta oma peamise uimastitransiidiriigi staatust;

| 16. | rõhutab, kui tähtis on moodustada ÜRO koordineeritav Guinea-Bissau kriisikontaktrühm, kuhu kuuluvad Aafrika Liidu, ECOWASi ja CPLP esindajad, nagu on öeldud ÜRO peasekretäri 30. aprilli 2012. aasta eriaruandes Guinea-Bissau olukorra kohta, ning nõuab ELi kaasamist rühma; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, kui tähtis on moodustada ÜRO koordineeritav Guinea-Bissau kriisikontaktrühm, kuhu kuuluvad Aafrika Liidu, ECOWASi ja CPLP esindajad, nagu on öeldud ÜRO peasekretäri 30. aprilli 2012. aasta eriaruandes Guinea-Bissau olukorra kohta, ning nõuab ELi kaasamist rühma;

| 17. | toetab ELi valmisolekut teha koostööd Lääne-Aafrika riikide ning oma piirkondlike ja rahvusvaheliste partneritega, kaasa arvatud ÜRO, Aafrika Liit, CPLP ja ECOWAS, et rajada tulemuslik partnerlus, mis võimaldab toetada rahu sõlmimist Guinea-Bissaus ja riigi pikaajalist stabiliseerimist; |
| --- | --- |

17.

toetab ELi valmisolekut teha koostööd Lääne-Aafrika riikide ning oma piirkondlike ja rahvusvaheliste partneritega, kaasa arvatud ÜRO, Aafrika Liit, CPLP ja ECOWAS, et rajada tulemuslik partnerlus, mis võimaldab toetada rahu sõlmimist Guinea-Bissaus ja riigi pikaajalist stabiliseerimist;

| 18. | pooldab ECOWASi poolt Guinea-Bissau vastu kehtestatud kahetsusväärseid, kuid vajalikke diplomaatilisi, majanduslikke ja finantssanktsioone, Euroopa Liidu Nõukogu poolt heaks kiidetud piiravaid meetmeid, mis on suunatud teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu, ning ÜRO Julgeolekunõukogu poolt teatavate isikute suhtes kehtestatud reisikeeldu; |
| --- | --- |

18.

pooldab ECOWASi poolt Guinea-Bissau vastu kehtestatud kahetsusväärseid, kuid vajalikke diplomaatilisi, majanduslikke ja finantssanktsioone, Euroopa Liidu Nõukogu poolt heaks kiidetud piiravaid meetmeid, mis on suunatud teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu, ning ÜRO Julgeolekunõukogu poolt teatavate isikute suhtes kehtestatud reisikeeldu;

| 19. | kutsub kõiki rahvusvahelisi partnereid üles Guinea-Bissau olukorda pidevalt ja hoolikalt jälgima ning olema valmis vastuvõetud meetmete sobivust läbi vaatama, sealhulgas neid tugevdama, tehes samal ajal kõik mis võimalik, et vältida negatiivset mõju elanikkonnale; |
| --- | --- |

19.

kutsub kõiki rahvusvahelisi partnereid üles Guinea-Bissau olukorda pidevalt ja hoolikalt jälgima ning olema valmis vastuvõetud meetmete sobivust läbi vaatama, sealhulgas neid tugevdama, tehes samal ajal kõik mis võimalik, et vältida negatiivset mõju elanikkonnale;

| 20. | võtab teadmiseks ECOWASi otsuse viia oma valmisolekuväed riiki, et kindlustada Angola tehnilise sõjaväelise abi missiooni (MISSANG) taandumist ja nende esimese kontingendi saabumist Guinea-Bissausse; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks ECOWASi otsuse viia oma valmisolekuväed riiki, et kindlustada Angola tehnilise sõjaväelise abi missiooni (MISSANG) taandumist ja nende esimese kontingendi saabumist Guinea-Bissausse;

| 21. | pooldab CPLP ettepanekut moodustada Guinea-Bissau stabiliseerimisjõud ÜRO raamistikus ja ÜRO Julgeolekunõukogu kindlaksmääratud mandaadiga ning koostöös ECOWASi, Aafrika Liidu ja ELiga, võttes arvesse MISSANGi käigus saadud kogemusi; |
| --- | --- |

21.

pooldab CPLP ettepanekut moodustada Guinea-Bissau stabiliseerimisjõud ÜRO raamistikus ja ÜRO Julgeolekunõukogu kindlaksmääratud mandaadiga ning koostöös ECOWASi, Aafrika Liidu ja ELiga, võttes arvesse MISSANGi käigus saadud kogemusi;

| 22. | palub nõukogul anda nõu ja abi Guinea-Bissau kaitse- ja julgeolekusektori hädavajaliku reformi toetuseks ning kaaluda uue rahvusvahelise stabiliseerimisoperatsiooni vägede riiki viimise tulemuslikku toetamist ÜJKP raamistikus; |
| --- | --- |

22.

palub nõukogul anda nõu ja abi Guinea-Bissau kaitse- ja julgeolekusektori hädavajaliku reformi toetuseks ning kaaluda uue rahvusvahelise stabiliseerimisoperatsiooni vägede riiki viimise tulemuslikku toetamist ÜJKP raamistikus;

| 23. | julgustab ELi, ÜROd, Aafrika Liitu, ECOWASi ja CPLPd ühiselt kooskõlastama juba kohal olevaid naaberriikide, sealhulgas Angola, Nigeeria, Senegali ja Burkina Faso relvajõude; |
| --- | --- |

23.

julgustab ELi, ÜROd, Aafrika Liitu, ECOWASi ja CPLPd ühiselt kooskõlastama juba kohal olevaid naaberriikide, sealhulgas Angola, Nigeeria, Senegali ja Burkina Faso relvajõude;

| 24. | palub ELil nõuda, et nende riikide ametivõimud, kes lähetavad Guinea-Bissausse relva- ja julgeolekujõude – kõik AKV partnerid –, tagaksid, et neid ei kasutata riigipöörde autorite ja isehakanud üleminekuvõimude taotletava seadusvastase korra toetamiseks ega Guinea-Bissau rahva vastu inimõiguste rikkumiste toimepanemiseks; |
| --- | --- |

24.

palub ELil nõuda, et nende riikide ametivõimud, kes lähetavad Guinea-Bissausse relva- ja julgeolekujõude – kõik AKV partnerid –, tagaksid, et neid ei kasutata riigipöörde autorite ja isehakanud üleminekuvõimude taotletava seadusvastase korra toetamiseks ega Guinea-Bissau rahva vastu inimõiguste rikkumiste toimepanemiseks;

| 25. | peab kahetsusväärseks julgeolekusektori reformimise missiooni lõpetamist 2010. aastal; |
| --- | --- |

25.

peab kahetsusväärseks julgeolekusektori reformimise missiooni lõpetamist 2010. aastal;

| 26. | palub kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ning nõukogul uurida võimalust saata Guinea-Bissausse uus julgeolekusektori reformimise missioon, kellel oleks tugevam mandaat, et aidata reformida julgeoleku- ja kaitsesektoreid, edendada suutlikkuse suurendamist, reformida avalikku haldust ja toetada õigusriiki, niipea kui seaduslikud ametivõimud saavad Guinea-Bissaus valitsemise täielikult uuesti enda kätte ja taotlevad sellist missiooni; |
| --- | --- |

26.

palub kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ning nõukogul uurida võimalust saata Guinea-Bissausse uus julgeolekusektori reformimise missioon, kellel oleks tugevam mandaat, et aidata reformida julgeoleku- ja kaitsesektoreid, edendada suutlikkuse suurendamist, reformida avalikku haldust ja toetada õigusriiki, niipea kui seaduslikud ametivõimud saavad Guinea-Bissaus valitsemise täielikult uuesti enda kätte ja taotlevad sellist missiooni;

| 27. | nõuab veel kord tungivalt, et nõukogu koos komisjoni asepresidendi ja kõrge esindajaga kaaluks uusi viise, kuidas aidata Guinea-Bissau seaduslikul valitsusel võidelda ebaseadusliku uimastikaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse vastu, et hoida ära riigi muutumine järjekordseks läbikukkunud uimastiriigiks; |
| --- | --- |

27.

nõuab veel kord tungivalt, et nõukogu koos komisjoni asepresidendi ja kõrge esindajaga kaaluks uusi viise, kuidas aidata Guinea-Bissau seaduslikul valitsusel võidelda ebaseadusliku uimastikaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse vastu, et hoida ära riigi muutumine järjekordseks läbikukkunud uimastiriigiks;

| 28. | tuletab meelde, et Guinea-Bissaus toimuv ebaseaduslik uimastikaubandus on suunatud Euroopa turule ning on seotud teiste piirkonnas tegutsevate kuritegelike võrgustikega, sealhulgas eriti Saheli ja Nigeeria terrorismivõrgustikud; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et Guinea-Bissaus toimuv ebaseaduslik uimastikaubandus on suunatud Euroopa turule ning on seotud teiste piirkonnas tegutsevate kuritegelike võrgustikega, sealhulgas eriti Saheli ja Nigeeria terrorismivõrgustikud;

| 29. | nõuab, et tugevdataks ELi ja rahvusvahelise üldsuse kohustust demokraatliku ja stabiilse Guinea-Bissau ülesehitamiseks; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et tugevdataks ELi ja rahvusvahelise üldsuse kohustust demokraatliku ja stabiilse Guinea-Bissau ülesehitamiseks;

| 30. | juhib tähelepanu Guinea-Bissau humanitaarolukorrale, eelkõige riigisiseselt ümberasustatud inimeste ja pagulaste olukorrale, samuti epideemiate puhkemise ohule ning toiduga kindlustatuse ja tervishoiu ohtusattumisele, ning palub ELil ja rahvusvahelisel üldsusel võtta kiiresti konkreetseid ja piisavaid abimeetmeid; |
| --- | --- |

30.

juhib tähelepanu Guinea-Bissau humanitaarolukorrale, eelkõige riigisiseselt ümberasustatud inimeste ja pagulaste olukorrale, samuti epideemiate puhkemise ohule ning toiduga kindlustatuse ja tervishoiu ohtusattumisele, ning palub ELil ja rahvusvahelisel üldsusel võtta kiiresti konkreetseid ja piisavaid abimeetmeid;

| 31. | palub komisjonil jätkata humanitaarabi ja otsese toetuse andmist elanikkonnale; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil jätkata humanitaarabi ja otsese toetuse andmist elanikkonnale;

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele, ÜRO ja ECOWASi peasekretäridele, Aafrika Liidu institutsioonidele, AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele, CPLP sekretariaadile ning Guinea-Bissau valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

32.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele, ÜRO ja ECOWASi peasekretäridele, Aafrika Liidu institutsioonidele, AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele, CPLP sekretariaadile ning Guinea-Bissau valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 178.

(2)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 63.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0227.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/49

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012Sudaan ja Lõuna-Sudaan

P7_TA(2012)0248

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon olukorra kohta Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis (2012/2659(RSP))

2013/C 332 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Sudaani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Sudaani kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 2. mai 2012. aasta resolutsiooni 2046 (2012) Sudaani ja Lõuna-Sudaani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 2. mai 2012. aasta resolutsiooni 2046 (2012) Sudaani ja Lõuna-Sudaani kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni avaldust, milles väljendatakse heameelt ÜRO Julgeolekunõukogu 2. mai 2012. aasta resolutsiooni 2046 (2012) üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni avaldust, milles väljendatakse heameelt ÜRO Julgeolekunõukogu 2. mai 2012. aasta resolutsiooni 2046 (2012) üle,

| — | võttes arvesse nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta järeldusi Sudaani kohta ning nõukogu 23. mai 2011. aasta otsust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta järeldusi Sudaani kohta ning nõukogu 23. mai 2011. aasta otsust (1),

| — | võttes arvesse Sudaani ja Lõuna-Sudaani poolt 10. veebruaril 2012. aastal allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumit mittekallaletungi ja koostöö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sudaani ja Lõuna-Sudaani poolt 10. veebruaril 2012. aastal allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumit mittekallaletungi ja koostöö kohta,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 28. märtsi 2012. aasta ja 11. aprilli 2012. aasta avaldusi Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahelise piiritüli tõttu tekkinud relvastatud kokkupõrgete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 28. märtsi 2012. aasta ja 11. aprilli 2012. aasta avaldusi Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahelise piiritüli tõttu tekkinud relvastatud kokkupõrgete kohta,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu 17. aprilli 2012. aasta avaldust, milles kutsuti Sudaani ja Lõuna-Sudaani üles tegutsema vastutustundlikult ning võtma kuulda Aafrika Liidu ja rahvusvahelise kogukonna üleskutseid kahe riigi vahelise konflikti viivitamatuks lõpetamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu 17. aprilli 2012. aasta avaldust, milles kutsuti Sudaani ja Lõuna-Sudaani üles tegutsema vastutustundlikult ning võtma kuulda Aafrika Liidu ja rahvusvahelise kogukonna üleskutseid kahe riigi vahelise konflikti viivitamatuks lõpetamiseks,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri pressiesindaja 16. aprilli 2012. aasta avaldust olukorra kohta Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis, milles väljendatakse suurt muret kahe riigi vahel jätkuva vaenutegevuse pärast ning selle tagajärgede pärast süütutele tsiviilisikutele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri pressiesindaja 16. aprilli 2012. aasta avaldust olukorra kohta Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis, milles väljendatakse suurt muret kahe riigi vahel jätkuva vaenutegevuse pärast ning selle tagajärgede pärast süütutele tsiviilisikutele,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 19. aprilli 2012. aasta avaldust, milles nõutakse, et Sudaan ja Lõuna-Sudaan lõpetaksid vaenutegevuse ning väldiksid uut sattumist konflikti, mis on kahe aastakümne jooksul nõudnud juba miljoneid inimelusid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 19. aprilli 2012. aasta avaldust, milles nõutakse, et Sudaan ja Lõuna-Sudaan lõpetaksid vaenutegevuse ning väldiksid uut sattumist konflikti, mis on kahe aastakümne jooksul nõudnud juba miljoneid inimelusid,

| — | võttes arvesse nõukogu (välissuhete nõukogu 3159. istung) 23. aprilli 2012. aasta järeldusi Sudaani ja Lõuna-Sudaani kohta, milles väljendatakse ELi suurt muret Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahelise konflikti teravnemise pärast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu (välissuhete nõukogu 3159. istung) 23. aprilli 2012. aasta järeldusi Sudaani ja Lõuna-Sudaani kohta, milles väljendatakse ELi suurt muret Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahelise konflikti teravnemise pärast,

| — | võttes arvesse Sudaani ja Lõuna-Sudaani tegevuskava, mis on esitatud Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 24. aprilli 2012. aasta kommünikees ning mida EL täielikult toetab, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sudaani ja Lõuna-Sudaani tegevuskava, mis on esitatud Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 24. aprilli 2012. aasta kommünikees ning mida EL täielikult toetab,

| — | võttes arvesse 2005. aastal sõlmitud Sudaani üldist rahukokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aastal sõlmitud Sudaani üldist rahukokkulepet,

| — | võttes arvesse ÜRO Lõuna-Sudaani missiooni ja ÜRO ajutisi julgeolekujõudusid Abyeis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Lõuna-Sudaani missiooni ja ÜRO ajutisi julgeolekujõudusid Abyeis,

| — | võttes arvesse Sudaani ja Lõuna-Sudaani käsitlevat AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide avaldust, mille parlamentaarne ühisassamblee võttis vastu 30. mail 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sudaani ja Lõuna-Sudaani käsitlevat AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide avaldust, mille parlamentaarne ühisassamblee võttis vastu 30. mail 2012. aastal,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et korduvad piiriülesed vägivallaaktid Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahel (kaasa arvatud vägede liikumine, Hegligi vallutamine ja okupeerimine, kolmandate osapoolte jõudude toetamine, vastaspoole mässuliste toetamine ning Sudaani relvajõudude (SAF) ja Sudaani rahvavabastusarmee vaheline sõjategevus) on muutnud Sudaani ja Lõuna-Sudaani konflikti täieulatuslikuks vastasseisuks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et korduvad piiriülesed vägivallaaktid Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahel (kaasa arvatud vägede liikumine, Hegligi vallutamine ja okupeerimine, kolmandate osapoolte jõudude toetamine, vastaspoole mässuliste toetamine ning Sudaani relvajõudude (SAF) ja Sudaani rahvavabastusarmee vaheline sõjategevus) on muutnud Sudaani ja Lõuna-Sudaani konflikti täieulatuslikuks vastasseisuks;

| B. | arvestades, et Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahel toimuv sõjategevus ning jätkuv sõjategevus Sudaanis asuvates Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse provintsides on tekitanud raske humanitaarolukorra; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahel toimuv sõjategevus ning jätkuv sõjategevus Sudaanis asuvates Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse provintsides on tekitanud raske humanitaarolukorra;

| C. | arvestades, et praegust kriisi on märkimisväärselt süvendanud asjaolu, et nende kahe riigi vahel puudub kokkulepe üleminekuaja majandusliku korra ja muu hulgas ka naftavarude kasutamise üle, mistõttu on Hartum võtnud üle lõuna naftamaardlad ja Lõuna-Sudaan on otsustanud naftatootmise lõpetada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praegust kriisi on märkimisväärselt süvendanud asjaolu, et nende kahe riigi vahel puudub kokkulepe üleminekuaja majandusliku korra ja muu hulgas ka naftavarude kasutamise üle, mistõttu on Hartum võtnud üle lõuna naftamaardlad ja Lõuna-Sudaan on otsustanud naftatootmise lõpetada;

| D. | arvestades, et 29. juunil 2011 sõlmiti Sudaani valitsuse ja Lõuna-Sudaani valitsuse vahel kokkulepe piirijulgeoleku ning ühise poliitika- ja julgeolekumehhanismi küsimuses, mis sisaldab ka kohustust luua turvaline demilitariseeritud piiritsoon, ning 30. juulil 2011 sõlmiti Sudaani valitsuse ja Lõuna-Sudaani valitsuse vahel kokkulepe piirikontrolli toetusmissiooni kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 29. juunil 2011 sõlmiti Sudaani valitsuse ja Lõuna-Sudaani valitsuse vahel kokkulepe piirijulgeoleku ning ühise poliitika- ja julgeolekumehhanismi küsimuses, mis sisaldab ka kohustust luua turvaline demilitariseeritud piiritsoon, ning 30. juulil 2011 sõlmiti Sudaani valitsuse ja Lõuna-Sudaani valitsuse vahel kokkulepe piirikontrolli toetusmissiooni kohta;

| E. | arvestades, et Lõuna-Sudaan on teatanud oma vägede viivitamatust väljaviimisest Abyei piirkonnast vastavalt Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahelisele 20. juuni 2011. aasta leppele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Lõuna-Sudaan on teatanud oma vägede viivitamatust väljaviimisest Abyei piirkonnast vastavalt Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahelisele 20. juuni 2011. aasta leppele;

| F. | arvestades, et ühist poliitilist ja julgeolekumehhanismi puudutavate otsuste eelnõud, mille Sudaaniga tegelev Aafrika Liidu kõrgetasemeline komisjon mõlemale poolele 4. aprillil 2012. aastal esitas, on mõistlik alus, millele rajada Sudaani ja Lõuna-Sudaani ühisel piiril vastastikune julgeolek; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ühist poliitilist ja julgeolekumehhanismi puudutavate otsuste eelnõud, mille Sudaaniga tegelev Aafrika Liidu kõrgetasemeline komisjon mõlemale poolele 4. aprillil 2012. aastal esitas, on mõistlik alus, millele rajada Sudaani ja Lõuna-Sudaani ühisel piiril vastastikune julgeolek;

| G. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu 2. mail 2012. aastal ühehäälselt vastu võetud resolutsioonis kinnitati tegevuskava, mille kohaselt Sudaan ja Lõuna-Sudaan peavad lõpetama vaenutegevuse ning lahendama järelejäänud eraldumisjärgsed küsimused järgmise kolme kuu jooksul; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu 2. mail 2012. aastal ühehäälselt vastu võetud resolutsioonis kinnitati tegevuskava, mille kohaselt Sudaan ja Lõuna-Sudaan peavad lõpetama vaenutegevuse ning lahendama järelejäänud eraldumisjärgsed küsimused järgmise kolme kuu jooksul;

| H. | arvestades, et nii Sudaan kui ka Lõuna-Sudaan on tegevuskava heaks kiitnud ja kinnitanud, et nad on seadnud endale eesmärgiks vaenutegevus viivitamata lõpetada; arvestades, et pinged on siiski endiselt suured; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nii Sudaan kui ka Lõuna-Sudaan on tegevuskava heaks kiitnud ja kinnitanud, et nad on seadnud endale eesmärgiks vaenutegevus viivitamata lõpetada; arvestades, et pinged on siiski endiselt suured;

| I. | arvestades, et 4. juunil 2012. aastal alustasid Sudaan ja Lõuna-Sudaan oma esimesi kõrgetasemelisi kõnelusi julgeoleku üle piiridel pärast seda, kui terve rida piirikokkupõrkeid ähvardas muuta endise kodusõja uuesti täiemahuliseks konfliktiks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 4. juunil 2012. aastal alustasid Sudaan ja Lõuna-Sudaan oma esimesi kõrgetasemelisi kõnelusi julgeoleku üle piiridel pärast seda, kui terve rida piirikokkupõrkeid ähvardas muuta endise kodusõja uuesti täiemahuliseks konfliktiks;

| J. | arvestades, et ELi jaoks on äärmiselt oluline, et ühine piirikontrolli- ja seiremehhanism viivitamata kasutusele võetaks ja et rahvusvahelised vaatlejad ja muud kohapealsed spetsialistid pandaks jälgima mehhanismi toimimist ja tagama nõuete täitmist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi jaoks on äärmiselt oluline, et ühine piirikontrolli- ja seiremehhanism viivitamata kasutusele võetaks ja et rahvusvahelised vaatlejad ja muud kohapealsed spetsialistid pandaks jälgima mehhanismi toimimist ja tagama nõuete täitmist;

| K. | arvestades, et Sudaani ja Lõuna-Sudaani on tabanud tõsine põud ja inimesed on hakanud toitu otsides ringi liikuma ning arvestades, et ÜRO ametnike sõnul võib ligikaudu miljonit inimest ähvardada nälg, kui toiduabi lähikuudel nendeni ei jõua; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Sudaani ja Lõuna-Sudaani on tabanud tõsine põud ja inimesed on hakanud toitu otsides ringi liikuma ning arvestades, et ÜRO ametnike sõnul võib ligikaudu miljonit inimest ähvardada nälg, kui toiduabi lähikuudel nendeni ei jõua;

| 1. | peab tervitatavaks asjaolu, et Sudaan ja Lõuna-Sudaan on mõlemad nõustunud ÜRO Julgeolekunõukogu 2. mai 2012. aasta resolutsioonis 2046 (2012) kinnitatud tegevuskavaga ja kinnitanud, et nad on seadnud eesmärgiks vaenutegevus viivitamata lõpetada; väljendab heameelt otseste läbirääkimiste jätkumise üle Addis Abebas ning Aafrika Liidu ja Thabo Mbeki vahendajarolli üle kõnealuses protsessis; |
| --- | --- |

1.

peab tervitatavaks asjaolu, et Sudaan ja Lõuna-Sudaan on mõlemad nõustunud ÜRO Julgeolekunõukogu 2. mai 2012. aasta resolutsioonis 2046 (2012) kinnitatud tegevuskavaga ja kinnitanud, et nad on seadnud eesmärgiks vaenutegevus viivitamata lõpetada; väljendab heameelt otseste läbirääkimiste jätkumise üle Addis Abebas ning Aafrika Liidu ja Thabo Mbeki vahendajarolli üle kõnealuses protsessis;

| 2. | nõuab tungivalt, et Sudaan ja Lõuna-Sudaan näitaksid üles poliitilist ja tegelikku tahet saavutada rahu, ning võtaksid sel eesmärgil ühise poliitilise ja julgeolekumehhanismi raames ette asjakohased läbirääkimised mõlema poole julgeolekuprobleemide lahendamiseks, alustades turvalise demilitariseeritud piiritsooni loomisest ja kõikide relvajõudude tingimusteta viimisest üle piiri oma territooriumile vastavalt varem sõlmitud kokkulepetele, sealhulgas 30. juuli 2011. aasta kokkuleppele piirikontrolli toetusmissiooni kohta; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et Sudaan ja Lõuna-Sudaan näitaksid üles poliitilist ja tegelikku tahet saavutada rahu, ning võtaksid sel eesmärgil ühise poliitilise ja julgeolekumehhanismi raames ette asjakohased läbirääkimised mõlema poole julgeolekuprobleemide lahendamiseks, alustades turvalise demilitariseeritud piiritsooni loomisest ja kõikide relvajõudude tingimusteta viimisest üle piiri oma territooriumile vastavalt varem sõlmitud kokkulepetele, sealhulgas 30. juuli 2011. aasta kokkuleppele piirikontrolli toetusmissiooni kohta;

| 3. | nõuab, et mõlemad pooled võtaksid viivitamata kasutusele ühise piirikontrolli- ja seiremehhanismi ning saadaksid rahvusvahelised vaatlejad ja muu kohapealse personali jälgima ja tagama nõuete täitmist; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et mõlemad pooled võtaksid viivitamata kasutusele ühise piirikontrolli- ja seiremehhanismi ning saadaksid rahvusvahelised vaatlejad ja muu kohapealse personali jälgima ja tagama nõuete täitmist;

| 4. | kutsub Sudaani ja Lõuna-Sudaani üles rakendama 20. juuni 2011. aasta kokkuleppe (Abyei piirkonna ajutise julgeoleku- ja halduskorra kohta) seni veel täitmata aspekte, eelkõige kõikide Sudaani ja Lõuna-Sudaani relvajõudude Abyei piirkonnast väljaviimise osas; väljendab heameelt asjaolu üle, et Lõuna-Sudaan on oma väed Hegligist välja viinud, ning kutsub Sudaani valitsust üles sama tegema; nõuab, et Sudaani relvajõud lõpetaksid viivitamata õhurünnakud Lõuna-Sudaani vastu; |
| --- | --- |

4.

kutsub Sudaani ja Lõuna-Sudaani üles rakendama 20. juuni 2011. aasta kokkuleppe (Abyei piirkonna ajutise julgeoleku- ja halduskorra kohta) seni veel täitmata aspekte, eelkõige kõikide Sudaani ja Lõuna-Sudaani relvajõudude Abyei piirkonnast väljaviimise osas; väljendab heameelt asjaolu üle, et Lõuna-Sudaan on oma väed Hegligist välja viinud, ning kutsub Sudaani valitsust üles sama tegema; nõuab, et Sudaani relvajõud lõpetaksid viivitamata õhurünnakud Lõuna-Sudaani vastu;

| 5. | kutsub Sudaani ja Lõuna-Sudaani üles lõpetama teise osapoole vastu mässavate rühmituste toetamist ja varjamist; |
| --- | --- |

5.

kutsub Sudaani ja Lõuna-Sudaani üles lõpetama teise osapoole vastu mässavate rühmituste toetamist ja varjamist;

| 6. | nõuab, et kõik pooled järgiksid eelkõige Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 24. aprilli 2012. aasta otsuse lõikeid 7 ja 16, milles korratakse, et riigipiire ei tohi muuta jõuga ja kõik territooriumi puudutavad vaidlused lahendatakse ainult vastastikusel kokkuleppel rahumeelsel ja poliitilisel teel, ning et Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse konflikti ei ole võimalik sõjaga lahendada; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et kõik pooled järgiksid eelkõige Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 24. aprilli 2012. aasta otsuse lõikeid 7 ja 16, milles korratakse, et riigipiire ei tohi muuta jõuga ja kõik territooriumi puudutavad vaidlused lahendatakse ainult vastastikusel kokkuleppel rahumeelsel ja poliitilisel teel, ning et Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse konflikti ei ole võimalik sõjaga lahendada;

| 7. | kutsub ELi üles jätkama oma rahvusvaheliste partneritega, eelkõige Aafrika Liidu ja ÜROga tihedat koostööd selle nimel, et Sudaan ja Lõuna-Sudaan rakendaksid ÜRO Julgeolekunõukogu 2. mai 2012. aastal resolutsiooni Sudaani ja Lõuna-Sudaani tegevuskava kohta; |
| --- | --- |

7.

kutsub ELi üles jätkama oma rahvusvaheliste partneritega, eelkõige Aafrika Liidu ja ÜROga tihedat koostööd selle nimel, et Sudaan ja Lõuna-Sudaan rakendaksid ÜRO Julgeolekunõukogu 2. mai 2012. aastal resolutsiooni Sudaani ja Lõuna-Sudaani tegevuskava kohta;

| 8. | väljendab tõsist muret raske humanitaarolukorra pärast, mille on põhjustatud sõjategevus Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahel ning jätkuvad kokkupõrked Sudaanis Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse provintsis; mõistab rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste rikkumisena teravalt hukka kõik tsiviilisikute vastu toime pandud vägivallaaktid; |
| --- | --- |

8.

väljendab tõsist muret raske humanitaarolukorra pärast, mille on põhjustatud sõjategevus Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahel ning jätkuvad kokkupõrked Sudaanis Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse provintsis; mõistab rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste rikkumisena teravalt hukka kõik tsiviilisikute vastu toime pandud vägivallaaktid;

| 9. | kutsub kõiki osapooli üles edendama ja kaitsma inimõigusi, sh naiste ja kaitsetutesse elanikkonnarühmadesse kuuluvate isikute õigusi, ning täitma rahvusvahelise õiguse (sh rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse) raames võetud kohustusi, ja nõuab nimetatud õiguse tõsiste rikkujate, sh seksuaalse vägivalla toimepanijate vastutuselevõtmist; |
| --- | --- |

9.

kutsub kõiki osapooli üles edendama ja kaitsma inimõigusi, sh naiste ja kaitsetutesse elanikkonnarühmadesse kuuluvate isikute õigusi, ning täitma rahvusvahelise õiguse (sh rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse) raames võetud kohustusi, ja nõuab nimetatud õiguse tõsiste rikkujate, sh seksuaalse vägivalla toimepanijate vastutuselevõtmist;

| 10. | nõuab tungivalt, et Sudaan ja Lõuna-Sudaan võimaldaksid humanitaarabitöötajatele juurdepääsu konfliktipiirkondades, eeskätt Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse piirkonnas kannatavatele inimestele ning tagaksid kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega ÜROle ja muudele humanitaarabitöötajatele turvalise, takistamatu ja viivitamatu juurdepääsu, samuti varustuse ja vahendite kohaletoimetamise, et humanitaarabitöötajad saaksid konfliktis kannatada saanud tsiviilisikuid tõhusalt aidata; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et Sudaan ja Lõuna-Sudaan võimaldaksid humanitaarabitöötajatele juurdepääsu konfliktipiirkondades, eeskätt Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse piirkonnas kannatavatele inimestele ning tagaksid kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega ÜROle ja muudele humanitaarabitöötajatele turvalise, takistamatu ja viivitamatu juurdepääsu, samuti varustuse ja vahendite kohaletoimetamise, et humanitaarabitöötajad saaksid konfliktis kannatada saanud tsiviilisikuid tõhusalt aidata;

| 11. | nõuab, et mõlemad pooled lõpetaksid provotseerivad sõnavõtud ja vaenuliku propaganda, mis põhjustavad teise poole demoniseerimist, ksenofoobiat ja vägivallaohtu; kutsub mõlema riigi valitsust üles võtma täit vastutust teise riigi kodanike kaitsmise eest vastavalt rahvusvahelistele põhimõtetele, mis on kooskõlas 2012. aasta märtsis parafeeritud teise riigi kodanike olukorda ja muid asjakohaseid küsimusi käsitleva raamlepinguga; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et mõlemad pooled lõpetaksid provotseerivad sõnavõtud ja vaenuliku propaganda, mis põhjustavad teise poole demoniseerimist, ksenofoobiat ja vägivallaohtu; kutsub mõlema riigi valitsust üles võtma täit vastutust teise riigi kodanike kaitsmise eest vastavalt rahvusvahelistele põhimõtetele, mis on kooskõlas 2012. aasta märtsis parafeeritud teise riigi kodanike olukorda ja muid asjakohaseid küsimusi käsitleva raamlepinguga;

| 12. | tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu otsust pikendada ÜRO Sudaani missiooni mandaati ning saata Sudaani täiendavalt rahuvalvevägesid; on seisukohal, et ÜRO jätkuv kohalolek on kahe toimiva riigi rahumeelse arengu jaoks äärmiselt oluline; kutsub nii Sudaani kui ka Lõuna-Sudaani üles ÜRO kohalolekut toetama ja tagama ÜRO vägede julgeolek; |
| --- | --- |

12.

tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu otsust pikendada ÜRO Sudaani missiooni mandaati ning saata Sudaani täiendavalt rahuvalvevägesid; on seisukohal, et ÜRO jätkuv kohalolek on kahe toimiva riigi rahumeelse arengu jaoks äärmiselt oluline; kutsub nii Sudaani kui ka Lõuna-Sudaani üles ÜRO kohalolekut toetama ja tagama ÜRO vägede julgeolek;

| 13. | nõuab tungivalt, et Sudaan ja Lõuna-Sudaan jõuaksid kokkuleppele üleminekuaja lahendamata poliitilise ja majandusliku korra suhtes, muu hulgas ka naftavarude kasutamise osas; kordab, et piirkonnas rahu ja stabiilsuse saavutamise eeltingimuseks on piirimärgistuse küsimuse lahendamine; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et Sudaan ja Lõuna-Sudaan jõuaksid kokkuleppele üleminekuaja lahendamata poliitilise ja majandusliku korra suhtes, muu hulgas ka naftavarude kasutamise osas; kordab, et piirkonnas rahu ja stabiilsuse saavutamise eeltingimuseks on piirimärgistuse küsimuse lahendamine;

| 14. | kutsub Sudaani ja Lõuna-Sudaani üles kasutama Aafrika Liidu piiriprogrammi teenistusi, mis võivad abistada osapooli piiritlemise, piiride märgistamise ja vaidlusaluste piirkondade määratlemise probleemide lahendamisel, lähtudes Aafrika parimatest tavadest ja rahvusvahelistest põhimõtetest; |
| --- | --- |

14.

kutsub Sudaani ja Lõuna-Sudaani üles kasutama Aafrika Liidu piiriprogrammi teenistusi, mis võivad abistada osapooli piiritlemise, piiride märgistamise ja vaidlusaluste piirkondade määratlemise probleemide lahendamisel, lähtudes Aafrika parimatest tavadest ja rahvusvahelistest põhimõtetest;

| 15. | on veendunud, et piirkonna pikaajalise stabiilsuse huvides on vaja luua uus ühtne, laiaulatuslik ja rahvusvaheline strateegia, milles oleks oma roll täita ka ELil ja muudel ülemaailmsetel ja piirkondlikel osalejatel ning milles keskendutaks lisaks põhja-lõuna teemadele ning Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse piirkonna olukorrale ka kauaoodatud reformidele Sudaanis ja demokraatlike reformide tugevdamisele Lõuna-Sudaanis; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles valmidusele pakkuda vajalikku abi juhul, kui võimul olev Sudaani Rahvuslik Kongressipartei (NCP) nõustub alustama vaba ja takistamatut rahvuslikku dialoogi kõigi poolt aktsepteeritava kaasava konstitutsioonilise korra loomiseks ning võtab tõsiseltvõetavaid meetmeid, et lõpetada Darfuris, Lõuna-Kordofanis ja Sinise Niiluse piirkonnas valitsev karistamatus; |
| --- | --- |

15.

on veendunud, et piirkonna pikaajalise stabiilsuse huvides on vaja luua uus ühtne, laiaulatuslik ja rahvusvaheline strateegia, milles oleks oma roll täita ka ELil ja muudel ülemaailmsetel ja piirkondlikel osalejatel ning milles keskendutaks lisaks põhja-lõuna teemadele ning Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse piirkonna olukorrale ka kauaoodatud reformidele Sudaanis ja demokraatlike reformide tugevdamisele Lõuna-Sudaanis; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles valmidusele pakkuda vajalikku abi juhul, kui võimul olev Sudaani Rahvuslik Kongressipartei (NCP) nõustub alustama vaba ja takistamatut rahvuslikku dialoogi kõigi poolt aktsepteeritava kaasava konstitutsioonilise korra loomiseks ning võtab tõsiseltvõetavaid meetmeid, et lõpetada Darfuris, Lõuna-Kordofanis ja Sinise Niiluse piirkonnas valitsev karistamatus;

| 16. | kutsub komisjoni, ELi liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles täitma endale võetud kohustusi piirkonda rahastada, eelkõige tegelema toiduabi, ajutise peavarju ja kaitse äärmise nappuse probleemiga; nõuab hoolika tähelepanu pööramist toiduga kindlustatuse olukorrale ja meetmete võtmist juhul, kui olukord peaks halvenema; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni, ELi liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles täitma endale võetud kohustusi piirkonda rahastada, eelkõige tegelema toiduabi, ajutise peavarju ja kaitse äärmise nappuse probleemiga; nõuab hoolika tähelepanu pööramist toiduga kindlustatuse olukorrale ja meetmete võtmist juhul, kui olukord peaks halvenema;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO Julgeolekunõukogule ja peasekretärile, ELi eriesindajale Lõuna-Sudaanis, Sudaani valitsusele, Lõuna-Sudaani valitsusele, Aafrika Liidu institutsioonidele ja Sudaaniga tegeleva Aafrika Liidu kõrgetasemelise komisjoni esimehele ning ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO Julgeolekunõukogule ja peasekretärile, ELi eriesindajale Lõuna-Sudaanis, Sudaani valitsusele, Lõuna-Sudaani valitsusele, Aafrika Liidu institutsioonidele ja Sudaaniga tegeleva Aafrika Liidu kõrgetasemelise komisjoni esimehele ning ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 142, 28.5.2011, lk 61.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/52

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012ELi ning Colombia ja Peruu vaheline kaubandusleping

P7_TA(2012)0249

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon ELi kaubanduslepingu kohta Colombia ja Peruuga (2012/2628(RSP))

2013/C 332 E/09

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi, Colombia ja Peruu kaubanduslepingu üle peetud läbirääkimiste lõppu 1. märtsil 2010 ja teadet kaubandusläbirääkimiste lõpetamise kohta 19. mail 2010, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi, Colombia ja Peruu kaubanduslepingu üle peetud läbirääkimiste lõppu 1. märtsil 2010 ja teadet kaubandusläbirääkimiste lõpetamise kohta 19. mail 2010,

| — | võttes arvesse ELi, Colombia ja Peruu kaubanduslepingu parafeerimist 23. märtsil 2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi, Colombia ja Peruu kaubanduslepingu parafeerimist 23. märtsil 2011,

| — | võttes arvesse kaubanduslepingu ametlikku kinnitamist kolme lepinguosalise poolt 13. aprillil 2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kaubanduslepingu ametlikku kinnitamist kolme lepinguosalise poolt 13. aprillil 2011,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ning Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu allakirjutamise kohta Euroopa Liidu nimel (COM(2011)0570), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ning Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu allakirjutamise kohta Euroopa Liidu nimel (COM(2011)0570),

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga (1) ja 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kaubandussuhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga (1) ja 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kaubandussuhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (2),

| — | võttes arvesse Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee resolutsioone, eriti 19. mai 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika riikide vaheliste kaubandussuhete väljavaadete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee resolutsioone, eriti 19. mai 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika riikide vaheliste kaubandussuhete väljavaadete kohta,

| — | võttes arvesse 26. aprillil 2012 komisjonile esitatud küsimust kaubanduslepingu kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahel (O-000107/2012 – B7-0114/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. aprillil 2012 komisjonile esitatud küsimust kaubanduslepingu kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahel (O-000107/2012 – B7-0114/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ajalooliste ja kultuurisidemete tähtsust silmas pidades on Euroopa Liidu ning Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu eesmärk muu hulgas avada turud kaupadele, teenustele, riigihangetele ja investeeringutele ning edendada lepinguosaliste omavahelist majanduslikku integratsiooni ning kõikehõlmavat majanduslikku arengut eesmärgiga vähendada vaesust, luua uusi tööhõive võimalusi, parandada töötingimusi ning tõsta elukvaliteeti, liberaliseerides ja laiendades nende territooriumide vahelist kaubandust ja investeerimist, samuti edendada kohustust rakendada kaubanduslepingut kooskõlas säästva arengu eesmärgiga, hõlmates majandusarengu, töötajate õiguste austamise ja keskkonnakaitse edendamist kooskõlas lepinguosaliste rahvusvaheliste kohustustega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ajalooliste ja kultuurisidemete tähtsust silmas pidades on Euroopa Liidu ning Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu eesmärk muu hulgas avada turud kaupadele, teenustele, riigihangetele ja investeeringutele ning edendada lepinguosaliste omavahelist majanduslikku integratsiooni ning kõikehõlmavat majanduslikku arengut eesmärgiga vähendada vaesust, luua uusi tööhõive võimalusi, parandada töötingimusi ning tõsta elukvaliteeti, liberaliseerides ja laiendades nende territooriumide vahelist kaubandust ja investeerimist, samuti edendada kohustust rakendada kaubanduslepingut kooskõlas säästva arengu eesmärgiga, hõlmates majandusarengu, töötajate õiguste austamise ja keskkonnakaitse edendamist kooskõlas lepinguosaliste rahvusvaheliste kohustustega;

| B. | arvestades, et Euroopa Liit on Colombia ja Peruu suuruselt teine kaubanduspartner, ning arvestades, et kavandatava kaubanduslepinguga liberaliseeritakse täielikult tööstustoodetega kauplemine ja kalandusalane kaubavahetus, mis ühe säästvat arengut käsitleva sõltumatu mõjuhinnangu kohaselt võib pikas perspektiivis suurendada Colombia sisemajanduse koguprodukti kuni 1,3 % ja Peruu sisemajanduse koguprodukti 0,7 %, kuid millel võib olla ka märkimisväärne negatiivne mõju keskkonna- ja sotsiaaltasandil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liit on Colombia ja Peruu suuruselt teine kaubanduspartner, ning arvestades, et kavandatava kaubanduslepinguga liberaliseeritakse täielikult tööstustoodetega kauplemine ja kalandusalane kaubavahetus, mis ühe säästvat arengut käsitleva sõltumatu mõjuhinnangu kohaselt võib pikas perspektiivis suurendada Colombia sisemajanduse koguprodukti kuni 1,3 % ja Peruu sisemajanduse koguprodukti 0,7 %, kuid millel võib olla ka märkimisväärne negatiivne mõju keskkonna- ja sotsiaaltasandil;

| C. | arvestades, et kaubanduslepingu jõustudes jäävad Colombia ja Peruu välja ELi üldise soodustuste süsteemi stimuleerivast erikorrast (GSP+), mis on praegu läbivaatamisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kaubanduslepingu jõustudes jäävad Colombia ja Peruu välja ELi üldise soodustuste süsteemi stimuleerivast erikorrast (GSP+), mis on praegu läbivaatamisel;

| D. | arvestades, et praeguse GSP+ mehhanismi alusel saavad Colombia ja Peruu kaubandussoodustusi vastutasuks 27 põhilisi inimõigusi ja keskkonnaküsimusi käsitleva konventsiooni, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööõiguse nelja põhireegli tulemusliku rakendamise eest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et praeguse GSP+ mehhanismi alusel saavad Colombia ja Peruu kaubandussoodustusi vastutasuks 27 põhilisi inimõigusi ja keskkonnaküsimusi käsitleva konventsiooni, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööõiguse nelja põhireegli tulemusliku rakendamise eest;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu kohaselt tugineb ELi tegevus rahvusvahelisel areenil põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine, arendamine ja laienemine ning mida liit soovib edendada ka ülejäänud maailmas: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine; arvestades, et liit püüab arendada suhteid ja partnerlust kolmandate riikide ja rahvusvaheliste, piirkondlike või ülemaailmsete organisatsioonidega, kes jagavad eespool osutatud põhimõtteid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu kohaselt tugineb ELi tegevus rahvusvahelisel areenil põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine, arendamine ja laienemine ning mida liit soovib edendada ka ülejäänud maailmas: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine; arvestades, et liit püüab arendada suhteid ja partnerlust kolmandate riikide ja rahvusvaheliste, piirkondlike või ülemaailmsete organisatsioonidega, kes jagavad eespool osutatud põhimõtteid;

| F. | arvestades, et kaubanduslepingu esimeses artiklis sisalduvad laiaulatuslikud ja siduvad sätted inimõiguste kaitse tagamise kohta ning muu hulgas on seal kirjas, et „inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud demokraatlike põhimõtete ja põhiliste inimõiguste ning õigusriigi põhimõtete järgimine on osapoolte sisepoliitika ja rahvusvahelise poliitika aluseks. Nende põhimõtete järgimine on lepingu oluline koostisosa”; arvestades, et inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete mittejärgimine tähendaks kaubanduslepingu „olulist rikkumist”, mis rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt tooks endaga kaasa asjakohaste meetmete vastuvõtmise, sealhulgas lepingu osalise või täieliku lõpetamise või peatamise võimaluse; arvestades, et tuleb tagada, et kõik lepingule allakirjutanud inimõiguste järgimist nõuetekohaselt jälgiksid ning et inimõiguste klauslit tegelikult rakendataks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kaubanduslepingu esimeses artiklis sisalduvad laiaulatuslikud ja siduvad sätted inimõiguste kaitse tagamise kohta ning muu hulgas on seal kirjas, et „inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud demokraatlike põhimõtete ja põhiliste inimõiguste ning õigusriigi põhimõtete järgimine on osapoolte sisepoliitika ja rahvusvahelise poliitika aluseks. Nende põhimõtete järgimine on lepingu oluline koostisosa”; arvestades, et inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete mittejärgimine tähendaks kaubanduslepingu „olulist rikkumist”, mis rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt tooks endaga kaasa asjakohaste meetmete vastuvõtmise, sealhulgas lepingu osalise või täieliku lõpetamise või peatamise võimaluse; arvestades, et tuleb tagada, et kõik lepingule allakirjutanud inimõiguste järgimist nõuetekohaselt jälgiksid ning et inimõiguste klauslit tegelikult rakendataks;

| G. | arvestades, et kaubandusleping annab tagatised selle kohta, et ELi kaubandus- ja investeerimissuhete uus korraldus toimiks ulatuslikku sotsiaalset arengut, keskkonnakaitse arengut ja säästvat arengut soodustava tegurina, aidates kõikidel osapooltel edendada ja hoida kõrgeid töö- ja keskkonnakaitsestandardeid, kuna lepingus sisaldub kaubandust ja säästvat arengut käsitlev peatükk; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kaubandusleping annab tagatised selle kohta, et ELi kaubandus- ja investeerimissuhete uus korraldus toimiks ulatuslikku sotsiaalset arengut, keskkonnakaitse arengut ja säästvat arengut soodustava tegurina, aidates kõikidel osapooltel edendada ja hoida kõrgeid töö- ja keskkonnakaitsestandardeid, kuna lepingus sisaldub kaubandust ja säästvat arengut käsitlev peatükk;

| H. | arvestades, et nii Colombia kui ka Peruu on viimastel aastatel teinud väga suuri jõupingutusi, et parandada oma kodanike üldisi elutingimusi, sealhulgas inim- ja tööõigusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nii Colombia kui ka Peruu on viimastel aastatel teinud väga suuri jõupingutusi, et parandada oma kodanike üldisi elutingimusi, sealhulgas inim- ja tööõigusi;

| I. | arvestades, et vaatamata suurtele pingutustele, mida on tehtud selleks, et täielikult saavutada üksikkodanike, kodanikuühiskonna organisatsioonide, opositsioonierakondade ja valitsuse esitatud ning nõutud kõrged standardid, jääb nii Colombias kui ka Peruus siiski veel väga palju teha, eriti niisuguse uue õigusraamistiku tulemuslikul rakendamisel, millega kavatsetakse lahendada vanu, seni veel täielikult lahendamata pikaajalisi probleeme seoses vaesuse, vägivalla ja korruptsiooni, riigisisese relvakonflikti (mis Colombia puhul ulatub rohkem kui 50 aasta tagusesse aega), ebaseaduslike relvarühmituste, uimastikaubanduse, karistamatuse ning maade võõrandamisega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vaatamata suurtele pingutustele, mida on tehtud selleks, et täielikult saavutada üksikkodanike, kodanikuühiskonna organisatsioonide, opositsioonierakondade ja valitsuse esitatud ning nõutud kõrged standardid, jääb nii Colombias kui ka Peruus siiski veel väga palju teha, eriti niisuguse uue õigusraamistiku tulemuslikul rakendamisel, millega kavatsetakse lahendada vanu, seni veel täielikult lahendamata pikaajalisi probleeme seoses vaesuse, vägivalla ja korruptsiooni, riigisisese relvakonflikti (mis Colombia puhul ulatub rohkem kui 50 aasta tagusesse aega), ebaseaduslike relvarühmituste, uimastikaubanduse, karistamatuse ning maade võõrandamisega;

| J. | arvestades, et nendest väga suurtest pingutustest hoolimata on Colombia endiselt maailmas esikohal ametiühingutegelaste mõrvade poolest, ning arvestades, et hiliseimatest õiguskaitsealastest põhimõttelistest edusammudest hoolimata jääb üle 90 % sellistest kuritegudest ikka veel karistuseta; arvestades, et ligi neli miljonit inimest on riigisisesed põgenikud; arvestades, et ÜRO põlisrahvaste õiguste eriraportöör on hoolimata tunnistamisest, et Colombia tunnustab põlisrahvaste õigusi, tungivalt nõudnud, et Colombia kutsuks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni genotsiidi vältimise erinõustaja jälgima riigis valitsevast pikaajalisest riigisisesest relvakonfliktist tulenevalt kultuurilise või füüsilise hävitamise ohus olevate põlisrahvaste kogukondade olukorda; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nendest väga suurtest pingutustest hoolimata on Colombia endiselt maailmas esikohal ametiühingutegelaste mõrvade poolest, ning arvestades, et hiliseimatest õiguskaitsealastest põhimõttelistest edusammudest hoolimata jääb üle 90 % sellistest kuritegudest ikka veel karistuseta; arvestades, et ligi neli miljonit inimest on riigisisesed põgenikud; arvestades, et ÜRO põlisrahvaste õiguste eriraportöör on hoolimata tunnistamisest, et Colombia tunnustab põlisrahvaste õigusi, tungivalt nõudnud, et Colombia kutsuks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni genotsiidi vältimise erinõustaja jälgima riigis valitsevast pikaajalisest riigisisesest relvakonfliktist tulenevalt kultuurilise või füüsilise hävitamise ohus olevate põlisrahvaste kogukondade olukorda;

| 1. | peab kahetsusväärseks, et kuigi kaubandust ja säästvat arengut käsitlev peatükk hõlmab õiguslikult siduvaid sätteid, puudub kaubanduslepingus selle peatüki kohta siduv vaidluste lahendamise mehhanism ning et kaubanduslepingu siduvas üldises vaidluste lahendamise mehhanismis ettenähtud meetmete ja sanktsioonide kasutamine on kaubandust ja säästvat arengut käsitlevas peatükis esitatud standardite rikkumise puhul välistatud, millega nõrgendatakse praegu ELi GSP+ korra kohaselt kehtivaid siduvaid tingimusi; |
| --- | --- |

1.

peab kahetsusväärseks, et kuigi kaubandust ja säästvat arengut käsitlev peatükk hõlmab õiguslikult siduvaid sätteid, puudub kaubanduslepingus selle peatüki kohta siduv vaidluste lahendamise mehhanism ning et kaubanduslepingu siduvas üldises vaidluste lahendamise mehhanismis ettenähtud meetmete ja sanktsioonide kasutamine on kaubandust ja säästvat arengut käsitlevas peatükis esitatud standardite rikkumise puhul välistatud, millega nõrgendatakse praegu ELi GSP+ korra kohaselt kehtivaid siduvaid tingimusi;

| 2. | hindab väga kõrgelt kõikide osapoolte väljendatud valmidust edendada inimõigusi, demokraatlikke ja õigusriigi põhimõtteid, mida tõendab asjaolu, et kaubanduslepingu esimesse artiklisse lisati ulatuslikud ja siduvad sätted nende oluliste põhimõtete kohta; |
| --- | --- |

2.

hindab väga kõrgelt kõikide osapoolte väljendatud valmidust edendada inimõigusi, demokraatlikke ja õigusriigi põhimõtteid, mida tõendab asjaolu, et kaubanduslepingu esimesse artiklisse lisati ulatuslikud ja siduvad sätted nende oluliste põhimõtete kohta;

| 3. | rõhutab, et vaja on jätkata ELi partnerriikidega konstruktiivset dialoogi kõrgemate inimõigusnormide tulemusliku rakendamise küsimuses; hindab väga kõrgelt vastastikust dialoogimehhanismi inimõiguste küsimuses (ELi ja Colombia inimõigustealane dialoog), mis loodi Colombia ja Euroopa Liidu vahel 2009. aastal vabatahtlikul alusel ja mille raames on sestpeale peetud dialoogi kaks korda aastas ning mis on selge tõend selle kohta, et Colombia valitsus on valmis pidama inimõigustealast dialoogi ELi ja muude rahvusvaheliste partneritega; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et vastava tegevuskava ega selle tulemuste kohta ei esitata Euroopa Parlamendile ei eelnevalt ega hiljem korrapäraselt ja kõikehõlmavalt teavet; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vaja on jätkata ELi partnerriikidega konstruktiivset dialoogi kõrgemate inimõigusnormide tulemusliku rakendamise küsimuses; hindab väga kõrgelt vastastikust dialoogimehhanismi inimõiguste küsimuses (ELi ja Colombia inimõigustealane dialoog), mis loodi Colombia ja Euroopa Liidu vahel 2009. aastal vabatahtlikul alusel ja mille raames on sestpeale peetud dialoogi kaks korda aastas ning mis on selge tõend selle kohta, et Colombia valitsus on valmis pidama inimõigustealast dialoogi ELi ja muude rahvusvaheliste partneritega; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et vastava tegevuskava ega selle tulemuste kohta ei esitata Euroopa Parlamendile ei eelnevalt ega hiljem korrapäraselt ja kõikehõlmavalt teavet;

| 4. | toetab kindlalt kaubandust ja säästvat arengut käsitleva peatüki lisamist kaubanduslepingusse ning riigisiseste mehhanismide loomist ja dialoogi alustamist kodanikuühiskonnaga, kaasates kodanikke kas üksikult või ühendustena; |
| --- | --- |

4.

toetab kindlalt kaubandust ja säästvat arengut käsitleva peatüki lisamist kaubanduslepingusse ning riigisiseste mehhanismide loomist ja dialoogi alustamist kodanikuühiskonnaga, kaasates kodanikke kas üksikult või ühendustena;

| 5. | kutsub Andide piirkonna riikide ja Euroopa Liidu kodanikuühiskonna organisatsioone üles osalema kaubanduslepingu kaubandust ja säästvat arengut käsitlevas peatükis ettenähtud järelevalvemehhanismides; palub asjaosalistel valitsustel kehtestada võimalikult kiiresti riigisiseste mehhanismide ja kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi õigusraamistiku, kui selline raamistik puudub, ning korraldada koos sellega ulatusliku teabe- ja reklaamikampaania, et kodanikühiskonna mehhanismi järelevalveraamistikus osaleks võimalikult palju huvitatud rühmi või isikuid; teeb ettepaneku seada selline kord sisse kuue kuu jooksul pärast lepingu jõustumist, mitte ühe aasta jooksul, nagu on sätestatud kaubanduslepingus (3); |
| --- | --- |

5.

kutsub Andide piirkonna riikide ja Euroopa Liidu kodanikuühiskonna organisatsioone üles osalema kaubanduslepingu kaubandust ja säästvat arengut käsitlevas peatükis ettenähtud järelevalvemehhanismides; palub asjaosalistel valitsustel kehtestada võimalikult kiiresti riigisiseste mehhanismide ja kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi õigusraamistiku, kui selline raamistik puudub, ning korraldada koos sellega ulatusliku teabe- ja reklaamikampaania, et kodanikühiskonna mehhanismi järelevalveraamistikus osaleks võimalikult palju huvitatud rühmi või isikuid; teeb ettepaneku seada selline kord sisse kuue kuu jooksul pärast lepingu jõustumist, mitte ühe aasta jooksul, nagu on sätestatud kaubanduslepingus (3);

| 6. | tuletab meelde, et on oluline luua kaubanduslepingu artiklis 281 sätestatud esinduslik riigisisene nõustamismehhanism ametiühingute, tööandjate esindajate või muude asjaomaste sidusrühmade, näiteks vabaühenduste esindajate osalusel, kuna see mehhanism hakkab täitma kohustuslikku osa kaubanduslepingu rakendamise vaatlemisel, eriti töö ja säästva arengu valdkonnas, ning selles osalejatel on õigus anda korrapäraselt konsultatsioone ning esitada kaebusi kohustusliku ja institutsionaliseeritud kaebuste mehhanismi raames, samuti teha soovitusi ja ettepanekuid, kaasa arvatud ettepanek korraldada sõltumatu arvamuste vahetus ELi samalaadsete struktuuridega; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et on oluline luua kaubanduslepingu artiklis 281 sätestatud esinduslik riigisisene nõustamismehhanism ametiühingute, tööandjate esindajate või muude asjaomaste sidusrühmade, näiteks vabaühenduste esindajate osalusel, kuna see mehhanism hakkab täitma kohustuslikku osa kaubanduslepingu rakendamise vaatlemisel, eriti töö ja säästva arengu valdkonnas, ning selles osalejatel on õigus anda korrapäraselt konsultatsioone ning esitada kaebusi kohustusliku ja institutsionaliseeritud kaebuste mehhanismi raames, samuti teha soovitusi ja ettepanekuid, kaasa arvatud ettepanek korraldada sõltumatu arvamuste vahetus ELi samalaadsete struktuuridega;

| 7. | soovitab osapooltel selleks, et täielikult järgida kaubanduslepingus sätestatud kõrgeid inimõiguste standardeid, mille on endale eesmärgiks võtnud nii Andide piirkonna kui ka ELi liikmesriikide valitsused, luua kiiresti spetsiaalne riigisisene nõuanderühm, mis käsitleks inimõigusi ja demokraatia põhimõtteid ning peaks jälgima selle või muude kaubanduslepingute rakendamist ja teostama järelevalvet ning pakkuma tõhusaid sisekonsultatsioone kaubanduslepingu kaubanduskomiteesse kuuluvatele riiklikele asutustele, tuginedes oma tegevuses kaubanduslepingus esitatud õigusraamistikule kodanikuühiskonna osalemise kohta kaubanduse ja säästva arengu allkomisjoni töös; kutsub kaubanduslepingu osapooli üles tagama kõnealustele nõuanderühmadele samal tasemel siduva kodanikuühiskonna kaasatuse, nagu Lõuna-Koreaga sõlmitud vabakaubanduslepingus, sh ka ametlik ja institutsiooniline kaebuste esitamise mehhanism; kutsub lisaks osapooli üles tagama nõuanderühmade täieliku sõltumatuse, sealhulgas nõuanderühma liikmete valimise küsimuses; |
| --- | --- |

7.

soovitab osapooltel selleks, et täielikult järgida kaubanduslepingus sätestatud kõrgeid inimõiguste standardeid, mille on endale eesmärgiks võtnud nii Andide piirkonna kui ka ELi liikmesriikide valitsused, luua kiiresti spetsiaalne riigisisene nõuanderühm, mis käsitleks inimõigusi ja demokraatia põhimõtteid ning peaks jälgima selle või muude kaubanduslepingute rakendamist ja teostama järelevalvet ning pakkuma tõhusaid sisekonsultatsioone kaubanduslepingu kaubanduskomiteesse kuuluvatele riiklikele asutustele, tuginedes oma tegevuses kaubanduslepingus esitatud õigusraamistikule kodanikuühiskonna osalemise kohta kaubanduse ja säästva arengu allkomisjoni töös; kutsub kaubanduslepingu osapooli üles tagama kõnealustele nõuanderühmadele samal tasemel siduva kodanikuühiskonna kaasatuse, nagu Lõuna-Koreaga sõlmitud vabakaubanduslepingus, sh ka ametlik ja institutsiooniline kaebuste esitamise mehhanism; kutsub lisaks osapooli üles tagama nõuanderühmade täieliku sõltumatuse, sealhulgas nõuanderühma liikmete valimise küsimuses;

| 8. | kiidab heaks mõlema Andide piirkonnas asuva riigi poolt võetud kõik seadusandlikud ja muud meetmed, mille eesmärk on võidelda vaesuse, igasuguse vägivalla, karistamatuse, korruptsiooni ja uimastikaubanduse vastu, tagada laste ja naiste õigused, eeskätt laste töö osas, järgida meie planeedi ainsat jätkusuutlikku arengusuunda, milleks on säästev areng, edendada põlisrahvaste õigusi, laiemat dialoogi ning kodanike osalust õigusloome protsessis ja taastada õiglus; |
| --- | --- |

8.

kiidab heaks mõlema Andide piirkonnas asuva riigi poolt võetud kõik seadusandlikud ja muud meetmed, mille eesmärk on võidelda vaesuse, igasuguse vägivalla, karistamatuse, korruptsiooni ja uimastikaubanduse vastu, tagada laste ja naiste õigused, eeskätt laste töö osas, järgida meie planeedi ainsat jätkusuutlikku arengusuunda, milleks on säästev areng, edendada põlisrahvaste õigusi, laiemat dialoogi ning kodanike osalust õigusloome protsessis ja taastada õiglus;

| 9. | mõistab sügavalt hukka ametiühingutegelaste, inimõiguste kaitsjate, tsiviilisikute, põlisrahvaste, kõikide riigisisese relvakonflikti ohvrite, politseinike ja sõjaväelaste mõrvad, mis on eelkõige aset leidnud Colombias; märgib sellegipoolest, et ametiühingutegelaste teadaolevate mõrvajuhtumite arv on viimase kahe aasta jooksul vähenenud; |
| --- | --- |

9.

mõistab sügavalt hukka ametiühingutegelaste, inimõiguste kaitsjate, tsiviilisikute, põlisrahvaste, kõikide riigisisese relvakonflikti ohvrite, politseinike ja sõjaväelaste mõrvad, mis on eelkõige aset leidnud Colombias; märgib sellegipoolest, et ametiühingutegelaste teadaolevate mõrvajuhtumite arv on viimase kahe aasta jooksul vähenenud;

| 10. | toetab Colombia valitsuse püüdeid võidelda karistamatuse ning ametiühingutegelaste ja inimõiguste kaitsjate mõrvade vastu, mis väljendub näiteks riigiprokuratuuri uurijate arvu kasvus 100 uurijalt 2010. aastal 243 uurijale 2011. aastal eelkõige ametiühingutegelaste vastu suunatud kuritegude uurimise osas; Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni andmetel mõisteti ühtlasi ajavahemikul 2010 kuni juuni 2011 ametiühingutegelaste vastu suunatud kuritegudes 88 kohtuotsuse alusel süüdi 483 inimest ning 355 isikut vahistati; rõhutab sellega seoses, kui oluline on erikaitseprogramm, mille raames rakendab riik praegu erilisi kaitsemeetmeid enam kui 8 500 inimesele, sealhulgas ametiühingutegelased (13 %), kohalike omavalitsuste liikmed (30 %) ja inimõiguste kaitsjad (15 %); märgib, et selle programmi eelarvet on suurendatud 10,5 miljonilt eurolt 2002. aastal enam kui 120 miljonile eurole 2011. aastal; |
| --- | --- |

10.

toetab Colombia valitsuse püüdeid võidelda karistamatuse ning ametiühingutegelaste ja inimõiguste kaitsjate mõrvade vastu, mis väljendub näiteks riigiprokuratuuri uurijate arvu kasvus 100 uurijalt 2010. aastal 243 uurijale 2011. aastal eelkõige ametiühingutegelaste vastu suunatud kuritegude uurimise osas; Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni andmetel mõisteti ühtlasi ajavahemikul 2010 kuni juuni 2011 ametiühingutegelaste vastu suunatud kuritegudes 88 kohtuotsuse alusel süüdi 483 inimest ning 355 isikut vahistati; rõhutab sellega seoses, kui oluline on erikaitseprogramm, mille raames rakendab riik praegu erilisi kaitsemeetmeid enam kui 8 500 inimesele, sealhulgas ametiühingutegelased (13 %), kohalike omavalitsuste liikmed (30 %) ja inimõiguste kaitsjad (15 %); märgib, et selle programmi eelarvet on suurendatud 10,5 miljonilt eurolt 2002. aastal enam kui 120 miljonile eurole 2011. aastal;

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et kaubanduslepingu artiklites 271 ja 324 on vastavalt osutatud säästva arengu printsiipidel põhineva kaubanduse ning ausa ja õiglase kaubanduse põhimõtete edendamise tähtsusele; palub osapooltel lihtsustada kauplemist säästvat arengut edendada aitavate toodetega, sh õiglase ja eetilise kaubanduse programmide raames toodetud kaubad ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja aruandluse mõõdet omavate programmide (nt Fair Trade, Rainforest Alliance, UTZ Certified, BSCI vms) kaubad; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt selle üle, et kaubanduslepingu artiklites 271 ja 324 on vastavalt osutatud säästva arengu printsiipidel põhineva kaubanduse ning ausa ja õiglase kaubanduse põhimõtete edendamise tähtsusele; palub osapooltel lihtsustada kauplemist säästvat arengut edendada aitavate toodetega, sh õiglase ja eetilise kaubanduse programmide raames toodetud kaubad ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja aruandluse mõõdet omavate programmide (nt Fair Trade, Rainforest Alliance, UTZ Certified, BSCI vms) kaubad;

| 12. | palub lepingu osapooltel eraldada piisavalt tehnilisi ja rahalisi vahendeid, et tagada kaubanduslepingus esitatud säästvusstandardite täielik järgimine ning kaubandust ja säästvat arengut käsitleva peatüki rakendamise täielik läbivaatamine, järelevalve ja hindamine hiljemalt kolme aasta pärast alates vabakaubanduslepingu jõustumisest; |
| --- | --- |

12.

palub lepingu osapooltel eraldada piisavalt tehnilisi ja rahalisi vahendeid, et tagada kaubanduslepingus esitatud säästvusstandardite täielik järgimine ning kaubandust ja säästvat arengut käsitleva peatüki rakendamise täielik läbivaatamine, järelevalve ja hindamine hiljemalt kolme aasta pärast alates vabakaubanduslepingu jõustumisest;

| 13. | rõhutab eriti ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamise olulisust ning väljendab heameelt selle prioriteedi kaubanduslepingusse lisamise üle; palub kõikidel osapooltel edendada ettevõtja sotsiaalse vastutusega seonduvaid parimaid äritavasid vastavalt ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetele, OECD ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevatele suunistele ning hiljutisele komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatisele „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (COM(2011)0681); on kindlalt veendunud, et kõrgemat elustandardit on võimalik saavutada ainult ettevõtjate, töötajate, vabaühenduste ja riigi aktiivse partnerluse tulemusena kas riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil; kordab seetõttu veel kõikide asjaomaste osapoolte, eeskätt valitsuste, kaasamise olulisust, sest valitsuste kanda on keskne roll ettevõtja sotsiaalse vastutuse tulemuslikul rakendamisel asjaomastes riikides; kutsub ELi ja Andide piirkonna riike üles töötama ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevate siduvate ÜRO juhtpõhimõtete ülemaailmse rakendamise nimel; |
| --- | --- |

13.

rõhutab eriti ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamise olulisust ning väljendab heameelt selle prioriteedi kaubanduslepingusse lisamise üle; palub kõikidel osapooltel edendada ettevõtja sotsiaalse vastutusega seonduvaid parimaid äritavasid vastavalt ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetele, OECD ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevatele suunistele ning hiljutisele komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatisele „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (COM(2011)0681); on kindlalt veendunud, et kõrgemat elustandardit on võimalik saavutada ainult ettevõtjate, töötajate, vabaühenduste ja riigi aktiivse partnerluse tulemusena kas riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil; kordab seetõttu veel kõikide asjaomaste osapoolte, eeskätt valitsuste, kaasamise olulisust, sest valitsuste kanda on keskne roll ettevõtja sotsiaalse vastutuse tulemuslikul rakendamisel asjaomastes riikides; kutsub ELi ja Andide piirkonna riike üles töötama ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevate siduvate ÜRO juhtpõhimõtete ülemaailmse rakendamise nimel;

| 14. | väljendab heameelt jõuliste keskkonnaseaduste üle, mille Colombia ametivõimud on õigusaktide hulka lisanud, kuid toonitab, et need seadused tuleb täielikult ja nõuetekohaselt jõustada; rõhutab võimalikke keskkonnaprobleeme, sealhulgas raadamise ning tööstusest, põllumajandusest ja kaevandusest pärineva saaste kasv, mis võivad avaldada negatiivset mõju ohutule veevarustusele ning bioloogilise mitmekesisuse kaitsele; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt jõuliste keskkonnaseaduste üle, mille Colombia ametivõimud on õigusaktide hulka lisanud, kuid toonitab, et need seadused tuleb täielikult ja nõuetekohaselt jõustada; rõhutab võimalikke keskkonnaprobleeme, sealhulgas raadamise ning tööstusest, põllumajandusest ja kaevandusest pärineva saaste kasv, mis võivad avaldada negatiivset mõju ohutule veevarustusele ning bioloogilise mitmekesisuse kaitsele;

| 15. | kutsub Andide piirkonna riike üles koostama läbipaistev ja siduv inimõiguste, keskkonnaalaste õiguste ja töötajate õiguste teekaart, mille eesmärk peaks eelkõige olema kaitsta inimõigusi, tugevdada ja täiustada ametiühingutegelaste õigusi ning kaitsta keskkonda; soovitab neil võtta seejuures arvesse Colombia ja USA vahel sõlmitud töötajate õigusi käsitlevat tegevuskava, pöörates erilist tähelepanu järgmisele:






  — | lünkadeta õigusaktide ja poliitikameetmete jõustamine ja rakendamine, et tagada esmajoones mitteametliku sektori töötajatele ühinemisvabadus ja õigus pidada kollektiivläbirääkimisi, kaotades eelkõige niisuguste ühistute, kollektiivlepete või muude meetmete kasutamise, mille siht või eesmärk on keelata töötajatele ametiühinguõigused või otsestest töösuhetest saadav kasu; |
| --- | --- | --- |

15.

kutsub Andide piirkonna riike üles koostama läbipaistev ja siduv inimõiguste, keskkonnaalaste õiguste ja töötajate õiguste teekaart, mille eesmärk peaks eelkõige olema kaitsta inimõigusi, tugevdada ja täiustada ametiühingutegelaste õigusi ning kaitsta keskkonda; soovitab neil võtta seejuures arvesse Colombia ja USA vahel sõlmitud töötajate õigusi käsitlevat tegevuskava, pöörates erilist tähelepanu järgmisele:

—

lünkadeta õigusaktide ja poliitikameetmete jõustamine ja rakendamine, et tagada esmajoones mitteametliku sektori töötajatele ühinemisvabadus ja õigus pidada kollektiivläbirääkimisi, kaotades eelkõige niisuguste ühistute, kollektiivlepete või muude meetmete kasutamise, mille siht või eesmärk on keelata töötajatele ametiühinguõigused või otsestest töösuhetest saadav kasu;

| — | range tööjärelevalve, mille tulemusena võib määrata trahve töötajate diskrimineerimise, alusetu vallandamise, hirmutamise ja ähvardamise korral; |
| --- | --- |

—

range tööjärelevalve, mille tulemusena võib määrata trahve töötajate diskrimineerimise, alusetu vallandamise, hirmutamise ja ähvardamise korral;

| — | selged ja kontrollitavad meetmed sotsiaaldialoogi tõhustamiseks piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning ettevõtjate poolt; |
| --- | --- |

—

selged ja kontrollitavad meetmed sotsiaaldialoogi tõhustamiseks piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning ettevõtjate poolt;

| — | meetmed õigusaktide tulemusliku jõustamise tagamiseks, et kaitsta keskkonda ja bioloogilist mitmekesisust eriti raadamise ja toorainete kaevandamise kahjulike mõjude eest; |
| --- | --- |

—

meetmed õigusaktide tulemusliku jõustamise tagamiseks, et kaitsta keskkonda ja bioloogilist mitmekesisust eriti raadamise ja toorainete kaevandamise kahjulike mõjude eest;

| — | vajalikud sammud Colombias toime pandud kuritegude eest nii intellektuaalselt kui materiaalselt kõige rohkem vastutavate isikute karistamatuse lõpetamiseks, uurimiseks, kohtu alla andmiseks ja karistamiseks tsiviilkohtutes; |
| --- | --- |

—

vajalikud sammud Colombias toime pandud kuritegude eest nii intellektuaalselt kui materiaalselt kõige rohkem vastutavate isikute karistamatuse lõpetamiseks, uurimiseks, kohtu alla andmiseks ja karistamiseks tsiviilkohtutes;

| — | selgete, ajaliselt piiritletud ja tulemuspõhiste sihtide saavutamine kõigis eespool nimetatud valdkondades; |
| --- | --- |

—

selgete, ajaliselt piiritletud ja tulemuspõhiste sihtide saavutamine kõigis eespool nimetatud valdkondades;

| — | üleskutse Euroopa Komisjonile alustada viivitamata Colombia ja Peruu abistamist eespoolt mainitud protsessi käivitamisel ja rakendamisel ning koostada korrapäraselt aruanne, mis esitatakse Euroopa Parlamendile hindamiseks; |
| --- | --- |

—

üleskutse Euroopa Komisjonile alustada viivitamata Colombia ja Peruu abistamist eespoolt mainitud protsessi käivitamisel ja rakendamisel ning koostada korrapäraselt aruanne, mis esitatakse Euroopa Parlamendile hindamiseks;

| — | rõhuasetus asjaolule, et mõned kõnealuse teekaardi eesmärgid tuleks eelistatavalt täita enne vabakaubanduslepingu jõustumist; |
| --- | --- |

—

rõhuasetus asjaolule, et mõned kõnealuse teekaardi eesmärgid tuleks eelistatavalt täita enne vabakaubanduslepingu jõustumist;

| 16. | kutsub komisjoni üles toetama kõnealuseid meetmeid koostööprogrammidega hariduse, koolituse ja reguleerimisalase koostöö valdkondades, eelkõige tugevdades Andide piirkonna riikide ametiasutuste suutlikkust tulemuslikult esitada ettepanekuid keskkonnaõigusaktide kohta ning neid jõustada ja hinnata; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon kasutaks täielikult ära arengukoostöö rahastamisvahendit ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles toetama kõnealuseid meetmeid koostööprogrammidega hariduse, koolituse ja reguleerimisalase koostöö valdkondades, eelkõige tugevdades Andide piirkonna riikide ametiasutuste suutlikkust tulemuslikult esitada ettepanekuid keskkonnaõigusaktide kohta ning neid jõustada ja hinnata; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon kasutaks täielikult ära arengukoostöö rahastamisvahendit ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit;

| 17. | tunneb suurt heameelt ohvreid ja maade tagastamist käsitleva uue seaduse üle (tuntud ka kui Ley 1448), mis jõustus Colombias 1. jaanuaril 2012. aastal ning tagab riigis viimased 50 aastat kestnud relvastatud konfliktide ja vägivalla tagajärjel kannatada saanud ligi neljale miljonile ohvrile rahalise kompensatsiooni ja maade tagastamise; rõhutab Colombia valitsuse suurt rahalist panust, mille kogusummaks kujuneb järgmise kümne aasta jooksul hinnanguliselt 25 miljardit USA dollarit, s.o ligi 160 miljonit eurot kuus; rõhutab, et osutatud õigusakti rakendamise üle on vaja kodanikuühiskonnaga tihedalt konsulteerides teostada põhjalikku järelevalvet ning hindamist, eelkõige seoses tagasipöördujate kaitsega; |
| --- | --- |

17.

tunneb suurt heameelt ohvreid ja maade tagastamist käsitleva uue seaduse üle (tuntud ka kui Ley 1448), mis jõustus Colombias 1. jaanuaril 2012. aastal ning tagab riigis viimased 50 aastat kestnud relvastatud konfliktide ja vägivalla tagajärjel kannatada saanud ligi neljale miljonile ohvrile rahalise kompensatsiooni ja maade tagastamise; rõhutab Colombia valitsuse suurt rahalist panust, mille kogusummaks kujuneb järgmise kümne aasta jooksul hinnanguliselt 25 miljardit USA dollarit, s.o ligi 160 miljonit eurot kuus; rõhutab, et osutatud õigusakti rakendamise üle on vaja kodanikuühiskonnaga tihedalt konsulteerides teostada põhjalikku järelevalvet ning hindamist, eelkõige seoses tagasipöördujate kaitsega;

| 18. | väljendab heameelt väga vastuolulise luureagentuuri (DAS) laialisaatmise ning selle endise juhi 25 aastaks vangi mõistmise üle, kuivõrd see on oluline märk Colombia valitsuse suhtumise muutusest ja avatusest ning kohtusüsteemi sõltumatusest; |
| --- | --- |

18.

väljendab heameelt väga vastuolulise luureagentuuri (DAS) laialisaatmise ning selle endise juhi 25 aastaks vangi mõistmise üle, kuivõrd see on oluline märk Colombia valitsuse suhtumise muutusest ja avatusest ning kohtusüsteemi sõltumatusest;

| 19. | rõhutab, et õigus omandile on samuti üks põhilisi inimõigusi ning kõik kaubanduslepingu osapooled peavad seda kaitsma; hoiatab seetõttu kõiki kaubanduslepingu osapooli ühepoolsete meetmete võtmise eest, mis ohustaksid investeeringute kaitset; toonitab sellega seoses vajadust jõustada tulemuslikult nõuetekohast vaidluste lahendamist; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et õigus omandile on samuti üks põhilisi inimõigusi ning kõik kaubanduslepingu osapooled peavad seda kaitsma; hoiatab seetõttu kõiki kaubanduslepingu osapooli ühepoolsete meetmete võtmise eest, mis ohustaksid investeeringute kaitset; toonitab sellega seoses vajadust jõustada tulemuslikult nõuetekohast vaidluste lahendamist;

| 20. | väljendab heameelt asjaolu üle, et nagu ILO esindaja 29. veebruaril 2012. aastal Brüsselis Euroopa Parlamendis toimunud kaubanduslepingut käsitleval rahvusvahelise kaubanduse komisjoni korraldatud avalikul kuulamisel märkis, on Colombia ja Peruu ratifitseerinud kõik kaheksa ILO peamist konventsiooni ning lisaks kolm neljast tööhaldust käsitlevast konventsioonist; kordab, et on oluline kõik niisugused ILO konventsioonid kiirelt ratifitseerida ja tulemuslikult rakendada, kusjuures Colombia puhul on eriti oluline konventsioon C122 ning Peruu puhul konventsioon C129; paneb kõikidele osapooltele südamele, kui oluline on ratifitseerida ILO konventsioon 135 töötajate esindajate kohta; märgib selles valguses, et ELi 24 liikmesriiki ei ole siiani veel ratifitseerinud ILO põlisrahvaste ja hõimurahvaste konventsiooni C169; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt asjaolu üle, et nagu ILO esindaja 29. veebruaril 2012. aastal Brüsselis Euroopa Parlamendis toimunud kaubanduslepingut käsitleval rahvusvahelise kaubanduse komisjoni korraldatud avalikul kuulamisel märkis, on Colombia ja Peruu ratifitseerinud kõik kaheksa ILO peamist konventsiooni ning lisaks kolm neljast tööhaldust käsitlevast konventsioonist; kordab, et on oluline kõik niisugused ILO konventsioonid kiirelt ratifitseerida ja tulemuslikult rakendada, kusjuures Colombia puhul on eriti oluline konventsioon C122 ning Peruu puhul konventsioon C129; paneb kõikidele osapooltele südamele, kui oluline on ratifitseerida ILO konventsioon 135 töötajate esindajate kohta; märgib selles valguses, et ELi 24 liikmesriiki ei ole siiani veel ratifitseerinud ILO põlisrahvaste ja hõimurahvaste konventsiooni C169;

| 21. | rõhutab, et riikliku tööõiguse rakendamise ja muu hulgas range tööjärelevalve seisukohalt on oluline hea, õiglane ja läbipaistev halduskord ja õiguslik menetluskord, samuti rahvusvahelised inimõiguste standardid kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega; on veendunud, et hea, õiglane ja läbipaistev halduskord ja õiguslik menetluskord on vajalik ka tagamaks, et põhjendamatult ei piirataks suhtlust või sõnavabadust, mis on väga tähtsad selleks, et anda kodanikele võimalus organiseeruda; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et riikliku tööõiguse rakendamise ja muu hulgas range tööjärelevalve seisukohalt on oluline hea, õiglane ja läbipaistev halduskord ja õiguslik menetluskord, samuti rahvusvahelised inimõiguste standardid kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega; on veendunud, et hea, õiglane ja läbipaistev halduskord ja õiguslik menetluskord on vajalik ka tagamaks, et põhjendamatult ei piirataks suhtlust või sõnavabadust, mis on väga tähtsad selleks, et anda kodanikele võimalus organiseeruda;

| 22. | on veendunud, et Lissaboni lepingus Euroopa Parlamendile antud uute volitustega rahvusvaheliste lepingute üle kaasnevad ka uued kohustused; teeb seetõttu ettepaneku korraldada 2013. aasta viimases kvartalis nii Euroopa Parlamendis kui ka Colombia või Peruu pealinnas avalik kuulamine; nõuab, et pärast kuulamisi koostataks kaubanduslepingu kohaldamise seniste tulemuste kohta kirjalik aruanne, mis esitatakse nii rahvusvahelise kaubanduse komisjonile kui ka inimõiguste allkomisjonile; |
| --- | --- |

22.

on veendunud, et Lissaboni lepingus Euroopa Parlamendile antud uute volitustega rahvusvaheliste lepingute üle kaasnevad ka uued kohustused; teeb seetõttu ettepaneku korraldada 2013. aasta viimases kvartalis nii Euroopa Parlamendis kui ka Colombia või Peruu pealinnas avalik kuulamine; nõuab, et pärast kuulamisi koostataks kaubanduslepingu kohaldamise seniste tulemuste kohta kirjalik aruanne, mis esitatakse nii rahvusvahelise kaubanduse komisjonile kui ka inimõiguste allkomisjonile;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Colombia ja Peruu valitsustele. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Colombia ja Peruu valitsustele.

---

(1)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 54.

(2)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 79.

(3)  Artikli 282 lõige 1.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/58 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/58

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012ÜRO relvakaubanduslepingu läbirääkimised

P7_TA(2012)0251

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon ÜRO relvakaubanduslepingu läbirääkimiste kohta (2012/2636(RSP))

2013/C 332 E/10

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 2. – 27. juulini 2012 New Yorgis toimuvat ÜRO konverentsi, kus peetakse läbirääkimisi relvakaubanduslepingu sõlmimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. – 27. juulini 2012 New Yorgis toimuvat ÜRO konverentsi, kus peetakse läbirääkimisi relvakaubanduslepingu sõlmimiseks,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 6. detsembri 2006. aasta resolutsioon 61/89 (1)„Ettevalmistused relvakaubanduslepinguks: tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise ühtsete rahvusvaheliste standardite kehtestamine”, mida toetab 153 ÜRO liikmesriiki ja mis kujutab endast relvakaubanduslepingu ettevalmistamise ametlikku algust, ning 2. detsembri 2009. aasta resolutsiooni 64/48 (2) relvakaubanduslepingu kohta, mida toetab 153 ÜRO liikmesriiki, kes otsustasid 2012. aastal kokku kutsuda ÜRO relvakaubanduslepingu konverentsi, mis kestab neli nädalat ja kus koostatakse õiguslikult siduv dokument tavarelvade üleandmise võimalikult kõrgete ühiste rahvusvaheliste standardite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 6. detsembri 2006. aasta resolutsioon 61/89 (1)„Ettevalmistused relvakaubanduslepinguks: tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise ühtsete rahvusvaheliste standardite kehtestamine”, mida toetab 153 ÜRO liikmesriiki ja mis kujutab endast relvakaubanduslepingu ettevalmistamise ametlikku algust, ning 2. detsembri 2009. aasta resolutsiooni 64/48 (2) relvakaubanduslepingu kohta, mida toetab 153 ÜRO liikmesriiki, kes otsustasid 2012. aastal kokku kutsuda ÜRO relvakaubanduslepingu konverentsi, mis kestab neli nädalat ja kus koostatakse õiguslikult siduv dokument tavarelvade üleandmise võimalikult kõrgete ühiste rahvusvaheliste standardite kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2010. aasta otsust 2010/336/ÜVJP (3) ja nõukogu varasemaid otsuseid ELi tegevuse kohta relvakaubanduslepingu toetamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2010. aasta otsust 2010/336/ÜVJP (3) ja nõukogu varasemaid otsuseid ELi tegevuse kohta relvakaubanduslepingu toetamiseks,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu järeldusi, eelkõige 10. detsembri 2007. aasta ja 12. juuli 2010. aasta järeldusi relvakaubanduslepingu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu järeldusi, eelkõige 10. detsembri 2007. aasta ja 12. juuli 2010. aasta järeldusi relvakaubanduslepingu kohta,

| — | võttes arvesse oma 21. juuni 2007. aasta resolutsiooni, milles nõutakse relvakaubanduse lepingu sõlmimist koos ühiste rahvusvaheliste normide kehtestamisega tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise kohta (5), 13. märtsi 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi kohta (6) ning 4. detsembri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi kohta (7), kus rõhutatakse tungivat vajadust relvakaubanduslepingu sõlmimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. juuni 2007. aasta resolutsiooni, milles nõutakse relvakaubanduse lepingu sõlmimist koos ühiste rahvusvaheliste normide kehtestamisega tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise kohta (5), 13. märtsi 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi kohta (6) ning 4. detsembri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi kohta (7), kus rõhutatakse tungivat vajadust relvakaubanduslepingu sõlmimiseks,

| — | võttes arvesse ELi vastust ÜRO peasekretäri taotlusele esitada seisukohad relvakaubanduslepingu osade kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi vastust ÜRO peasekretäri taotlusele esitada seisukohad relvakaubanduslepingu osade kohta,

| — | võttes arvesse kogu maailmas toimuvaid kodanikuühiskonna kampaaniaid tugeva relvakaubanduslepingu sõlmimiseks, kaasa arvatud relvastuskontrolli kampaaniat ning Nobeli rahupreemia laureaatide üleskutset, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kogu maailmas toimuvaid kodanikuühiskonna kampaaniaid tugeva relvakaubanduslepingu sõlmimiseks, kaasa arvatud relvastuskontrolli kampaaniat ning Nobeli rahupreemia laureaatide üleskutset,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi nr 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi nr 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 34, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 34,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et puudub õiguslikult siduv ülemaailmne leping tavarelvade üleandmise reguleerimise kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et puudub õiguslikult siduv ülemaailmne leping tavarelvade üleandmise reguleerimise kohta;

| B. | arvestades, et rohkem kui 40 ÜRO liikmesriigil puudub riiklik reguleeriv raamistik relvade üleandmise kontrollimiseks ja nad ei täida ka mingeid piirkondlikke ega rahvusvahelisi norme; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rohkem kui 40 ÜRO liikmesriigil puudub riiklik reguleeriv raamistik relvade üleandmise kontrollimiseks ja nad ei täida ka mingeid piirkondlikke ega rahvusvahelisi norme;

| C. | arvestades, et USA Kongressi uurimistalituse (9) andmetel oli arenguriikidega sõlmitud relvakaubanduslepingute hinnanguline üldväärtus 2010. aastal 40 355 miljonit USA dollarit ja tarnete väärtus 34 989 miljonit USA dollarit; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et USA Kongressi uurimistalituse (9) andmetel oli arenguriikidega sõlmitud relvakaubanduslepingute hinnanguline üldväärtus 2010. aastal 40 355 miljonit USA dollarit ja tarnete väärtus 34 989 miljonit USA dollarit;

| D. | arvestades, et ÜRO Peaassamblee resolutsioonis nr 64/48 nõutakse tungivalt, et ÜRO liikmesriigid koostaksid tulemusliku ja tasakaalustatud õiguslikult siduva dokumendi tavarelvade üleandmise võimalikult kõrgete ühiste rahvusvaheliste standardite kohta ning sõlmiksid tugeva lepingu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO Peaassamblee resolutsioonis nr 64/48 nõutakse tungivalt, et ÜRO liikmesriigid koostaksid tulemusliku ja tasakaalustatud õiguslikult siduva dokumendi tavarelvade üleandmise võimalikult kõrgete ühiste rahvusvaheliste standardite kohta ning sõlmiksid tugeva lepingu;

| E. | arvestades, et ÜRO Peaassamblee määratluse kohaselt on relvakaubandusleping „õiguslikult siduv leping, millega kehtestatakse tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise ühtsed rahvusvahelised standardid” (10) ning riikide ülesandeks on „tagada, et nende riiklik süsteem ja sisekontroll oleksid võimalikult kõrgel tasemel, takistamaks tavarelvade kõrvaletoimetamist seaduslikult turult illegaalsele turule, kus neid võidakse kasutada terrorismiaktideks, organiseeritud kuritegevuseks ja muudeks kuritegudeks” (11); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO Peaassamblee määratluse kohaselt on relvakaubandusleping „õiguslikult siduv leping, millega kehtestatakse tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise ühtsed rahvusvahelised standardid” (10) ning riikide ülesandeks on „tagada, et nende riiklik süsteem ja sisekontroll oleksid võimalikult kõrgel tasemel, takistamaks tavarelvade kõrvaletoimetamist seaduslikult turult illegaalsele turule, kus neid võidakse kasutada terrorismiaktideks, organiseeritud kuritegevuseks ja muudeks kuritegudeks” (11);

| F. | arvestades, et kontrollimata ja reguleerimata relvakaubandus ohustab tõsiselt kohalikku, riiklikku, piirkondlikku ja rahvusvahelist rahu, julgeolekut ja stabiilsust, samuti demokraatiat, õigusriigi põhimõtteid ning jätkusuutlikku sotsiaalset ja majanduslikku arengut; arvestades, et reguleerimata relvakaubandus soodustab relvakonflikte, inimeste ümberasustamist, organiseeritud kuritegevust ja terrorismi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kontrollimata ja reguleerimata relvakaubandus ohustab tõsiselt kohalikku, riiklikku, piirkondlikku ja rahvusvahelist rahu, julgeolekut ja stabiilsust, samuti demokraatiat, õigusriigi põhimõtteid ning jätkusuutlikku sotsiaalset ja majanduslikku arengut; arvestades, et reguleerimata relvakaubandus soodustab relvakonflikte, inimeste ümberasustamist, organiseeritud kuritegevust ja terrorismi;

| G. | arvestades, et relvakaubandusleping, mille sõlmimiseks peetakse läbirääkimisi 2012. aastal, peab sisaldama kõrgeimatele rahvusvahelistele standarditele vastavaid selgeid ja siduvaid sätteid, mis on täielikus kooskõlas inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega ja rahvusvahelise humanitaarõigusega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et relvakaubandusleping, mille sõlmimiseks peetakse läbirääkimisi 2012. aastal, peab sisaldama kõrgeimatele rahvusvahelistele standarditele vastavaid selgeid ja siduvaid sätteid, mis on täielikus kooskõlas inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega ja rahvusvahelise humanitaarõigusega;

| H. | arvestades, et ELi ühine, terviklik ja järjekindel lähenemisviis on väga oluline, et selline leping ülemaailmsel tasandil vastu võetaks ja lepingut tulemuslikult rakendataks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi ühine, terviklik ja järjekindel lähenemisviis on väga oluline, et selline leping ülemaailmsel tasandil vastu võetaks ja lepingut tulemuslikult rakendataks;

| I. | arvestades, et relvade üleandmise valdkonnas ei ole võetud siduvaid kohustusi, millega selgesõnaliselt tagataks inimõigusi käsitlevast rahvusvahelisest õigusest ja rahvusvahelisest humanitaarõigusest kinnipidamine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et relvade üleandmise valdkonnas ei ole võetud siduvaid kohustusi, millega selgesõnaliselt tagataks inimõigusi käsitlevast rahvusvahelisest õigusest ja rahvusvahelisest humanitaarõigusest kinnipidamine;

| J. | arvestades, et nõukogu on rõhutanud, et tuleks teha kõik võimalik, et ettevalmistuskomitee istungid hõlmaksid võimalikult laia küsimusteringi; arvestades, et sel eesmärgil võttis nõukogu 14. juunil 2010. aastal vastu otsuse nr 2010/336/ÜVJP ELi tegevuste kohta relvakaubanduslepingu toetamiseks Euroopa julgeolekustrateegia raames, et propageerida relvakaubanduslepingut ÜRO liikmesriikide seas, kodanikuühiskonnas ja ettevõtjate hulgas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nõukogu on rõhutanud, et tuleks teha kõik võimalik, et ettevalmistuskomitee istungid hõlmaksid võimalikult laia küsimusteringi; arvestades, et sel eesmärgil võttis nõukogu 14. juunil 2010. aastal vastu otsuse nr 2010/336/ÜVJP ELi tegevuste kohta relvakaubanduslepingu toetamiseks Euroopa julgeolekustrateegia raames, et propageerida relvakaubanduslepingut ÜRO liikmesriikide seas, kodanikuühiskonnas ja ettevõtjate hulgas;

| K. | arvestades, et ELi ühine seisukoht, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad, on aidanud ühtlustada ELi liikmesriikide riiklikku relvaekspordikontrolli poliitikat ning mitmed kolmandad riigid on ühisseisukoha põhimõtted ja kriteeriumid ametlikult heaks kiitnud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi ühine seisukoht, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad, on aidanud ühtlustada ELi liikmesriikide riiklikku relvaekspordikontrolli poliitikat ning mitmed kolmandad riigid on ühisseisukoha põhimõtted ja kriteeriumid ametlikult heaks kiitnud;

| L. | arvestades, et relvkaubandusleping peab tugevdama vastutust ja selle rakendamine peab olema avalik ja läbipaistev; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et relvkaubandusleping peab tugevdama vastutust ja selle rakendamine peab olema avalik ja läbipaistev;

| M. | arvestades, et ÜRO põhikirjas on ette nähtud ÜRO liikmesriikide õigused ja kohustused, sealhulgas artikli 51 kohane kõigi riikide võõrandamatu õigus individuaalsele või kollektiivsele enesekaitsele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜRO põhikirjas on ette nähtud ÜRO liikmesriikide õigused ja kohustused, sealhulgas artikli 51 kohane kõigi riikide võõrandamatu õigus individuaalsele või kollektiivsele enesekaitsele;

Tugeva relvakaubanduslepingu põhitegurid on läbipaistvus ja vastutus

| 1. | nendib, et majandus- ja finantskriisist hoolimata ülemaailmne eksport rahalises väärtuses aina kasvab ning et ELi liikmesriikide arvele langeb püsivalt ligikaudu 30 % kogu ekspordist ning nad kuuluvad maailma juhtivate relvatootjate ja eksportijate hulka (12); seepärast rõhutab, et EL ühteaegu kannab vastutust ja on huvitatud sellest, et ülemaailmsel tasandil arendada ja toetada reguleeritud ning läbipaistvamat ja paremini kontrollitud relvakaubandust; |
| --- | --- |

1.

nendib, et majandus- ja finantskriisist hoolimata ülemaailmne eksport rahalises väärtuses aina kasvab ning et ELi liikmesriikide arvele langeb püsivalt ligikaudu 30 % kogu ekspordist ning nad kuuluvad maailma juhtivate relvatootjate ja eksportijate hulka (12); seepärast rõhutab, et EL ühteaegu kannab vastutust ja on huvitatud sellest, et ülemaailmsel tasandil arendada ja toetada reguleeritud ning läbipaistvamat ja paremini kontrollitud relvakaubandust;

| 2. | sedastab, et kehvasti reguleeritud, kontrollimatu ja läbipaistmatu relvakaubandus toob kaasa vastutustundetu kauplemise relvadega ning on põhjustanud asjatuid inimkannatusi ja õhutanud relvakonflikte, ebastabiilsust, terrorirünnakuid ja korruptsiooni, takistanud rahutagamise protsesse, head valitsemistava ja sotsiaal-majanduslikku arengut ning toonud kaasa demokraatlikult valitud valitsuste kukutamist ning õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisi; |
| --- | --- |

2.

sedastab, et kehvasti reguleeritud, kontrollimatu ja läbipaistmatu relvakaubandus toob kaasa vastutustundetu kauplemise relvadega ning on põhjustanud asjatuid inimkannatusi ja õhutanud relvakonflikte, ebastabiilsust, terrorirünnakuid ja korruptsiooni, takistanud rahutagamise protsesse, head valitsemistava ja sotsiaal-majanduslikku arengut ning toonud kaasa demokraatlikult valitud valitsuste kukutamist ning õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisi;

| 3. | nõuab seetõttu, et 2012. aasta juulis toimuvad läbirääkimised õiguslikult siduva rahvusvahelise relvakaubanduslepingu sõlmimiseks tähistaksid ajaloolise tähtsusega edasiminekut, kus läbipaistvuse ja vastutuse suurendamisega kehtestatakse kõrgeimad rahvusvahelised standardid ja kriteeriumid, mille alusel hinnata otsuseid tavarelvade üleandmise, impordi ja ekspordi kohta; |
| --- | --- |

3.

nõuab seetõttu, et 2012. aasta juulis toimuvad läbirääkimised õiguslikult siduva rahvusvahelise relvakaubanduslepingu sõlmimiseks tähistaksid ajaloolise tähtsusega edasiminekut, kus läbipaistvuse ja vastutuse suurendamisega kehtestatakse kõrgeimad rahvusvahelised standardid ja kriteeriumid, mille alusel hinnata otsuseid tavarelvade üleandmise, impordi ja ekspordi kohta;

| 4. | palub rahvusvahelisel kogukonnal üles näidata tõsist tahet selleks, et reguleerida rahvusvahelist relvakaubandust ning protseduurireegleid kõigiti ära kasutades kokku leppida terviktekstis, mis hõlmab kõiki põhiküsimusi, mis on vajalikud tugeva lepingu sõlmimiseks 2012. aasta juulis toimuva konverentsi käigus; |
| --- | --- |

4.

palub rahvusvahelisel kogukonnal üles näidata tõsist tahet selleks, et reguleerida rahvusvahelist relvakaubandust ning protseduurireegleid kõigiti ära kasutades kokku leppida terviktekstis, mis hõlmab kõiki põhiküsimusi, mis on vajalikud tugeva lepingu sõlmimiseks 2012. aasta juulis toimuva konverentsi käigus;

| 5. | nõuab, et ülemaailmse ja ulatusliku ÜRO relvakaubanduslepingu läbirääkimised kulgeksid kiiresti ning lepingu vastuvõtmise ja jõustamisega ei viivitataks; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et ülemaailmse ja ulatusliku ÜRO relvakaubanduslepingu läbirääkimised kulgeksid kiiresti ning lepingu vastuvõtmise ja jõustamisega ei viivitataks;

Reguleerimisala

| 6. | rõhutab, et tõhus leping peaks hõlmama võimalikult laia tegevuste ringi tavarelvade kaubanduses, sealhulgas importi, eksporti, üleandmist (k.a transiit ja ümberlaadimine, samuti ajutine import ja eksport ning taasväljavedu), tootmist välismaise litsentsi alusel, varude haldamist, ning kõiki asjaomaseid teenuseid, sh vahendamist, transporti ja rahastamist; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et tõhus leping peaks hõlmama võimalikult laia tegevuste ringi tavarelvade kaubanduses, sealhulgas importi, eksporti, üleandmist (k.a transiit ja ümberlaadimine, samuti ajutine import ja eksport ning taasväljavedu), tootmist välismaise litsentsi alusel, varude haldamist, ning kõiki asjaomaseid teenuseid, sh vahendamist, transporti ja rahastamist;

| 7. | on seisukohal, et tõhus leping peaks hõlmama tavarelvade kaubanduse kõiki aspekte, sh riigilt riigile üleandmist, riigilt lõppkasutajale üleandmist, müüki, liisimist, samuti laenamist, kinkimist, abisaadetisi või üleandmise muid vorme; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et tõhus leping peaks hõlmama tavarelvade kaubanduse kõiki aspekte, sh riigilt riigile üleandmist, riigilt lõppkasutajale üleandmist, müüki, liisimist, samuti laenamist, kinkimist, abisaadetisi või üleandmise muid vorme;

| 8. | on seisukohal, et tõhus leping peaks hõlmama samuti tavarelvi kõige laiemas mõttes, sh väike- ja kergrelvi ning laskemoona, immateriaalset tehnosiiret, kahesuguse kasutusega kaupu, nende kasutuse, tootmise või hooldusega seotud koostisosi ja tehnoloogiat, kasutatakse neid siis militaarsetel või muudel julgeoleku ja õiguskaitse eesmärkidel; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et tõhus leping peaks hõlmama samuti tavarelvi kõige laiemas mõttes, sh väike- ja kergrelvi ning laskemoona, immateriaalset tehnosiiret, kahesuguse kasutusega kaupu, nende kasutuse, tootmise või hooldusega seotud koostisosi ja tehnoloogiat, kasutatakse neid siis militaarsetel või muudel julgeoleku ja õiguskaitse eesmärkidel;

| 9. | on arvamusel, et nõuetekohast tähelepanu tuleb pöörata tavarelvade ja laskemoona märgistamisele ja jälgitavusele, et suurendada vastutust ja vältida relvade üleandmist ebaseaduslikele vastuvõtjatele; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et nõuetekohast tähelepanu tuleb pöörata tavarelvade ja laskemoona märgistamisele ja jälgitavusele, et suurendada vastutust ja vältida relvade üleandmist ebaseaduslikele vastuvõtjatele;

Kriteeriumid ja rahvusvahelised standardid

| 10. | on seisukohal, et relvakaubanduslepingu pikaajaline edu sõltub võimalikult kõrgetest, rangetest ja selgetest standarditest; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et relvakaubanduslepingu pikaajaline edu sõltub võimalikult kõrgetest, rangetest ja selgetest standarditest;

| 11. | nõuab, et relvakaubanduslepingus tuletataks osalisriikidele meelde, et kõigi otsuste puhul, mis käsitlevad relvade üleandmist, tuleks täielikult järgida oma rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige seoses inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõigusega, ning et need otsused peaksid olema kooskõlas ÜRO põhikirjaga, sh piirkondlike organisatsioonide ja ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide ja relvaembargodega; on seisukohal, et osalisriigid ei tohiks relvi üle anda riikidele, kus on tõsine oht, et relvi võidakse kasutada selleks, et toime panna või soodustada tõsiseid rikkumisi seoses inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõigusega, kaasa arvatud genotsiid, inimsusevastased kuriteod ja sõjakuriteod; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et relvakaubanduslepingus tuletataks osalisriikidele meelde, et kõigi otsuste puhul, mis käsitlevad relvade üleandmist, tuleks täielikult järgida oma rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige seoses inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõigusega, ning et need otsused peaksid olema kooskõlas ÜRO põhikirjaga, sh piirkondlike organisatsioonide ja ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide ja relvaembargodega; on seisukohal, et osalisriigid ei tohiks relvi üle anda riikidele, kus on tõsine oht, et relvi võidakse kasutada selleks, et toime panna või soodustada tõsiseid rikkumisi seoses inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõigusega, kaasa arvatud genotsiid, inimsusevastased kuriteod ja sõjakuriteod;

| 12. | nõuab, et ÜRO liikmesriigid võtaksid vastu siduvad lisakriteeriumid (mis tuleks välja töötada rahvusvaheliste standarditena), et anda otsustajatele suuniseid relvaekspordi kohta; on seisukohal, et nende kriteeriumide puhul tuleks eelkõige arvesse võtta sihtriigi tulemusi sellistes valdkondades nagu hea valitsemistava, demokraatia, õigusriiklus, inimõigused, desarmeerimine, korruptsioonivastane võitlus, diversioonioht, mõju riigi sotsiaal-majanduslikule arengule, aga ka piirkondliku rahu ja julgeoleku säilitamist; on arvamusel, et lepingus tuleks sätestada konkreetsed korruptsioonivastased kriteeriumid; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et ÜRO liikmesriigid võtaksid vastu siduvad lisakriteeriumid (mis tuleks välja töötada rahvusvaheliste standarditena), et anda otsustajatele suuniseid relvaekspordi kohta; on seisukohal, et nende kriteeriumide puhul tuleks eelkõige arvesse võtta sihtriigi tulemusi sellistes valdkondades nagu hea valitsemistava, demokraatia, õigusriiklus, inimõigused, desarmeerimine, korruptsioonivastane võitlus, diversioonioht, mõju riigi sotsiaal-majanduslikule arengule, aga ka piirkondliku rahu ja julgeoleku säilitamist; on arvamusel, et lepingus tuleks sätestada konkreetsed korruptsioonivastased kriteeriumid;

| 13. | palub, et asepresident ja kõrge esindaja ning ELi liikmesriigid seisaksid selle eest, et tulevane leping sisaldaks tugevaid korruptsioonivastaseid mehhanisme, nagu on ette nähtud ELi 12. juuli 2011. aasta avalduse lõikes 3; tuletab meelde vajadust lisada viide korruptsioonile kooskõlas asjakohaste kehtivate rahvusvaheliste lepingutega ning võtta vastavaid meetmeid selliste kuritegude ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

13.

palub, et asepresident ja kõrge esindaja ning ELi liikmesriigid seisaksid selle eest, et tulevane leping sisaldaks tugevaid korruptsioonivastaseid mehhanisme, nagu on ette nähtud ELi 12. juuli 2011. aasta avalduse lõikes 3; tuletab meelde vajadust lisada viide korruptsioonile kooskõlas asjakohaste kehtivate rahvusvaheliste lepingutega ning võtta vastavaid meetmeid selliste kuritegude ärahoidmiseks;

| 14. | nõuab, et need kriteeriumid töötataks välja ühiste tegevussuunistena riskianalüüsiks, mille alusel teha otsuseid relvade üleandmise kohta; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et need kriteeriumid töötataks välja ühiste tegevussuunistena riskianalüüsiks, mille alusel teha otsuseid relvade üleandmise kohta;

| 15. | kutsub Euroopa Liitu üles, et ta sõltumata relvakaubanduslepingu läbirääkimiste tulemustest, järgiks võimalikult kõrgeid standardeid relvaeksporti käsitleva nõukogu ühise seisukoha (2008/944/ÜVJP) tõlgendamisel ja peaks kinni oma kaheksast kriteeriumist, eelkõige seoses inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõigusega; |
| --- | --- |

15.

kutsub Euroopa Liitu üles, et ta sõltumata relvakaubanduslepingu läbirääkimiste tulemustest, järgiks võimalikult kõrgeid standardeid relvaeksporti käsitleva nõukogu ühise seisukoha (2008/944/ÜVJP) tõlgendamisel ja peaks kinni oma kaheksast kriteeriumist, eelkõige seoses inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõigusega;

Rakendamine ja aruandlusmeetmed

| 16. | rõhutab relvakaubanduslepingu tõhusa ja usaldusväärse rakendamise tähtsust, toonitades vastutust, läbipaistvust, osalisriigi kohustusi ja paremat kooskõlastamist pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

16.

rõhutab relvakaubanduslepingu tõhusa ja usaldusväärse rakendamise tähtsust, toonitades vastutust, läbipaistvust, osalisriigi kohustusi ja paremat kooskõlastamist pädevate asutuste vahel;

| 17. | rõhutab, et tugev relvakaubandusleping peab sisaldama sätteid ja kriteeriume, mis kohustavad osalisriike vastu võtma riiklikke seadusi ja looma riikliku asutuse, kes vastutab lepingu reguleerimisalasse kuuluvate kaubaartiklite kõigi üleandmiste kontrolli eest ning kõigi aruandlus- ja rakendusnõuete täitmise eest; on seisukohal, et relvakaubanduslepingu rakendamine peaks hõlmama lõppkasutajate kontrollimist ja vahendustegevust, sh ettevõtjate registreerimist ja nende tegevuse litsentsimist, taotlejate poolt vajaliku teabe avalikustamist ja kõigi täiendavate dokumentide esitamist enne ekspordiloa väljastamist, samuti õiguslikke meetmeid, et tunnistada kuritegudeks tavarelvade ja laskemoona üleandmine, millele riiklik asutus ei ole litsentsi andnud või mis ei vasta lepingule; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et tugev relvakaubandusleping peab sisaldama sätteid ja kriteeriume, mis kohustavad osalisriike vastu võtma riiklikke seadusi ja looma riikliku asutuse, kes vastutab lepingu reguleerimisalasse kuuluvate kaubaartiklite kõigi üleandmiste kontrolli eest ning kõigi aruandlus- ja rakendusnõuete täitmise eest; on seisukohal, et relvakaubanduslepingu rakendamine peaks hõlmama lõppkasutajate kontrollimist ja vahendustegevust, sh ettevõtjate registreerimist ja nende tegevuse litsentsimist, taotlejate poolt vajaliku teabe avalikustamist ja kõigi täiendavate dokumentide esitamist enne ekspordiloa väljastamist, samuti õiguslikke meetmeid, et tunnistada kuritegudeks tavarelvade ja laskemoona üleandmine, millele riiklik asutus ei ole litsentsi andnud või mis ei vasta lepingule;

| 18. | on seisukohal, et lepingu tulemuslik rakendamine sõltub läbipaistvuse edendamisest ning teabe ja parimate tavade vahetamisest riikide vahel, kes osalevad relvade eksporti, importi ja üleandmist käsitlevates otsustes; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et lepingu tulemuslik rakendamine sõltub läbipaistvuse edendamisest ning teabe ja parimate tavade vahetamisest riikide vahel, kes osalevad relvade eksporti, importi ja üleandmist käsitlevates otsustes;

| 19. | on seisukohal, et ÜRO tavarelvastuse registri koostamise kogemus hõlbustab sellise läbipaistvuse suurendamist ja teabe vahetamist, ning nõuab, et registrisse lisataks juurde relvaliike, sh väike- ja kergrelvad ning laskemoon; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et ÜRO tavarelvastuse registri koostamise kogemus hõlbustab sellise läbipaistvuse suurendamist ja teabe vahetamist, ning nõuab, et registrisse lisataks juurde relvaliike, sh väike- ja kergrelvad ning laskemoon;

| 20. | nõuab seepärast, et relvakaubandusleping sisaldaks tugevaid ja selgeid sätted, mis näevad ette osalisriikide korrapärase iga-aastase aruandluse relvade üleandmise kõigi otsuste kohta, sh teave üleandmiseks lubatud varustuse liigi, koguse ja vastuvõtjate kohta, samuti aruandlus lepingu kogu reguleerimisala ja kõigi sätete rakendamise kohta; nõuab, et relvakaubanduslepingus nõutaks ka osalisriikidelt sellise süsteemi loomist, milles säilitatakse vähemalt 20 aastat andmeid kõigi riikliku kontrollisüsteemi läbinud rahvusvahelise kaubanduse tehingute kohta; |
| --- | --- |

20.

nõuab seepärast, et relvakaubandusleping sisaldaks tugevaid ja selgeid sätted, mis näevad ette osalisriikide korrapärase iga-aastase aruandluse relvade üleandmise kõigi otsuste kohta, sh teave üleandmiseks lubatud varustuse liigi, koguse ja vastuvõtjate kohta, samuti aruandlus lepingu kogu reguleerimisala ja kõigi sätete rakendamise kohta; nõuab, et relvakaubanduslepingus nõutaks ka osalisriikidelt sellise süsteemi loomist, milles säilitatakse vähemalt 20 aastat andmeid kõigi riikliku kontrollisüsteemi läbinud rahvusvahelise kaubanduse tehingute kohta;

| 21. | nõuab, et loodaks eriotstarbeline relvakaubanduslepingu rakendus- ja tugiüksus, mille ülesannete hulka kuuluks osalisriikide aruannete kogumine ja analüüs, ning et ÜRO peasekretär avaldaks aastaaruande lisaettepanekutega lepingu rakendussätete tugevdamise kohta; nõuab, et relvakaubanduslepingu rakendus- ja tugiüksusele antaks õigus analüüsida ka andmeid relvade üleandmise kohta ning tuvastada ebakõlasid ja võimalikke lepingurikkumisi ning teavitada sellest osalisriikide konverentsi; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et loodaks eriotstarbeline relvakaubanduslepingu rakendus- ja tugiüksus, mille ülesannete hulka kuuluks osalisriikide aruannete kogumine ja analüüs, ning et ÜRO peasekretär avaldaks aastaaruande lisaettepanekutega lepingu rakendussätete tugevdamise kohta; nõuab, et relvakaubanduslepingu rakendus- ja tugiüksusele antaks õigus analüüsida ka andmeid relvade üleandmise kohta ning tuvastada ebakõlasid ja võimalikke lepingurikkumisi ning teavitada sellest osalisriikide konverentsi;

| 22. | nõuab kõikide selliste aruannete avalikustamist; |
| --- | --- |

22.

nõuab kõikide selliste aruannete avalikustamist;

| 23. | nõuab, et toimuksid osalisriikide aastakonverentsid ning iga viie aasta järel korraldataks lepingu läbivaatamise konverents, millest kodanikuühiskonna organisatsioone kutsutaks osa võtma; |
| --- | --- |

23.

nõuab, et toimuksid osalisriikide aastakonverentsid ning iga viie aasta järel korraldataks lepingu läbivaatamise konverents, millest kodanikuühiskonna organisatsioone kutsutaks osa võtma;

| 24. | on seisukohal, et relvakaubanduslepingu pikaajaline edu sõltub täielikust läbipaistvusest ning vastutusest pädevate riiklike asutuste, sealhulgas parlamendi kontrolliorganite ees eksportivates ja importivates riikides; nõuab seepärast töökindlaid läbipaistvusmehhanisme, sealhulgas iga-aastast aruandlust, et tugevdada parlamentide rolli nõudmaks oma valitustelt aruandmist otsustest, mis on langetatud relvade ekspordi, impordi ja üleandmise kohta; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et relvakaubanduslepingu pikaajaline edu sõltub täielikust läbipaistvusest ning vastutusest pädevate riiklike asutuste, sealhulgas parlamendi kontrolliorganite ees eksportivates ja importivates riikides; nõuab seepärast töökindlaid läbipaistvusmehhanisme, sealhulgas iga-aastast aruandlust, et tugevdada parlamentide rolli nõudmaks oma valitustelt aruandmist otsustest, mis on langetatud relvade ekspordi, impordi ja üleandmise kohta;

| 25. | on seisukohal, et igale osalisriigile, kes palub abi relvakaubanduslepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, tuleks anda vajalikku tuge ja tehnilist abi; nõuab, et Euroopa Liit jätkaks oma väljapoole suunatud tegevust ning suurendaks abi muu hulgas sellistes valdkondades nagu seadusandlik tugi, institutsioonide ülesehitamine ja haldusabi ning aitaks parandada riigisisest oskusteavet kõigis relvade üleandmise kontrollisüsteemiga seotud organites, sh kodanikuühiskonna organisatsioonid ja parlamendid; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et igale osalisriigile, kes palub abi relvakaubanduslepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, tuleks anda vajalikku tuge ja tehnilist abi; nõuab, et Euroopa Liit jätkaks oma väljapoole suunatud tegevust ning suurendaks abi muu hulgas sellistes valdkondades nagu seadusandlik tugi, institutsioonide ülesehitamine ja haldusabi ning aitaks parandada riigisisest oskusteavet kõigis relvade üleandmise kontrollisüsteemiga seotud organites, sh kodanikuühiskonna organisatsioonid ja parlamendid;

Euroopa Liidu ja Euroopa Parlamendi roll

| 26. | tunnustab Euroopa Liidu ja liikmesriikide ühtset ja järjekindlat toetust rahvusvahelisele protsessile relvakaubanduslepingu sõlmimiseks; nõuab jätkuvaid pingutusi ja sihipärast tööd nii konverentsi eel, kaasa arvatud kõige kõrgema poliitilise tasandi demaršid ja tippkohtumised juulikuus toimuva konverentsi ettevalmistamiseks, kui ka lepingu ratifitseerimisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

26.

tunnustab Euroopa Liidu ja liikmesriikide ühtset ja järjekindlat toetust rahvusvahelisele protsessile relvakaubanduslepingu sõlmimiseks; nõuab jätkuvaid pingutusi ja sihipärast tööd nii konverentsi eel, kaasa arvatud kõige kõrgema poliitilise tasandi demaršid ja tippkohtumised juulikuus toimuva konverentsi ettevalmistamiseks, kui ka lepingu ratifitseerimisel ja rakendamisel;

| 27. | on veendunud, et ELi vastus ÜRO peasekretäri taotlusele esitada seisukohad relvakaubanduslepingu osade kohta on sobiv alus ELi liikmesriikide kooskõlastatud tegevuseks relvakaubanduslepingu rahvusvahelisel konverentsil; |
| --- | --- |

27.

on veendunud, et ELi vastus ÜRO peasekretäri taotlusele esitada seisukohad relvakaubanduslepingu osade kohta on sobiv alus ELi liikmesriikide kooskõlastatud tegevuseks relvakaubanduslepingu rahvusvahelisel konverentsil;

| 28. | nõuab tungivalt, et kõrge esindaja ja komisjoni asepresident konsulteeriks põhjalikult kõigi ELi liikmesriikidega ja kooskõlastaks oma tegevust nendega selle tagamiseks, et EL räägiks ühel häälel ja esindaks kindlat seisukohta; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et kõrge esindaja ja komisjoni asepresident konsulteeriks põhjalikult kõigi ELi liikmesriikidega ja kooskõlastaks oma tegevust nendega selle tagamiseks, et EL räägiks ühel häälel ja esindaks kindlat seisukohta;

| 29. | nõuab, et liikmesriigid, järgides Lissaboni lepingust tulenevaid kohustusi, toetaksid konverentsil liidu seisukohti, mis on esitatud vastuses ÜRO peasekretärile, et tagada hea tulemus ja tugev relvakaubandusleping; kutsub seega ELi liikmesriike üles avalikult ja üksmeelselt kinnitama oma täielikku toetust läbirääkimistes osalevale ELi delegatsioonile; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et liikmesriigid, järgides Lissaboni lepingust tulenevaid kohustusi, toetaksid konverentsil liidu seisukohti, mis on esitatud vastuses ÜRO peasekretärile, et tagada hea tulemus ja tugev relvakaubandusleping; kutsub seega ELi liikmesriike üles avalikult ja üksmeelselt kinnitama oma täielikku toetust läbirääkimistes osalevale ELi delegatsioonile;

| 30. | nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja ning liikmesriigid eelistaksid tugevust tulevase lepingu sisu ja liikmesuse puhul; nõuab tungivalt, et USA loobuks oma seisukohast, et relvakaubanduslepingu läbirääkimised peavad toimuma konsensuse alusel; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja ning liikmesriigid eelistaksid tugevust tulevase lepingu sisu ja liikmesuse puhul; nõuab tungivalt, et USA loobuks oma seisukohast, et relvakaubanduslepingu läbirääkimised peavad toimuma konsensuse alusel;

| 31. | tervitab asepresidendi ja kõrge esindaja lubadust esitada vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõikele 1 enne konverentsi parlamendile ELi seisukohad; |
| --- | --- |

31.

tervitab asepresidendi ja kõrge esindaja lubadust esitada vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõikele 1 enne konverentsi parlamendile ELi seisukohad;

*

* *

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile ning ELi liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

32.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile ning ELi liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N06/499/77/PDF/N0649977.pdf?OpenElement

(2)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N09/464/71/PDF/N0946471.pdf?OpenElement

(3)  ELT L 152, 18.6.2010, lk 14.

(4)  ELT L 335, 13.12.2008, lk 99.

(5)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 342.

(6)  ELT C 66 E, 20.3.2009, lk 48.

(7)  ELT C 21 E, 28.1.2010, lk 2.

(8)  ELT L 146, 10.6.2009, lk 1.

(9)  http://www.sipri.org:9090/research/armaments/transfers/transparency/national_reports/united_states/CRS_Report_DN_03-10.pdf/view

(10)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon 61/89.

(11)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon 63/240.

(12)  Andmed pärinevad Stockholmi Rahvusvahelise Rahu-uuringute Instituudi näitajate hinnangust (USA dollarites 1990. aasta püsivhindades), vt veebilehte: http://www.sipri.org/databases/armstransfers/background/explanations2_default

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/63

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012Kongo Demokraatlikus Vabariigis toimunud valimiste järelmeetmed

P7_TA(2012)0252

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta resolutsioon valimiste järelevalve kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (2012/2673(RSP))

2013/C 332 E/11

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜROs 2005. aasta oktoobris kinnitatud rahvusvaheliste valimiste vaatlemise missioonide põhimõtteid käsitlevat deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜROs 2005. aasta oktoobris kinnitatud rahvusvaheliste valimiste vaatlemise missioonide põhimõtteid käsitlevat deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste hartat,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Kongo Demokraatlik Vabariik (Kongo DV) ratifitseeris 1982. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Kongo Demokraatlik Vabariik (Kongo DV) ratifitseeris 1982. aastal,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist ELi valimisabi ja -vaatluste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist ELi valimisabi ja -vaatluste kohta,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta,

| — | võttes arvesse 2000. aasta juunis allkirjastatud Cotonou partnerluslepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000. aasta juunis allkirjastatud Cotonou partnerluslepingut,

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 22. novembri 2007. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, eelkõige riigi idaosas, ja selle mõju kohta piirkonnale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 22. novembri 2007. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, eelkõige riigi idaosas, ja selle mõju kohta piirkonnale,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 2009. aasta ühismeedet 2009/769/ÜVJP, millega muudetakse nõukogu ühismeedet 2007/405/ÜVJP julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu politseimissiooni ja selle õigusalase kontaktüksuse kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (EUPOL RD Congo), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 2009. aasta ühismeedet 2009/769/ÜVJP, millega muudetakse nõukogu ühismeedet 2007/405/ÜVJP julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu politseimissiooni ja selle õigusalase kontaktüksuse kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (EUPOL RD Congo),

| — | võttes arvesse julgeolekusektori reformi missiooni EUSEC RD Congo, mis loodi 2005. aasta juunis (nõukogu 2. mai 2005. aasta ühismeede 2005/355/ÜVJP Kongo Demokraatliku Vabariigi (Kongo DV) julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse julgeolekusektori reformi missiooni EUSEC RD Congo, mis loodi 2005. aasta juunis (nõukogu 2. mai 2005. aasta ühismeede 2005/355/ÜVJP Kongo Demokraatliku Vabariigi (Kongo DV) julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni kohta),

| — | võttes arvesse volitusi, mis anti Euroopa Liidu poolt 28. novembril 2011. aastal toimunud presidendi- ja parlamendivalimistele saadetud valimiste ELi vaatlusmissioonile, et anda valimisprotsessile üksikasjalik, erapooletu ja sõltumatu hinnang riikliku ja piirkondliku õigusraamistiku raames, ent samuti kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja Kongo Demokraatliku Vabariigi poolt allkirjastatud rahvusvaheliste lepingutega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse volitusi, mis anti Euroopa Liidu poolt 28. novembril 2011. aastal toimunud presidendi- ja parlamendivalimistele saadetud valimiste ELi vaatlusmissioonile, et anda valimisprotsessile üksikasjalik, erapooletu ja sõltumatu hinnang riikliku ja piirkondliku õigusraamistiku raames, ent samuti kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja Kongo Demokraatliku Vabariigi poolt allkirjastatud rahvusvaheliste lepingutega,

| — | võttes arvesse valimiste ELi vaatlusmissiooniga ühinenud ja selle järeldusi toetanud Euroopa Parlamendi delegatsiooni volitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valimiste ELi vaatlusmissiooniga ühinenud ja selle järeldusi toetanud Euroopa Parlamendi delegatsiooni volitusi,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi paruness Ashtoni 9. detsembri 2011. aasta avaldust valimisprotsessi kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi paruness Ashtoni 9. detsembri 2011. aasta avaldust valimisprotsessi kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis,

| — | võttes arvesse liidu kõrge esindaja Ashtoni ja volinik Piebalgsi 2. detsembri 2011. aasta ühisavaldust valimiste kohta ja 7. juuni 2012. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu kõrge esindaja Ashtoni ja volinik Piebalgsi 2. detsembri 2011. aasta ühisavaldust valimiste kohta ja 7. juuni 2012. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi paruness Ashtoni 20. detsembri 2011. aasta avaldust valimisprotsessi kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi paruness Ashtoni 20. detsembri 2011. aasta avaldust valimisprotsessi kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis,

| — | võttes arvesse Kongo Demokraatlikus Vabariigis viibinud valimiste ELi vaatlusmissiooni lõplikku raportit ja soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kongo Demokraatlikus Vabariigis viibinud valimiste ELi vaatlusmissiooni lõplikku raportit ja soovitusi,

| — | võttes arvesse sõltumatu riikliku valimiskomisjoni (INEC) 2012. aasta aprillis antud soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sõltumatu riikliku valimiskomisjoni (INEC) 2012. aasta aprillis antud soovitusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 122, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 122,

| A. | arvestades, et Kongo Demokraatlikus Vabariigis viibinud valimiste ELi vaatlusmissioon järeldas oma lõpparuandes, et valimisprotsessi varjutas läbipaistvuse ja usaldusväärsuse puudumine, mis tulenes arvukatest rikkumistest ja avastatud pettustest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kongo Demokraatlikus Vabariigis viibinud valimiste ELi vaatlusmissioon järeldas oma lõpparuandes, et valimisprotsessi varjutas läbipaistvuse ja usaldusväärsuse puudumine, mis tulenes arvukatest rikkumistest ja avastatud pettustest;

| B. | arvestades, et Kongo Demokraatlikku Vabariiki lähetatud valimiste ELi vaatlusmissioon koostas Kongo ametivõimude jaoks 22 soovitust meetmete kohta valimiste läbipaistvuse ja usaldusväärsuse oluliseks parandamiseks, mis on tehniliselt teostatavad enne eelseisvaid provintsi- ja kohalikke valimisi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Kongo Demokraatlikku Vabariiki lähetatud valimiste ELi vaatlusmissioon koostas Kongo ametivõimude jaoks 22 soovitust meetmete kohta valimiste läbipaistvuse ja usaldusväärsuse oluliseks parandamiseks, mis on tehniliselt teostatavad enne eelseisvaid provintsi- ja kohalikke valimisi;

| C. | arvestades, et ELi nimel kõnelenud liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident Catherine Ashton väljendas veel kord muret asjaolu pärast, et valimistulemuste kogumisel ja avaldamisel ilmnesid tõsised puudused ja läbipaistmatus, millest muu hulgas andis teada ka valimiste ELi vaatlusmissioon; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi nimel kõnelenud liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident Catherine Ashton väljendas veel kord muret asjaolu pärast, et valimistulemuste kogumisel ja avaldamisel ilmnesid tõsised puudused ja läbipaistmatus, millest muu hulgas andis teada ka valimiste ELi vaatlusmissioon;

| D. | arvestades, et Kongo ametiasutuste ning sõltumatu riikliku valimiskomisjoni tuvastatud puudustest hoolimata kinnitas Kongo Demokraatliku Vabariigi ülemkohus mõlemate valimiste lõplikud tulemused ning kuulutas 16. detsembril 2011. aastal ametisoleva presidendi Joseph Kabila uuesti presidendiks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Kongo ametiasutuste ning sõltumatu riikliku valimiskomisjoni tuvastatud puudustest hoolimata kinnitas Kongo Demokraatliku Vabariigi ülemkohus mõlemate valimiste lõplikud tulemused ning kuulutas 16. detsembril 2011. aastal ametisoleva presidendi Joseph Kabila uuesti presidendiks;

| E. | arvestades, et provintsi- ja kohalike valimiste korraldamiseks kehtestatud kuupäevast, nimelt 25. märtsist 2012, ei ole kinni peetud, ja arvestades, et 6. juunil 2012 teatas sõltumatu riikliku valimiskomisjoni esimees provintsi-, linna-, munitsipaal- ja kohalike valimiste ajakava muutmisest, mistõttu valimisprotsess pikeneb 2014. aastani; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et provintsi- ja kohalike valimiste korraldamiseks kehtestatud kuupäevast, nimelt 25. märtsist 2012, ei ole kinni peetud, ja arvestades, et 6. juunil 2012 teatas sõltumatu riikliku valimiskomisjoni esimees provintsi-, linna-, munitsipaal- ja kohalike valimiste ajakava muutmisest, mistõttu valimisprotsess pikeneb 2014. aastani;

| F. | arvestades, et audiovisuaal- ja kommunikatsiooninõukogu (CSAC) ei suutnud tagada kõigi kandidaatide võrdse meediakajastuse põhimõtte järgimist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et audiovisuaal- ja kommunikatsiooninõukogu (CSAC) ei suutnud tagada kõigi kandidaatide võrdse meediakajastuse põhimõtte järgimist;

| G. | arvestades, et karistamatus tõsiste inimõiguste rikkumiste puhul loob ebakindluse õhkkonda, ja arvestades, et olukord Kongo Demokraatliku Vabariigi demokratiseerumisega on jätkuvalt mureallikaks, arvestades poliitiliselt ajendatud inimõiguste rikkumiste sagenemist enne presidendivalimisi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et karistamatus tõsiste inimõiguste rikkumiste puhul loob ebakindluse õhkkonda, ja arvestades, et olukord Kongo Demokraatliku Vabariigi demokratiseerumisega on jätkuvalt mureallikaks, arvestades poliitiliselt ajendatud inimõiguste rikkumiste sagenemist enne presidendivalimisi;

| H. | arvestades, et inimõiguslaste ja ajakirjanike represseerimine Kongos DVs on suurenenud, ning et neid vahistatakse meelevaldselt ja hirmutatakse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et inimõiguslaste ja ajakirjanike represseerimine Kongos DVs on suurenenud, ning et neid vahistatakse meelevaldselt ja hirmutatakse;

| I. | arvestades, et Kongo juhtiva inimõiguslase Floribert Chebeya Bahizire tapmine ja viis, kuidas seda juhtumit käsitleti, on tõsine kuritegu, kuid samuti halvim märk kõigile Kongo inimõiguslastele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Kongo juhtiva inimõiguslase Floribert Chebeya Bahizire tapmine ja viis, kuidas seda juhtumit käsitleti, on tõsine kuritegu, kuid samuti halvim märk kõigile Kongo inimõiguslastele;

| J. | arvestades, et valimistele eelnenud ajavahemikul tekkis palju probleeme, sealhulgas üleminek presidendivalimiste ühevoorulisele süsteemile, valideerimata valijate register, sõltumatu riikliku valimiskomisjoni puudulik legitiimsus, ebapiisavalt ja kehvalt kohaldatud õigusraamistik ning ülemkohtu kohtunike nimetamine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et valimistele eelnenud ajavahemikul tekkis palju probleeme, sealhulgas üleminek presidendivalimiste ühevoorulisele süsteemile, valideerimata valijate register, sõltumatu riikliku valimiskomisjoni puudulik legitiimsus, ebapiisavalt ja kehvalt kohaldatud õigusraamistik ning ülemkohtu kohtunike nimetamine;

| K. | arvestades, et EL toetab kümnenda Euroopa Arengufondi A-assigneeringute all hea valitsemistava projekte, näiteks demokraatlike ja läbipaistvate valimiste korraldamist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL toetab kümnenda Euroopa Arengufondi A-assigneeringute all hea valitsemistava projekte, näiteks demokraatlike ja läbipaistvate valimiste korraldamist;

| L. | arvestades, et EL toetas neid valimisi 47,5 miljoni euroga ning andis täiendavalt 2 miljonit eurot julgeoleku tagamiseks; arvestades, et valimiste ELi vaatlusmissiooni (EU EOM DRC 2011) raames valimiste järelevalves osalenud 147 vaatlejat andsid sellesse isikliku panuse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL toetas neid valimisi 47,5 miljoni euroga ning andis täiendavalt 2 miljonit eurot julgeoleku tagamiseks; arvestades, et valimiste ELi vaatlusmissiooni (EU EOM DRC 2011) raames valimiste järelevalves osalenud 147 vaatlejat andsid sellesse isikliku panuse;

| M. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu pikendas oma 28. juuni 2011. aasta resolutsioonis 1991 Kongo Demokraatlikus Vabariigis toimiva ÜRO stabiliseerimismissiooni (Monusco) mandaati 30. juunini 2012; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu pikendas oma 28. juuni 2011. aasta resolutsioonis 1991 Kongo Demokraatlikus Vabariigis toimiva ÜRO stabiliseerimismissiooni (Monusco) mandaati 30. juunini 2012;

| N. | arvestades, et suurenenud töötus, ühiskonna allakäik ja elanikkonna vaesumine on otsustavad tegurid Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitilise stabiilsuse kahjustamisel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et suurenenud töötus, ühiskonna allakäik ja elanikkonna vaesumine on otsustavad tegurid Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitilise stabiilsuse kahjustamisel;

| O. | arvestades, et Kongos on 1,7 miljonit riigisisest põgenikku ja et naaberriikides viibib 426 000 Kongo pagulast; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Kongos on 1,7 miljonit riigisisest põgenikku ja et naaberriikides viibib 426 000 Kongo pagulast;

| 1. | on veendunud, et demokraatliku ühiskonna ülesehitamiseks on eelkõige vaja tugevat poliitilist tahet ning poliitiliste juhtide, valitsuse ja opositsioonirühmituste ambitsioonikat nägemust, mille eesmärk on luua poliitilised organid, et tagada elanikkonna inimõigused, kodaniku- ja poliitilised, sotsiaalsed, majanduslikud ja keskkonnaalased õigused; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et demokraatliku ühiskonna ülesehitamiseks on eelkõige vaja tugevat poliitilist tahet ning poliitiliste juhtide, valitsuse ja opositsioonirühmituste ambitsioonikat nägemust, mille eesmärk on luua poliitilised organid, et tagada elanikkonna inimõigused, kodaniku- ja poliitilised, sotsiaalsed, majanduslikud ja keskkonnaalased õigused;

| 2. | on seisukohal, et Kongo DV poliitilised juhid, kodanikuühiskonna organisatsioonid, usuvõimud ja naisteühingud peaksid jõudma riikliku konsensuseni piisavate ja asjakohaste institutsioonide ning kehtestatud ja kokkulepitud menetluste suhtes, mille abil saab rakendada demokraatlikke tavasid; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et Kongo DV poliitilised juhid, kodanikuühiskonna organisatsioonid, usuvõimud ja naisteühingud peaksid jõudma riikliku konsensuseni piisavate ja asjakohaste institutsioonide ning kehtestatud ja kokkulepitud menetluste suhtes, mille abil saab rakendada demokraatlikke tavasid;

| 3. | on arvamusel, et demokratiseerimisprotsessi kujundamisel ja reguleerimisel on eriti vajalik sõltumatu kohtu- ja meediasüsteem, et tugevdada õigusriigi põhimõtteid, rajada demokraatlikud institutsioonid, sealhulgas poliitilise pluralismi põhine toimiv parlament, ja tugevdada kodanikuühiskonna rolli; |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et demokratiseerimisprotsessi kujundamisel ja reguleerimisel on eriti vajalik sõltumatu kohtu- ja meediasüsteem, et tugevdada õigusriigi põhimõtteid, rajada demokraatlikud institutsioonid, sealhulgas poliitilise pluralismi põhine toimiv parlament, ja tugevdada kodanikuühiskonna rolli;

| 4. | on seisukohal, et valimised on vajalikud, kuid ainuüksi valimistest ei piisa, et luua vajalikud tingimused demokratiseerimisprotsessiks, mis hõlmab palju rohkemat kui ainult valimiste korraldamine; on seisukohal, et demokratiseerimisprotsessi õnnestumiseks on otsustavalt tähtis pühenduda riigi sotsiaalsele ja majandusarengule ning tagada elanikkonna põhiõigused, sealhulgas õigus töötada ning õigus tervishoiule ja haridusele; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et valimised on vajalikud, kuid ainuüksi valimistest ei piisa, et luua vajalikud tingimused demokratiseerimisprotsessiks, mis hõlmab palju rohkemat kui ainult valimiste korraldamine; on seisukohal, et demokratiseerimisprotsessi õnnestumiseks on otsustavalt tähtis pühenduda riigi sotsiaalsele ja majandusarengule ning tagada elanikkonna põhiõigused, sealhulgas õigus töötada ning õigus tervishoiule ja haridusele;

| 5. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Kongo elanikud osalesid massiliselt 2011. aasta novembris toimunud presidendi- ja parlamendivalimistel ning näitasid sellega, kui oluline on neile Kongo DVs tõelise demokraatia ülesehitamine; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Kongo elanikud osalesid massiliselt 2011. aasta novembris toimunud presidendi- ja parlamendivalimistel ning näitasid sellega, kui oluline on neile Kongo DVs tõelise demokraatia ülesehitamine;

| 6. | ergutab valitsust alustama poliitilist dialoogi kõigi parteidega, sealhulgas opositsiooni esindajate ja kodanikuühiskonnaga, et luua riigis tingimused tõeliseks demokraatiaks ja poliitiliseks reformiks; |
| --- | --- |

6.

ergutab valitsust alustama poliitilist dialoogi kõigi parteidega, sealhulgas opositsiooni esindajate ja kodanikuühiskonnaga, et luua riigis tingimused tõeliseks demokraatiaks ja poliitiliseks reformiks;

| 7. | rõhutab, et on tähtis asutada põhiseaduskohus, mis tagab valimisprotsessi suurema läbipaistvuse eelkõige seoses valimisvaidluste lahendamisega; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et on tähtis asutada põhiseaduskohus, mis tagab valimisprotsessi suurema läbipaistvuse eelkõige seoses valimisvaidluste lahendamisega;

| 8. | kordab oma järeldust, et sõltumatu riikliku valimiskomisjoni tegevus on puudulik ning soovitab, et kui INECi koosseis on läbi vaadatud, tuleks komisjoni mitmest aspektist põhjalikult reformida, et INEC oleks tõeliselt tasakaalustatud ja esindaks paremini Kongo DV kodanikuühiskonda; |
| --- | --- |

8.

kordab oma järeldust, et sõltumatu riikliku valimiskomisjoni tegevus on puudulik ning soovitab, et kui INECi koosseis on läbi vaadatud, tuleks komisjoni mitmest aspektist põhjalikult reformida, et INEC oleks tõeliselt tasakaalustatud ja esindaks paremini Kongo DV kodanikuühiskonda;

| 9. | peab tervitatavaks sõltumatu riikliku valimiskomisjoni tahet taastada mitmesuguste toimijate vaheline usaldus ja rakendada valimiste ELi vaatlusmissiooni soovitusi ning kutsub sellega seoses sõltumatut riiklikku valimiskomisjoni üles esildama konkreetset ja asjakohast tegevuskava; |
| --- | --- |

9.

peab tervitatavaks sõltumatu riikliku valimiskomisjoni tahet taastada mitmesuguste toimijate vaheline usaldus ja rakendada valimiste ELi vaatlusmissiooni soovitusi ning kutsub sellega seoses sõltumatut riiklikku valimiskomisjoni üles esildama konkreetset ja asjakohast tegevuskava;

| 10. | rõhutab Kongo kodanikuühiskonna äärmiselt olulist rolli valimisprotsessis ühiskonnaõpetuse edendamisel ja siseriiklikul vaatlemisel; palub seetõttu Euroopa Liidul ja rahvusvahelisel üldsusel toetada Kongo DV-d demokraatia ja rahu kindlustamisel, abistada Kongo valitsusväliseid organisatsioone valijate teadlikkuse tõstmisel ja riigis toimuvate valimiste vaatlemisel ning toetada Kongo rahvast demokraatia ja sotsiaalse õigluse saavutamise püüdlustes; |
| --- | --- |

10.

rõhutab Kongo kodanikuühiskonna äärmiselt olulist rolli valimisprotsessis ühiskonnaõpetuse edendamisel ja siseriiklikul vaatlemisel; palub seetõttu Euroopa Liidul ja rahvusvahelisel üldsusel toetada Kongo DV-d demokraatia ja rahu kindlustamisel, abistada Kongo valitsusväliseid organisatsioone valijate teadlikkuse tõstmisel ja riigis toimuvate valimiste vaatlemisel ning toetada Kongo rahvast demokraatia ja sotsiaalse õigluse saavutamise püüdlustes;

| 11. | nõuab tungivalt, et audiovisuaal- ja kommunikatsiooninõukogul (CSAC) võimaldataks tõeliselt ja tõhusalt toimida, et kindlustada kõigi valimiskandidaatide meedias võrdse kajastamise põhimõtte kohaldamine; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et audiovisuaal- ja kommunikatsiooninõukogul (CSAC) võimaldataks tõeliselt ja tõhusalt toimida, et kindlustada kõigi valimiskandidaatide meedias võrdse kajastamise põhimõtte kohaldamine;

| 12. | mõistab kindlalt hukka kahetsusväärsed vägivallaaktid ja põhiõiguste rikkumised 28. novembril 2011. aastal toimunud valimiste ajal ja palub Kongo ametiasutustel teha kõik selleks, et korraldada vajalikud uurimised süüdlaste kindlakstegemiseks; väljendab heameelt julgeolekujõudude ja õiguskaitseorganite jõupingutuste üle seista tulemuslikult vastu kõigile inimõiguste rikkumistele ja julgustab neid seda tööd jätkama; |
| --- | --- |

12.

mõistab kindlalt hukka kahetsusväärsed vägivallaaktid ja põhiõiguste rikkumised 28. novembril 2011. aastal toimunud valimiste ajal ja palub Kongo ametiasutustel teha kõik selleks, et korraldada vajalikud uurimised süüdlaste kindlakstegemiseks; väljendab heameelt julgeolekujõudude ja õiguskaitseorganite jõupingutuste üle seista tulemuslikult vastu kõigile inimõiguste rikkumistele ja julgustab neid seda tööd jätkama;

| 13. | rõhutab, et inimõiguste rikkumiste, eriti massivägistamiste kriminaaluurimises ei ole tehtud mitte mingisuguseid märkimisväärseid edusamme; märgib, et kohtusüsteem on siiani suuremalt jaolt võimetu õigust mõistma ja ohvritele hüvitist pakkuma; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et inimõiguste rikkumiste, eriti massivägistamiste kriminaaluurimises ei ole tehtud mitte mingisuguseid märkimisväärseid edusamme; märgib, et kohtusüsteem on siiani suuremalt jaolt võimetu õigust mõistma ja ohvritele hüvitist pakkuma;

| 14. | väljendab muret selle üle, et inimõiguste aktivisti Floribert Chebeya mõrvarid on kohtuotsusele vaatamata endiselt vabaduses; nõuab tungivalt et Kongo DV kohtusüsteem võtaks arvesse Chebeya lese apellatsiooni kõnealuse kohtuotsuse peale ning määraks kindlaks apellatsioonimenetluse kuupäeva; |
| --- | --- |

14.

väljendab muret selle üle, et inimõiguste aktivisti Floribert Chebeya mõrvarid on kohtuotsusele vaatamata endiselt vabaduses; nõuab tungivalt et Kongo DV kohtusüsteem võtaks arvesse Chebeya lese apellatsiooni kõnealuse kohtuotsuse peale ning määraks kindlaks apellatsioonimenetluse kuupäeva;

| 15. | kutsub Kongo DV ametivõime sõnavabaduse nimel üles mitte otseselt või kaudselt takistama kõnealust teemat käsitleva režissöör Thierry Micheli dokumentaalfilmi levitamist Kongo DVs; |
| --- | --- |

15.

kutsub Kongo DV ametivõime sõnavabaduse nimel üles mitte otseselt või kaudselt takistama kõnealust teemat käsitleva režissöör Thierry Micheli dokumentaalfilmi levitamist Kongo DVs;

| 16. | nõuab, et Kongo DV valitsus pühenduks otsusekindlalt kõiki inimõigusi, sh sõna- ja arvamusvabadust ning kogunemis- ja usuvabadust austavale poliitikale, ning teeks lõpu soo või seksuaalse sättumuse alusel toimuvale diskrimineerimisele; rõhutab, kui oluline on edendada õigusriiki, head valitsemistava ja võitlust korruptsiooni vastu ning kontrolli julgeolekuteenistuste üle; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et Kongo DV valitsus pühenduks otsusekindlalt kõiki inimõigusi, sh sõna- ja arvamusvabadust ning kogunemis- ja usuvabadust austavale poliitikale, ning teeks lõpu soo või seksuaalse sättumuse alusel toimuvale diskrimineerimisele; rõhutab, kui oluline on edendada õigusriiki, head valitsemistava ja võitlust korruptsiooni vastu ning kontrolli julgeolekuteenistuste üle;

| 17. | kutsub Kongo DV praegust valitsust üles tegema riigi tasandil lisapingutusi, et tagada õigusriigi põhimõtte järgimine ning Kongo kodanike turvalisus kogu Kongo DV territooriumil; palub peaministril kui valitsuse riigi rahanduse eest vastutaval isikul tagada, et finantsjuhtimise kõrgeimate standardite ning nõuetekohaste eelarvemenetluste järgimine muutuks Kongo DV valitsuse jaoks otsuste tegemisel tavapäraseks; |
| --- | --- |

17.

kutsub Kongo DV praegust valitsust üles tegema riigi tasandil lisapingutusi, et tagada õigusriigi põhimõtte järgimine ning Kongo kodanike turvalisus kogu Kongo DV territooriumil; palub peaministril kui valitsuse riigi rahanduse eest vastutaval isikul tagada, et finantsjuhtimise kõrgeimate standardite ning nõuetekohaste eelarvemenetluste järgimine muutuks Kongo DV valitsuse jaoks otsuste tegemisel tavapäraseks;

| 18. | märgib, et naiste diskrimineerimine, mis takistab naistel täiel määral poliitikas osaleda, jätkub sellest hoolimata, et põhiseaduses on sätestatud sooline võrdõiguslikkus ning naiste ja meeste võrdse esindatuse põhimõtte järgimine eri otsustusorganite puhul; soovitab võtta kasutusele kõik vajalikud meetmed, et kindlustada naiste kaasamine poliitikasse, ja muuta valimisseadust, et tagada naiste ja meeste võrdse esindatuse põhimõtte järgimine; |
| --- | --- |

18.

märgib, et naiste diskrimineerimine, mis takistab naistel täiel määral poliitikas osaleda, jätkub sellest hoolimata, et põhiseaduses on sätestatud sooline võrdõiguslikkus ning naiste ja meeste võrdse esindatuse põhimõtte järgimine eri otsustusorganite puhul; soovitab võtta kasutusele kõik vajalikud meetmed, et kindlustada naiste kaasamine poliitikasse, ja muuta valimisseadust, et tagada naiste ja meeste võrdse esindatuse põhimõtte järgimine;

| 19. | väljendab heameelt INECi sekretariaadi 6. juuni 2012. aasta pressiteates avalikustatud otsuse N 019/CEN/BUR/12 üle, millega kehtestati provintsi-, linna-, munitsipaal- ja kohalike valimiste muudetud ajakava, mis pikendab valimistsüklit 2014. aastani; |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt INECi sekretariaadi 6. juuni 2012. aasta pressiteates avalikustatud otsuse N 019/CEN/BUR/12 üle, millega kehtestati provintsi-, linna-, munitsipaal- ja kohalike valimiste muudetud ajakava, mis pikendab valimistsüklit 2014. aastani;

| 20. | palub INECil esitada korralduskava ja eelarvekava, milles oleks selgelt kavandatud eelseisvate valimiste korraldus; palub esitada need kavad heakskiitmiseks kõigile parteidele ja kodanikuühiskonnale; |
| --- | --- |

20.

palub INECil esitada korralduskava ja eelarvekava, milles oleks selgelt kavandatud eelseisvate valimiste korraldus; palub esitada need kavad heakskiitmiseks kõigile parteidele ja kodanikuühiskonnale;

| 21. | palub enamuse moodustava presidendipartei liikmetel, opositsioonil, riigi haldusasutustel, kodanikuühiskonnal ja Kongo DV elanikkonnal üldiselt tagada, et muudetud valimiste ajakavas ajavahemikuks 2012–2014 ette nähtud eelseisvad valimised oleksid läbipaistvad, usutavad ja usaldusväärsed ning et austataks inimõigusi ja põhivabadusi; |
| --- | --- |

21.

palub enamuse moodustava presidendipartei liikmetel, opositsioonil, riigi haldusasutustel, kodanikuühiskonnal ja Kongo DV elanikkonnal üldiselt tagada, et muudetud valimiste ajakavas ajavahemikuks 2012–2014 ette nähtud eelseisvad valimised oleksid läbipaistvad, usutavad ja usaldusväärsed ning et austataks inimõigusi ja põhivabadusi;

| 22. | ergutab komisjoni ja liikmesriike tegema Kongo DV valimisprotsessile ette nähtud ELi valimisabi sõltuvaks valimiste ELi vaatlusmissiooni soovituste tegelikust rakendamisest; |
| --- | --- |

22.

ergutab komisjoni ja liikmesriike tegema Kongo DV valimisprotsessile ette nähtud ELi valimisabi sõltuvaks valimiste ELi vaatlusmissiooni soovituste tegelikust rakendamisest;

| 23. | rõhutab, et riigi julgeoleku- ja humanitaarolukord ohustab endiselt piirkonna stabiilsust, ning toonitab, et Kongo DV pikaajalise arengu eeltingimuseks on rahu, turvalisus, demokraatia ja hea valitsemistava; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et riigi julgeoleku- ja humanitaarolukord ohustab endiselt piirkonna stabiilsust, ning toonitab, et Kongo DV pikaajalise arengu eeltingimuseks on rahu, turvalisus, demokraatia ja hea valitsemistava;

| 24. | nõuab, et Kongo DV parlament kaasataks kaevandussektori järelevalvesse ja et kaalutaks sõltumatu uurimise korraldamist, mille abil tagada kaevandussektori tegevuse läbipaistvus; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et Kongo DV parlament kaasataks kaevandussektori järelevalvesse ja et kaalutaks sõltumatu uurimise korraldamist, mille abil tagada kaevandussektori tegevuse läbipaistvus;

| 25. | toetab tsiviilelanikkonna kaitsmise huvides ÜRO inimõiguste nõukogu Kongo DV eriraportööri nimetamist ning Monusco mandaadi uuendamist; |
| --- | --- |

25.

toetab tsiviilelanikkonna kaitsmise huvides ÜRO inimõiguste nõukogu Kongo DV eriraportööri nimetamist ning Monusco mandaadi uuendamist;

| 26. | kutsub Kongo ametivõime üles võimalikult kiiresti ratifitseerima demokraatiat, valimisi ja valitsemistava käsitleva Aafrika harta; |
| --- | --- |

26.

kutsub Kongo ametivõime üles võimalikult kiiresti ratifitseerima demokraatiat, valimisi ja valitsemistava käsitleva Aafrika harta;

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Aafrika Liidule, Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide valitsustele, ÜRO inimõiguste nõukogule ning Kongo Demokraatliku Vabariigi ametivõimudele. |
| --- | --- |

27.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Aafrika Liidule, Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide valitsustele, ÜRO inimõiguste nõukogule ning Kongo Demokraatliku Vabariigi ametivõimudele.

---

Neljapäev, 14. juuni 2012

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/68 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/68

---

Neljapäev, 14. juuni 2012Üldsusega konsulteerimine ja selle kättesaadavus kõigis ELi keeltes

P7_TA(2012)0256

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon avalike konsultatsioonide ja nende kättesaadavuse kohta kõigis liidu keeltes (2012/2676(RSP))

2013/C 332 E/12

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2010. aasta teatist aruka reguleerimise kohta Euroopa Liidus (COM(2010)0543), mille kohaselt komisjon vaatab 2011. aastal läbi oma konsulteerimispoliitika, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2010. aasta teatist aruka reguleerimise kohta Euroopa Liidus (COM(2010)0543), mille kohaselt komisjon vaatab 2011. aastal läbi oma konsulteerimispoliitika,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist pealkirjaga „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest”” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist pealkirjaga „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest”” (COM(2011)0206),

| — | võttes arvesse 3.–4. oktoobril 2011 toimunud ühtse turu foorumil vastu võetud Krakówi deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3.–4. oktoobril 2011 toimunud ühtse turu foorumil vastu võetud Krakówi deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 14. märtsil 2011 komisjonile esitatud kirjalikku küsimust teemal „Komisjoni teavitusstrateegia. Avalike konsultatsioonide keeled” (E-002327/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. märtsil 2011 komisjonile esitatud kirjalikku küsimust teemal „Komisjoni teavitusstrateegia. Avalike konsultatsioonide keeled” (E-002327/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku nimetada 2013. aasta Euroopa kodanike aastaks, et tõsta inimeste teadlikkust ELi kodakondsusega kaasnevatest hüvedest ja õigustest ning innustada neid aktiivselt osalema liidu poliitika kujundamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku nimetada 2013. aasta Euroopa kodanike aastaks, et tõsta inimeste teadlikkust ELi kodakondsusega kaasnevatest hüvedest ja õigustest ning innustada neid aktiivselt osalema liidu poliitika kujundamisel;

| B. | arvestades, et puudega inimeste raskused on suuremad, kuna nad vajavad neile kättesaadavaid suhtlusvorme; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et puudega inimeste raskused on suuremad, kuna nad vajavad neile kättesaadavaid suhtlusvorme;

| C. | arvestades, et avalikkuse kaasamine on demokraatliku valitsemistava keskne komponent, arvestades, et hästi läbimõeldud ja edastatud avalikud konsultatsioonid on üks peamisi vahendeid ELi läbipaistvuspoliitika realiseerimiseks ning arvestades, et siiani ei ole nende potentsiaali kodanike ja ELi vahelise suhtlus- ja teabelõhe ületamiseks täiel määral ära kasutatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et avalikkuse kaasamine on demokraatliku valitsemistava keskne komponent, arvestades, et hästi läbimõeldud ja edastatud avalikud konsultatsioonid on üks peamisi vahendeid ELi läbipaistvuspoliitika realiseerimiseks ning arvestades, et siiani ei ole nende potentsiaali kodanike ja ELi vahelise suhtlus- ja teabelõhe ületamiseks täiel määral ära kasutatud;

| 1. | kutsub komisjoni üles otsima aktiivselt võimalusi tavakodanikega suhtlemiseks, kasutades selleks täiel määral ära olemasolevaid suhtluskanaleid konsultatsioonimaterjalide üldsusele jaotamiseks ja konsultatsioonide sihipäraseks läbiviimiseks koostöös valitsusväliste organisatsioonide ja muude sidusrühmadega; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni üles otsima aktiivselt võimalusi tavakodanikega suhtlemiseks, kasutades selleks täiel määral ära olemasolevaid suhtluskanaleid konsultatsioonimaterjalide üldsusele jaotamiseks ja konsultatsioonide sihipäraseks läbiviimiseks koostöös valitsusväliste organisatsioonide ja muude sidusrühmadega;

| 2. | nõuab tungivalt komisjonilt selle tagamist, et täielikult tunnustatakse ja järgitakse kõigi liidu kodanike õigust pöörduda ELi institutsioonide poole kõigis ELi ametlikes keeltes, tagades selleks avalike konsultatsioonide kättesaadavuse kõigis ELi ametlikes keeltes, kõigi konsultatsioonide võrdse käsitlemise ning selle, et konsultatsioonide vahel ei toimu keelelist diskrimineerimist; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt komisjonilt selle tagamist, et täielikult tunnustatakse ja järgitakse kõigi liidu kodanike õigust pöörduda ELi institutsioonide poole kõigis ELi ametlikes keeltes, tagades selleks avalike konsultatsioonide kättesaadavuse kõigis ELi ametlikes keeltes, kõigi konsultatsioonide võrdse käsitlemise ning selle, et konsultatsioonide vahel ei toimu keelelist diskrimineerimist;

| 3. | palub komisjonil tagada kõigi konsultatsioonide mõistetavus tavakodanikele ja nende läbiviimine piisavalt pika aja jooksul, et võimaldada arvukamat osalemist; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil tagada kõigi konsultatsioonide mõistetavus tavakodanikele ja nende läbiviimine piisavalt pika aja jooksul, et võimaldada arvukamat osalemist;

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks puudega isikutele õiguse olla konsulteeritud neile kättesaadaval kujul; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks puudega isikutele õiguse olla konsulteeritud neile kättesaadaval kujul;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/69 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/69

---

Neljapäev, 14. juuni 2012Olukord Tiibetis

P7_TA(2012)0257

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Tiibetis (2012/2685(RSP))

2013/C 332 E/13

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina ja Tiibeti kohta, eelkõige 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni (1) ja 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina ja Tiibeti kohta, eelkõige 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni (1) ja 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni (2),

| — | võttes arvesse oma varasemat, 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Tiibeti eksiilvalitsuse valimiste keelustamise kohta Nepalis (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemat, 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Tiibeti eksiilvalitsuse valimiste keelustamise kohta Nepalis (3),

| — | võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklit 36, millega tagatakse kõikidele kodanikele usuvabaduse õigus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklit 36, millega tagatakse kõikidele kodanikele usuvabaduse õigus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et inimõiguste ning identiteedi-, kultuuri-, usu- ja ühinemisvabaduse austamine on Euroopa Liidu ja tema välispoliitika aluspõhimõte; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste ning identiteedi-, kultuuri-, usu- ja ühinemisvabaduse austamine on Euroopa Liidu ja tema välispoliitika aluspõhimõte;

| B. | arvestades, et EL tõstatas Tiibeti vähemuse õiguste küsimuse ELi ja Hiina inimõigustealase dialoogi 31. voorus, mis toimus 29. mail 2012. aastal Brüsselis; arvestades, et ELi ja Hiina inimõigustealane dialoog ei ole tiibetlaste inimõiguste olukorda märkimisväärselt parandanud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL tõstatas Tiibeti vähemuse õiguste küsimuse ELi ja Hiina inimõigustealase dialoogi 31. voorus, mis toimus 29. mail 2012. aastal Brüsselis; arvestades, et ELi ja Hiina inimõigustealane dialoog ei ole tiibetlaste inimõiguste olukorda märkimisväärselt parandanud;

| C. | arvestades, et Tema Pühaduse dalai-laama esindajad on pöördunud Hiina Rahvavabariigi valitsuse poole, et leida Tiibeti küsimusele rahumeelne ja mõlemale poolele kasulik lahendus; arvestades, et kahe poole vahelised kõnelused ei ole andnud konkreetseid tulemusi ning on praegu peatatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Tema Pühaduse dalai-laama esindajad on pöördunud Hiina Rahvavabariigi valitsuse poole, et leida Tiibeti küsimusele rahumeelne ja mõlemale poolele kasulik lahendus; arvestades, et kahe poole vahelised kõnelused ei ole andnud konkreetseid tulemusi ning on praegu peatatud;

| D. | arvestades, et Hiina Rahvavabariigi ametivõimud kasutasid 2008. aastal Tiibeti protestide mahasurumiseks ebaproportsionaalset jõudu ning on sellest ajast saadik kehtestanud sõna-, ühinemis- ja usuvabadust piiravaid julgeolekumeetmeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Hiina Rahvavabariigi ametivõimud kasutasid 2008. aastal Tiibeti protestide mahasurumiseks ebaproportsionaalset jõudu ning on sellest ajast saadik kehtestanud sõna-, ühinemis- ja usuvabadust piiravaid julgeolekumeetmeid;

| E. | arvestades, et 2008. aasta protestide käigus võis hukkuda üle 200 inimese ja kinni peeti eri andmetel 4 434 kuni 6 500 või enam inimest ning 2010. aasta lõpul oli Tiibetis teadaolevalt 831 poliitvangi, kellest 360 olid kohtulikult süüdi mõistetud ning 12 kandsid eluaegset karistust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2008. aasta protestide käigus võis hukkuda üle 200 inimese ja kinni peeti eri andmetel 4 434 kuni 6 500 või enam inimest ning 2010. aasta lõpul oli Tiibetis teadaolevalt 831 poliitvangi, kellest 360 olid kohtulikult süüdi mõistetud ning 12 kandsid eluaegset karistust;

| F. | arvestades, et teadaolevalt kasutavad Hiina Rahvavabariigi võimud Tiibeti vanglates tunnistuste väljapressimiseks piinamist, sh peksmist, elektrišokki, pikaajalist üksikvangistust, näljutamist ja muid sarnaseid meetmeid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et teadaolevalt kasutavad Hiina Rahvavabariigi võimud Tiibeti vanglates tunnistuste väljapressimiseks piinamist, sh peksmist, elektrišokki, pikaajalist üksikvangistust, näljutamist ja muid sarnaseid meetmeid;

| G. | arvestades, et 2009. aastast alates on teadaolevalt 38 tiibetlast (enamasti mungad või nunnad) end põlema süüdanud, et protesteerida Hiina piirava poliitika vastu Tiibetis ning toetada dalai-laama tagasitulekut ja usuvabaduse õigust Sichuani provintsi Aba/Ngawa maakonnas ja Tiibeti kiltmaa muudes osades; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2009. aastast alates on teadaolevalt 38 tiibetlast (enamasti mungad või nunnad) end põlema süüdanud, et protesteerida Hiina piirava poliitika vastu Tiibetis ning toetada dalai-laama tagasitulekut ja usuvabaduse õigust Sichuani provintsi Aba/Ngawa maakonnas ja Tiibeti kiltmaa muudes osades;

| H. | arvestades, et enesesüütamise mitme ohvri, nimelt Chimey Paldeni, Tenpa Darjey, Jamyang Paldeni, Lobsang Gyatso, Sona Rabyangi, Dawa Tseringi, Kelsang Wangchucki, Lobsang Kelsangi, Lobsang Kunchoki ja Tapey praegune seisukord ja asukoht on teadmata või ebaselge; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et enesesüütamise mitme ohvri, nimelt Chimey Paldeni, Tenpa Darjey, Jamyang Paldeni, Lobsang Gyatso, Sona Rabyangi, Dawa Tseringi, Kelsang Wangchucki, Lobsang Kelsangi, Lobsang Kunchoki ja Tapey praegune seisukord ja asukoht on teadmata või ebaselge;

| I. | arvestades, et Hiina Rahvavabariigi võimud pidasid kinni 11. pantšen-laama Gedhun Choekyi Nyima, keda ei ole nähtud 14. maist 1995. aastast saadik; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Hiina Rahvavabariigi võimud pidasid kinni 11. pantšen-laama Gedhun Choekyi Nyima, keda ei ole nähtud 14. maist 1995. aastast saadik;

| J. | arvestades, et tiibetlaste identiteet, keel, kultuur ja usk, mis on ajalooliselt rikka kultuuri pärand, on sattunud ohtu, kuna Tiibeti põlistele aladele asustatakse hiinlasi ning Tiibeti nomaadide traditsioonilist eluviisi püütakse välja juurida; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tiibetlaste identiteet, keel, kultuur ja usk, mis on ajalooliselt rikka kultuuri pärand, on sattunud ohtu, kuna Tiibeti põlistele aladele asustatakse hiinlasi ning Tiibeti nomaadide traditsioonilist eluviisi püütakse välja juurida;

| K. | arvestades, et EL tahab ametisse nimetada ELi inimõiguste eriesindaja, kelle volituste kindlaksmääramisega praegu tegeldakse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL tahab ametisse nimetada ELi inimõiguste eriesindaja, kelle volituste kindlaksmääramisega praegu tegeldakse;

| L. | arvestades, et Euroopa Parlamendi varasemad üleskutsed komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale arutada Hiina kolleegidega olukorda Tiibetis ei ole andnud oodatud tulemusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Parlamendi varasemad üleskutsed komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale arutada Hiina kolleegidega olukorda Tiibetis ei ole andnud oodatud tulemusi;

| 1. | kordab, et ELi ja Hiina Rahvavabariigi strateegiline partnerlus peaks rajanema ühistel põhimõtetel ja väärtustel; |
| --- | --- |

1.

kordab, et ELi ja Hiina Rahvavabariigi strateegiline partnerlus peaks rajanema ühistel põhimõtetel ja väärtustel;

| 2. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles suurendama ja tõhustama jõupingutusi, et ELi ja Hiina inimõigustealase dialoogi raames pöörata suuremat tähelepanu tiibetlaste inimõiguste olukorrale; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles suurendama ja tõhustama jõupingutusi, et ELi ja Hiina inimõigustealase dialoogi raames pöörata suuremat tähelepanu tiibetlaste inimõiguste olukorrale;

| 3. | peab sellega seoses kahetsusväärseks Hiina võimude soovimatust pidada dialoogi kaks korda aastas ning nende seisukohta kohtumiste korra ja sageduse kohta, eelkõige mis puudutab kodanikuühiskonna osakaalu tugevdamist ja kodanikuühiskonna kaasamist dialoogi; nõuab, et komisjoni asepresident ning liidu kõrge esindaja teeks kõik endast oleneva selle tagamiseks, et inimõigustealane dialoog oleks tõhusam ja tulemustele suunatud; |
| --- | --- |

3.

peab sellega seoses kahetsusväärseks Hiina võimude soovimatust pidada dialoogi kaks korda aastas ning nende seisukohta kohtumiste korra ja sageduse kohta, eelkõige mis puudutab kodanikuühiskonna osakaalu tugevdamist ja kodanikuühiskonna kaasamist dialoogi; nõuab, et komisjoni asepresident ning liidu kõrge esindaja teeks kõik endast oleneva selle tagamiseks, et inimõigustealane dialoog oleks tõhusam ja tulemustele suunatud;

| 4. | tunnustab väga olulist ja edukat demokratiseerimisprotsessi, mille Tema Pühadus dalai-laama viis läbi eksiilis elavate tiibetlaste juhtimises, ning dalai-laama poliitilise võimu ja vastutuse hiljutist üleandmist demokraatlikult valitud ja Tiibeti rahva lootusi esindavale Tiibeti eksiilvalitsuse juhile Kalon Tripale; |
| --- | --- |

4.

tunnustab väga olulist ja edukat demokratiseerimisprotsessi, mille Tema Pühadus dalai-laama viis läbi eksiilis elavate tiibetlaste juhtimises, ning dalai-laama poliitilise võimu ja vastutuse hiljutist üleandmist demokraatlikult valitud ja Tiibeti rahva lootusi esindavale Tiibeti eksiilvalitsuse juhile Kalon Tripale;

| 5. | kiidab heaks Tiibeti uute, demokraatlikult valitud poliitiliste juhtide otsuse jätkata Tema Pühaduse dalai-laama nn kesktee poliitikat, mille eesmärk on saavutada tiibetlastele Hiina Rahvavabariigis ja Hiina põhiseaduse alusel tõeline autonoomia; |
| --- | --- |

5.

kiidab heaks Tiibeti uute, demokraatlikult valitud poliitiliste juhtide otsuse jätkata Tema Pühaduse dalai-laama nn kesktee poliitikat, mille eesmärk on saavutada tiibetlastele Hiina Rahvavabariigis ja Hiina põhiseaduse alusel tõeline autonoomia;

| 6. | kiidab heaks Tema Pühaduse dalai-laama esindajate poolt 2008. aastal Tiibeti rahva tõelise autonoomia memorandumis Hiina valitsusele esitatud põhimõtted, mille alusel oleks võimalik Tiibeti küsimus reaalselt ja püsivalt lahendada; |
| --- | --- |

6.

kiidab heaks Tema Pühaduse dalai-laama esindajate poolt 2008. aastal Tiibeti rahva tõelise autonoomia memorandumis Hiina valitsusele esitatud põhimõtted, mille alusel oleks võimalik Tiibeti küsimus reaalselt ja püsivalt lahendada;

| 7. | lükkab tagasi Hiina Rahvavabariigi valitsuse väite, et teiste riikide valitsuste sidemed Tema Pühaduse dalai-laama ja Tiibeti valitud poliitiliste esindajatega ning valitsuste toetusavaldused Tiibeti küsimuse rahumeelseks lahendamiseks dialoogi ja läbirääkimiste teel on vastuolus ühe Hiina poliitikaga; |
| --- | --- |

7.

lükkab tagasi Hiina Rahvavabariigi valitsuse väite, et teiste riikide valitsuste sidemed Tema Pühaduse dalai-laama ja Tiibeti valitud poliitiliste esindajatega ning valitsuste toetusavaldused Tiibeti küsimuse rahumeelseks lahendamiseks dialoogi ja läbirääkimiste teel on vastuolus ühe Hiina poliitikaga;

| 8. | kutsub Hiina Rahvavabariigi ametivõime üles andma Tiibeti ajaloolisele territooriumile tegeliku autonoomia; |
| --- | --- |

8.

kutsub Hiina Rahvavabariigi ametivõime üles andma Tiibeti ajaloolisele territooriumile tegeliku autonoomia;

| 9. | väljendab pettumust selle üle, et Hiina Rahvavabariigi valitsus ei ole 2010. aasta jaanuarist saadik soovinud jätkata dialoogi Tema Pühaduse dalai-laama esindajatega, ning ärgitab Hiina ametivõime alustama Tiibeti eksiilvalitsuse esindajatega sisukat arutelu Tiibeti tuleviku üle; |
| --- | --- |

9.

väljendab pettumust selle üle, et Hiina Rahvavabariigi valitsus ei ole 2010. aasta jaanuarist saadik soovinud jätkata dialoogi Tema Pühaduse dalai-laama esindajatega, ning ärgitab Hiina ametivõime alustama Tiibeti eksiilvalitsuse esindajatega sisukat arutelu Tiibeti tuleviku üle;

| 10. | nõuab, et Hiina Rahvavabariigi ametivõimud austaksid tiibetlaste sõna-, ühinemis- ja usuvabadust; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et Hiina Rahvavabariigi ametivõimud austaksid tiibetlaste sõna-, ühinemis- ja usuvabadust;

| 11. | nõuab tungivalt, et Hiina Rahvavabariigi ametivõimud lubaksid 2008. aasta protestide ja nende järelsündmuste sõltumatut rahvusvahelist uurimist, ning nõuab poliitvangide vabastamist; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et Hiina Rahvavabariigi ametivõimud lubaksid 2008. aasta protestide ja nende järelsündmuste sõltumatut rahvusvahelist uurimist, ning nõuab poliitvangide vabastamist;

| 12. | mõistab hukka vahistatud isikute igasuguse piinamise ning palub, et Hiina Rahvavabariigi ametivõimud lubaksid Tiibeti vanglate ja kinnipidamisasutuste rahvusvahelist sõltumatut kontrollimist; |
| --- | --- |

12.

mõistab hukka vahistatud isikute igasuguse piinamise ning palub, et Hiina Rahvavabariigi ametivõimud lubaksid Tiibeti vanglate ja kinnipidamisasutuste rahvusvahelist sõltumatut kontrollimist;

| 13. | mõistab taas hukka Hiina ametivõimude jätkuvad survemeetmed Tiibeti kloostrite vastu ning palub Hiina valitsusel tagada Tiibeti rahvale ja kõikidele oma kodanikele usuvabadus; |
| --- | --- |

13.

mõistab taas hukka Hiina ametivõimude jätkuvad survemeetmed Tiibeti kloostrite vastu ning palub Hiina valitsusel tagada Tiibeti rahvale ja kõikidele oma kodanikele usuvabadus;

| 14. | nõuab, et Hiina ametivõimud avalikustaksid teabe kõikide Tiibeti enesesüütamise ohvrite saatuse ja asukoha kohta; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et Hiina ametivõimud avalikustaksid teabe kõikide Tiibeti enesesüütamise ohvrite saatuse ja asukoha kohta;

| 15. | kordab oma üleskutset, et Hiina võimud avalikustaksid teabe 11. pantšen-laama Chedun Choekyi Nyima saatuse ja asukoha kohta; |
| --- | --- |

15.

kordab oma üleskutset, et Hiina võimud avalikustaksid teabe 11. pantšen-laama Chedun Choekyi Nyima saatuse ja asukoha kohta;

| 16. | kutsub Hiina ametivõime üles järgima tiibetlaste keelelisi, kultuurilisi, usulisi ja muid põhivabadusi ning mitte rakendama asustuspoliitikat, mis põlistel Tiibeti aladel soosib hiinlasi ja seab ebasoodsamasse olukorda tiibetlased, ega sundima Tiibeti nomaade loobuma oma traditsioonilisest eluviisist; |
| --- | --- |

16.

kutsub Hiina ametivõime üles järgima tiibetlaste keelelisi, kultuurilisi, usulisi ja muid põhivabadusi ning mitte rakendama asustuspoliitikat, mis põlistel Tiibeti aladel soosib hiinlasi ja seab ebasoodsamasse olukorda tiibetlased, ega sundima Tiibeti nomaade loobuma oma traditsioonilisest eluviisist;

| 17. | kutsub Hiina ametivõime üles tühistama kõik piirangud ning võimaldama sõltumatule meediale, ajakirjanikele ja inimõiguste olukorra vaatlejatele takistamatut juurdepääsu ja liikumisvabadust kõikjal Tiibetis; |
| --- | --- |

17.

kutsub Hiina ametivõime üles tühistama kõik piirangud ning võimaldama sõltumatule meediale, ajakirjanikele ja inimõiguste olukorra vaatlejatele takistamatut juurdepääsu ja liikumisvabadust kõikjal Tiibetis;

| 18. | kutsub ELi inimõiguste eriesindajat üles, kui ta on ametisse määratud, koostama korrapäraseid aruandeid inimõiguste olukorra kohta Hiina Rahvavabariigis, eelkõige seoses Tiibetiga; |
| --- | --- |

18.

kutsub ELi inimõiguste eriesindajat üles, kui ta on ametisse määratud, koostama korrapäraseid aruandeid inimõiguste olukorra kohta Hiina Rahvavabariigis, eelkõige seoses Tiibetiga;

| 19. | nõuab, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nimetaks ametisse erikoordinaatori, kelle ülesandeks oleks korrapäraselt teada anda olukorrast Tiibetis, et edendada Tiibeti rahva inimõiguste austamist, sh nende õigust säilitada ja arendada oma eriomast identiteeti ning selle usulisi, kultuurilisi ja keelelisi väljendusi, ning et toetada Hiina Rahvavabariigi valitsuse ja Tema Pühaduse dalai-laama esindajate vahelist konstruktiivset dialoogi ja läbirääkimisi ning anda abi Tiibeti pagulastele, eelkõige Nepalis ja Indias; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nimetaks ametisse erikoordinaatori, kelle ülesandeks oleks korrapäraselt teada anda olukorrast Tiibetis, et edendada Tiibeti rahva inimõiguste austamist, sh nende õigust säilitada ja arendada oma eriomast identiteeti ning selle usulisi, kultuurilisi ja keelelisi väljendusi, ning et toetada Hiina Rahvavabariigi valitsuse ja Tema Pühaduse dalai-laama esindajate vahelist konstruktiivset dialoogi ja läbirääkimisi ning anda abi Tiibeti pagulastele, eelkõige Nepalis ja Indias;

| 20. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles käsitlema inimõiguste olukorda Tiibetis igal Hiina Rahvavabariigi esindajatega peetaval kohtumisel; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles käsitlema inimõiguste olukorda Tiibetis igal Hiina Rahvavabariigi esindajatega peetaval kohtumisel;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile, ÜRO peasekretärile, Tiibeti eksiilvalitsusele, Tiibeti eksiilparlamendile ja Tema Pühadusele dalai-laamale. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile, ÜRO peasekretärile, Tiibeti eksiilvalitsusele, Tiibeti eksiilparlamendile ja Tema Pühadusele dalai-laamale.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0474.

(2)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 118.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0158.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/72 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/72

---

Neljapäev, 14. juuni 2012Ühtse turu akti tulevik

P7_TA(2012)0258

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon ühtse turu akti ja järgmiste sammude kohta majanduskasvuks (2012/2663(RSP))

2013/C 332 E/14

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist pealkirjaga „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ”(COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist pealkirjaga „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ”(COM(2011)0206),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2010. aasta teatist pealkirjaga „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus. 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2010. aasta teatist pealkirjaga „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus. 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks” (COM(2010)0608),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 24. veebruari 2012. aasta töödokumenti pealkirjaga „Ühtse turu tulemuslikkuse suurendamine: iga-aastane valitsemistavade kontroll 2011”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 24. veebruari 2012. aasta töödokumenti pealkirjaga „Ühtse turu tulemuslikkuse suurendamine: iga-aastane valitsemistavade kontroll 2011”,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 16. augusti 2011. aasta töödokumenti „Ühtne turg läbi inimeste silmade: kodanike ja ettevõtjate 20 põhimuret” (SEC(2011)1003), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 16. augusti 2011. aasta töödokumenti „Ühtne turg läbi inimeste silmade: kodanike ja ettevõtjate 20 põhimuret” (SEC(2011)1003),

| — | võttes arvesse konkurentsinõukogu 10. detsembri 2010. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konkurentsinõukogu 10. detsembri 2010. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele (1),

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni ühtse turu kohta ettevõtluse ja majanduskasvu edendajana (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni ühtse turu kohta ettevõtluse ja majanduskasvu edendajana (2),

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni ühtse turu kohta Euroopa kodanikele (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni ühtse turu kohta Euroopa kodanikele (3),

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni juhtimise ja partnerluse kohta ühtsel turul (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni juhtimise ja partnerluse kohta ühtsel turul (4),

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Krakowis (Poola) 3.–4. oktoobril 2011 toimunud ühtse turu foorumi tulemuste kohta (5) ning Euroopa Ülemkogu 23. oktoobri 2011. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Krakowis (Poola) 3.–4. oktoobril 2011 toimunud ühtse turu foorumi tulemuste kohta (5) ning Euroopa Ülemkogu 23. oktoobri 2011. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa ühtne turg on toonud äärmiselt palju kasu Euroopa kodanikele, avades samas uusi laienemisvõimalusi Euroopa ettevõtetele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa ühtne turg on toonud äärmiselt palju kasu Euroopa kodanikele, avades samas uusi laienemisvõimalusi Euroopa ettevõtetele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele;

| B. | arvestades, et ühtne turg on peamine majanduskasvu ja tööhõive edendaja Euroopa Liidus; arvestades, et paljudes valdkondades ei ole Euroopa kodanikud saanud veel ühtsest turust täielikku kasu, ning arvestades, et on vaja uusi stiimuleid eeskätt kogu Euroopat hõlmava tõhusa tööjõu liikuvuse tagamiseks, koos sellega kaasneva sotsiaalse ühtekuuluvusega, ja piiriüleste ostu-müügitehingute edendamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühtne turg on peamine majanduskasvu ja tööhõive edendaja Euroopa Liidus; arvestades, et paljudes valdkondades ei ole Euroopa kodanikud saanud veel ühtsest turust täielikku kasu, ning arvestades, et on vaja uusi stiimuleid eeskätt kogu Euroopat hõlmava tõhusa tööjõu liikuvuse tagamiseks, koos sellega kaasneva sotsiaalse ühtekuuluvusega, ja piiriüleste ostu-müügitehingute edendamiseks;

| C. | arvestades, et ühtset turgu ei tohiks pidada teistest horisontaalsetest poliitikavaldkondadest, eelkõige tervishoiu-, sotsiaal- ja tarbijakaitsepoliitikast, tööõigusest, keskkonnapoliitikast, säästvast arengust ja välispoliitikast eraldiseisvaks; arvestades, et strateegia „Euroopa 2020” konkreetseks rakendamiseks on tarvis täielikult väljaarendatud lähenemisviisi ühtse turu süvendamisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühtset turgu ei tohiks pidada teistest horisontaalsetest poliitikavaldkondadest, eelkõige tervishoiu-, sotsiaal- ja tarbijakaitsepoliitikast, tööõigusest, keskkonnapoliitikast, säästvast arengust ja välispoliitikast eraldiseisvaks; arvestades, et strateegia „Euroopa 2020” konkreetseks rakendamiseks on tarvis täielikult väljaarendatud lähenemisviisi ühtse turu süvendamisele;

| D. | arvestades, et praegune majanduslangus ja protektsionistliku majandusliku suhtumise taasteke liikmesriikides on seadnud ohtu Euroopa integratsiooniprotsessi mõned kõige nähtavamad tulemused, mis tähendab seda, et teenuste direktiiviga algselt seatud eesmärgid tuleb saavutada, hoidudes samas traditsioonilisi majandussektoreid kahjustamast; arvestades, et rohkem kui kunagi varem on ühtne turg, mis annaks konkreetse vastuse praegusele pikaleveninud kriisile, praegu vajalik Euroopa majanduse taaselustamiseks ning Euroopa projekti püsiva elujõulisuse tagamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et praegune majanduslangus ja protektsionistliku majandusliku suhtumise taasteke liikmesriikides on seadnud ohtu Euroopa integratsiooniprotsessi mõned kõige nähtavamad tulemused, mis tähendab seda, et teenuste direktiiviga algselt seatud eesmärgid tuleb saavutada, hoidudes samas traditsioonilisi majandussektoreid kahjustamast; arvestades, et rohkem kui kunagi varem on ühtne turg, mis annaks konkreetse vastuse praegusele pikaleveninud kriisile, praegu vajalik Euroopa majanduse taaselustamiseks ning Euroopa projekti püsiva elujõulisuse tagamiseks;

| E. | arvestades, et liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel tuleks kokku leppida siduvas ajakavas ja konkreetsetes meetmetes, mis on vajalikud ühtset turgu käsitlevate õigusaktide jõustamiseks ning kõigi põhjendamatute takistuste kõrvaldamiseks kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumise teelt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel tuleks kokku leppida siduvas ajakavas ja konkreetsetes meetmetes, mis on vajalikud ühtset turgu käsitlevate õigusaktide jõustamiseks ning kõigi põhjendamatute takistuste kõrvaldamiseks kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumise teelt;

| F. | arvestades, et liikmesriigid ja ELi institutsioonid peaksid keskenduma oluliste majandusarengut käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisele ja kohesele rakendamisele, seades prioriteediks noorte tööpuudusega tegelemise ja bürokraatia vähendamise; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriigid ja ELi institutsioonid peaksid keskenduma oluliste majandusarengut käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisele ja kohesele rakendamisele, seades prioriteediks noorte tööpuudusega tegelemise ja bürokraatia vähendamise;

I.   
  Sissejuhatus

| 1. | rõhutab, et ELi majanduskasvu tegevuskava keskmes peaks olema ühtse turu tugevdamine ja selle toetamine õige majandusjuhtimisega, ja nõuab, et ühtse turu väljakujundamine tuleb otsustavalt ja kiiresti lõpule viia, võttes vajalikul määral arvesse majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõõdet; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et ELi majanduskasvu tegevuskava keskmes peaks olema ühtse turu tugevdamine ja selle toetamine õige majandusjuhtimisega, ja nõuab, et ühtse turu väljakujundamine tuleb otsustavalt ja kiiresti lõpule viia, võttes vajalikul määral arvesse majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõõdet;

| 2. | toonitab ühtse turu akti ning jätkusuutliku, aruka ja kaasava majanduskasvu „kaheteistkümne vahendi” kindlaksmääramise strateegilist tähtsust ühtse turu terviklikul ja tasakaalustatud tugevdamisel; rõhutab, et ühtse turu akt on laialdase sidusrühmadega toimunud ja institutsioonidevahelise konsultatsiooniprotsessi tulemus; |
| --- | --- |

2.

toonitab ühtse turu akti ning jätkusuutliku, aruka ja kaasava majanduskasvu „kaheteistkümne vahendi” kindlaksmääramise strateegilist tähtsust ühtse turu terviklikul ja tasakaalustatud tugevdamisel; rõhutab, et ühtse turu akt on laialdase sidusrühmadega toimunud ja institutsioonidevahelise konsultatsiooniprotsessi tulemus;

| 3. | on seisukohal, et esikohale tuleks seada ühtse turu akti 12 prioriteetse põhimeetme vastuvõtmine, eelkõige nende meetmete, mis edendavad digitaalse ühtse turu lõplikku väljakujundamist, võimaluse korral enne 2012. aasta lõppu; palub komisjonil aidata liikmesriikidel tagada põhimeetmete rakendamine, võttes eesmärgiks nende varase ülevõtmise enne kehtestatud tähtaega; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et esikohale tuleks seada ühtse turu akti 12 prioriteetse põhimeetme vastuvõtmine, eelkõige nende meetmete, mis edendavad digitaalse ühtse turu lõplikku väljakujundamist, võimaluse korral enne 2012. aasta lõppu; palub komisjonil aidata liikmesriikidel tagada põhimeetmete rakendamine, võttes eesmärgiks nende varase ülevõtmise enne kehtestatud tähtaega;

| 4. | usub, et on vaja hoida ühtse turu akti osas saavutatud tempot, ning teeb seetõttu ettepaneku, et ühtse turu akt peaks olema jooksev programm, mida ajakohastatakse ja vaadatakse läbi igal aastal; tervitab komisjoni kava täiustada veelgi ühtse turu toimimist, analüüsides enne 2012. aasta lõppu ühtse turu aktiga saavutatud edusamme, eesmärgiga edendada majanduskasvu ja parandada ühtse turu juhtimist; tuletab meelde, et ühtse turu akt peaks käsitlema ka ELi sotsiaalmajanduslikke probleeme ja töötama kodanike teenistuses oleva turu suunas; |
| --- | --- |

4.

usub, et on vaja hoida ühtse turu akti osas saavutatud tempot, ning teeb seetõttu ettepaneku, et ühtse turu akt peaks olema jooksev programm, mida ajakohastatakse ja vaadatakse läbi igal aastal; tervitab komisjoni kava täiustada veelgi ühtse turu toimimist, analüüsides enne 2012. aasta lõppu ühtse turu aktiga saavutatud edusamme, eesmärgiga edendada majanduskasvu ja parandada ühtse turu juhtimist; tuletab meelde, et ühtse turu akt peaks käsitlema ka ELi sotsiaalmajanduslikke probleeme ja töötama kodanike teenistuses oleva turu suunas;

| 5. | on seisukohal, et järgmised sammud prioriteetsete meetmete osas peaksid põhinema ühtse turu akti kaheteistkümnel majanduskasvu edendaval vahendil, eesmärgiga koondada poliitilist tähelepanu, tagada konsensus tasakaalustatud arengu küsimuses ning süvendada ja tänapäevastada ühtset turgu, pöörates erilist tähelepanu hüvedele, mida see annab tarbijatele ja äritegevusele; on seisukohal, et ühtne turg peaks samuti säilitama sotsiaalse heaolu ning tagama õiglased töötingimused; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et järgmised sammud prioriteetsete meetmete osas peaksid põhinema ühtse turu akti kaheteistkümnel majanduskasvu edendaval vahendil, eesmärgiga koondada poliitilist tähelepanu, tagada konsensus tasakaalustatud arengu küsimuses ning süvendada ja tänapäevastada ühtset turgu, pöörates erilist tähelepanu hüvedele, mida see annab tarbijatele ja äritegevusele; on seisukohal, et ühtne turg peaks samuti säilitama sotsiaalse heaolu ning tagama õiglased töötingimused;

| 6. | palub komisjonil esitada 2013. aasta kevadel asjaomased põhjalikud ettepanekud; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil esitada 2013. aasta kevadel asjaomased põhjalikud ettepanekud;

II.   
  Ühtse turu juhtimine

| 7. | kordab, et ühtse turu usaldusväärsuse – ja selle suhtes tuntava usalduse – taastamiseks on tarvis Euroopa institutsioonide tugevat juhtimist ja liikmesriikide poliitilist omalust; |
| --- | --- |

7.

kordab, et ühtse turu usaldusväärsuse – ja selle suhtes tuntava usalduse – taastamiseks on tarvis Euroopa institutsioonide tugevat juhtimist ja liikmesriikide poliitilist omalust;

| 8. | rõhutab, et eeskirjade puudulik ja hiline ülevõtmine ning ebapiisav rakendamine ja jõustamine takistab kodanikel ja ettevõtjatel kasutada täiel määral ühtse turu eeliseid; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et eeskirjade puudulik ja hiline ülevõtmine ning ebapiisav rakendamine ja jõustamine takistab kodanikel ja ettevõtjatel kasutada täiel määral ühtse turu eeliseid;

| 9. | kordab vajadust vähendada 2012. aasta lõpuks ühtse turu direktiivide ülevõtmise puudujääki 0,5 %ni nii pooleliolevate kui ka valesti üle võetud direktiivide osas; |
| --- | --- |

9.

kordab vajadust vähendada 2012. aasta lõpuks ühtse turu direktiivide ülevõtmise puudujääki 0,5 %ni nii pooleliolevate kui ka valesti üle võetud direktiivide osas;

| 10. | toonitab vajadust paremate ELi õigusaktide järele, mille arv oleks väiksem; kutsub seetõttu komisjoni üles eelistama, kui see on asjakohane ja peamiselt siis, kui ELi õigusaktide rakendamisel ei ole vaja täiendavalt teostada kaalutlusõigust, ühtse turu reguleerimisel õigusvahendina määrusi direktiividele, kuna neil on selged eelised tõhususe ja mõjususe osas ning nad loovad võrdsed võimalused kodanikele ning ettevõtjatele ja neil on suurem eraõiguse kaudu täitmise potentsiaal; |
| --- | --- |

10.

toonitab vajadust paremate ELi õigusaktide järele, mille arv oleks väiksem; kutsub seetõttu komisjoni üles eelistama, kui see on asjakohane ja peamiselt siis, kui ELi õigusaktide rakendamisel ei ole vaja täiendavalt teostada kaalutlusõigust, ühtse turu reguleerimisel õigusvahendina määrusi direktiividele, kuna neil on selged eelised tõhususe ja mõjususe osas ning nad loovad võrdsed võimalused kodanikele ning ettevõtjatele ja neil on suurem eraõiguse kaudu täitmise potentsiaal;

| 11. | kutsub komisjoni üles keskendama oma jõupingutused ühtset turgu käsitlevate õigusaktide jõustamise parandamisele, eeskätt teenuste ja kaupade sektoris, millel on kõige suurem potentsiaal majanduskasvu kiirendamiseks Euroopas; kutsub seetõttu komisjoni üles menetlema ühtse turu rikkumisi kiiresti ja otsusekindlalt; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles keskendama oma jõupingutused ühtset turgu käsitlevate õigusaktide jõustamise parandamisele, eeskätt teenuste ja kaupade sektoris, millel on kõige suurem potentsiaal majanduskasvu kiirendamiseks Euroopas; kutsub seetõttu komisjoni üles menetlema ühtse turu rikkumisi kiiresti ja otsusekindlalt;

| 12. | palub komisjonil kaaluda uuenduslike mehhanismide, näiteks teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise menetluse laiendamist uutesse valdkondadesse, et tagada ELi õiguse parem kohaldamine; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil kaaluda uuenduslike mehhanismide, näiteks teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise menetluse laiendamist uutesse valdkondadesse, et tagada ELi õiguse parem kohaldamine;

| 13. | on seisukohal, et vastavustabelid suurendavad läbipaistvust ELi õiguse kohaldamise tagamisel; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et vastavustabelid suurendavad läbipaistvust ELi õiguse kohaldamise tagamisel;

| 14. | kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma endale kohustuseks vähendada 2015. aastaks halduskoormust veel täiendava 25 % võrra ja ajakohastama oma haldusjuhtimist; |
| --- | --- |

14.

kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma endale kohustuseks vähendada 2015. aastaks halduskoormust veel täiendava 25 % võrra ja ajakohastama oma haldusjuhtimist;

| 15. | kutsub komisjoni üles töötama välja nn proportsionaalsuse testi ebaproportsionaalsete ELi õigusaktide tuvastamiseks ja kehtetuks tunnistamiseks; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles töötama välja nn proportsionaalsuse testi ebaproportsionaalsete ELi õigusaktide tuvastamiseks ja kehtetuks tunnistamiseks;

| 16. | väljendab heameelt komisjoni poolt 2011. aastal läbi viidud valitsemistavade kontrolli üle, kus käsitleti esimest korda terviklikult ühtse turu juhtimistsüklis kasutatud arvukaid vahendeid, sh siseturu tulemustabelit, Solviti aastaaruannet ja veebisaiti „Teie Euroopa”; kinnitab veelkord oma seisukohta seoses ühtsete kontaktpunktide olulisusega; kiidab komisjoni töö eest portaaliga „Teie Euroopa” ja julgustab lõpule viima selle uuendusliku vahendi väljatöötamist, mis kujutab endast olulist täiendust ühtsete kontaktpunktide võrgustikule, pakkudes ühtset väravat juurdepääsuks kogu teabele ja kõikidele abiteenustele, mida kodanikud ja ettevõtjad vajavad oma õiguste teostamiseks ühtsel turul; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt komisjoni poolt 2011. aastal läbi viidud valitsemistavade kontrolli üle, kus käsitleti esimest korda terviklikult ühtse turu juhtimistsüklis kasutatud arvukaid vahendeid, sh siseturu tulemustabelit, Solviti aastaaruannet ja veebisaiti „Teie Euroopa”; kinnitab veelkord oma seisukohta seoses ühtsete kontaktpunktide olulisusega; kiidab komisjoni töö eest portaaliga „Teie Euroopa” ja julgustab lõpule viima selle uuendusliku vahendi väljatöötamist, mis kujutab endast olulist täiendust ühtsete kontaktpunktide võrgustikule, pakkudes ühtset väravat juurdepääsuks kogu teabele ja kõikidele abiteenustele, mida kodanikud ja ettevõtjad vajavad oma õiguste teostamiseks ühtsel turul;

| 17. | julgustab komisjoni võtma viivitamata vastu tegevuskava, et kinnitada ja tugevdada teiste abiteenistuste seas veelgi SOLVITi, Teie Euroopa Nõuande, Euroopa tarbijakeskuste rolli, et muuta neid kodanikele ja ettevõtjatele nähtavamaks; |
| --- | --- |

17.

julgustab komisjoni võtma viivitamata vastu tegevuskava, et kinnitada ja tugevdada teiste abiteenistuste seas veelgi SOLVITi, Teie Euroopa Nõuande, Euroopa tarbijakeskuste rolli, et muuta neid kodanikele ja ettevõtjatele nähtavamaks;

| 18. | rõhutab, kui oluline on sidusrühmade tugevam ja varasem kaasamine selliste meetmete kavandamisse, vastuvõtmisse, rakendamisse ja nende üle järelevalve teostamisse, mida on vaja majanduskasvu ja kodanike õiguste edendamiseks ühtsel turul; rõhutab lisaks, et dialoog sotsiaalpartnerite, liikmesriikide parlamentide ja kodanikuühiskonnaga etendab olulist osa usalduse taastamisel ühtse turu vastu ning peaks seetõttu olema uuenenud ühtse turu keskmes; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, kui oluline on sidusrühmade tugevam ja varasem kaasamine selliste meetmete kavandamisse, vastuvõtmisse, rakendamisse ja nende üle järelevalve teostamisse, mida on vaja majanduskasvu ja kodanike õiguste edendamiseks ühtsel turul; rõhutab lisaks, et dialoog sotsiaalpartnerite, liikmesriikide parlamentide ja kodanikuühiskonnaga etendab olulist osa usalduse taastamisel ühtse turu vastu ning peaks seetõttu olema uuenenud ühtse turu keskmes;

| 19. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kaasama kodanikke tihedamalt ühtse turu väljaarendamisse, eelkõige andes selgemat teavet, mis võimaldaks neil jälgida ühtse turu eeskirjade jõustamist, edendades dialoogi ja suhtlemist kodanikega, et mõista paremini nende ootusi, ning tagades, et kodanikud ja ettevõtted saaksid kasutada oma õigusi ja täita oma kohustusi; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kaasama kodanikke tihedamalt ühtse turu väljaarendamisse, eelkõige andes selgemat teavet, mis võimaldaks neil jälgida ühtse turu eeskirjade jõustamist, edendades dialoogi ja suhtlemist kodanikega, et mõista paremini nende ootusi, ning tagades, et kodanikud ja ettevõtted saaksid kasutada oma õigusi ja täita oma kohustusi;

| 20. | kordab vajadust pidevaks järelevalveks ühtse turu akti rakendamise üle kõige kõrgemal poliitilisel tasandil, tervitab Euroopa Ülemkogu osalemist ühtse turu akti rakendamise järelevalves; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ühtset turgu käsitlevate õigusaktide nõuetekohane rakendamine ja ülevõtmine süsteemsema ja sõltumatuma järelevalve kaudu, selleks et tagada võrdsed võimalused kõikjal Euroopa Liidus; teeb ettepaneku, et ülevõtmist saaks parandada, kui teha koostööd liikmesriikidega nende poolt õigusaktide ülevõtmisel kogetavate probleemide, näiteks siseriiklike õigusaktidega tekkivate vastuolude tuvastamiseks, et komisjonil oleks võimalik neid aidata; |
| --- | --- |

20.

kordab vajadust pidevaks järelevalveks ühtse turu akti rakendamise üle kõige kõrgemal poliitilisel tasandil, tervitab Euroopa Ülemkogu osalemist ühtse turu akti rakendamise järelevalves; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ühtset turgu käsitlevate õigusaktide nõuetekohane rakendamine ja ülevõtmine süsteemsema ja sõltumatuma järelevalve kaudu, selleks et tagada võrdsed võimalused kõikjal Euroopa Liidus; teeb ettepaneku, et ülevõtmist saaks parandada, kui teha koostööd liikmesriikidega nende poolt õigusaktide ülevõtmisel kogetavate probleemide, näiteks siseriiklike õigusaktidega tekkivate vastuolude tuvastamiseks, et komisjonil oleks võimalik neid aidata;

| 21. | kutsub komisjoni üles jälgima ühtse turu väljakujundamist iga-aastase Euroopa poolaasta läbiviimise raames, võttes arvesse iga-aastast ühtse turu akti valitsemistavade kontrolli ja tulemustabeli aruandlusmehhanisme; on seisukohal, et iga-aastase kontrolli käigus tuleks hinnata, millises ulatuses saavad nii tarbijad kui ka ettevõtjad ühtsest turust kasu, ning koostada aruanne takistustest selle toimimisele; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles jälgima ühtse turu väljakujundamist iga-aastase Euroopa poolaasta läbiviimise raames, võttes arvesse iga-aastast ühtse turu akti valitsemistavade kontrolli ja tulemustabeli aruandlusmehhanisme; on seisukohal, et iga-aastase kontrolli käigus tuleks hinnata, millises ulatuses saavad nii tarbijad kui ka ettevõtjad ühtsest turust kasu, ning koostada aruanne takistustest selle toimimisele;

| 22. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut konkurentsivõimelise Euroopa sotsiaalse turumajanduse kontseptsioonile tugineva konkreetse majanduskasvu algatuse kohta, mis põhineks Euroopa poolaastal, ühtse turu aktil, ELi 2020. aasta strateegial ja asjakohastel kehtivatel otsustel ning mida rahastataks muu hulgas struktuurifondidest, projektivõlakirjadest ja teadusuuringute raamprogrammist; teeb ettepaneku selle kohta, et Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament kiidaksid pärast konsulteerimist riikide parlamentidega majanduskasvu algatuse poliitilisel tasandil heaks ja et see protsess oleks aluseks konkreetsetele riigipõhistele soovitustele, mille puhul arvestataks ühtse turu rakendamisel saavutatud taset; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut konkurentsivõimelise Euroopa sotsiaalse turumajanduse kontseptsioonile tugineva konkreetse majanduskasvu algatuse kohta, mis põhineks Euroopa poolaastal, ühtse turu aktil, ELi 2020. aasta strateegial ja asjakohastel kehtivatel otsustel ning mida rahastataks muu hulgas struktuurifondidest, projektivõlakirjadest ja teadusuuringute raamprogrammist; teeb ettepaneku selle kohta, et Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament kiidaksid pärast konsulteerimist riikide parlamentidega majanduskasvu algatuse poliitilisel tasandil heaks ja et see protsess oleks aluseks konkreetsetele riigipõhistele soovitustele, mille puhul arvestataks ühtse turu rakendamisel saavutatud taset;

III.   
  Järgmised sammud majanduskasvuks

| 23. | on veendunud, et ühtse turu poliitika ja õigusaktide keskmes peavad olema sektorid, mis otseselt mõjutavad kodanike ning tarbijate igapäevaelu; |
| --- | --- |

23.

on veendunud, et ühtse turu poliitika ja õigusaktide keskmes peavad olema sektorid, mis otseselt mõjutavad kodanike ning tarbijate igapäevaelu;

| 24. | tuletab meelde, kui tähtis on mõjus hüvitusmehhanism, mis aitab tagada selle, et tarbijad saaksid kasutada oma õigusi; rõhutab, et kodanikke tuleks nendest hüvitusmehhanismidest ja probleemide lahendamise vahenditest paremini teavitada, et lihtsustada tarbijate kaebuste lahendamist kaupade ja teenuste piiriülese ostmise korral; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, kui tähtis on mõjus hüvitusmehhanism, mis aitab tagada selle, et tarbijad saaksid kasutada oma õigusi; rõhutab, et kodanikke tuleks nendest hüvitusmehhanismidest ja probleemide lahendamise vahenditest paremini teavitada, et lihtsustada tarbijate kaebuste lahendamist kaupade ja teenuste piiriülese ostmise korral;

| 25. | kutsub kõiki ELi liikmesriike üles tagama teenuste direktiivi täielikku ja igakülgset rakendamist, rajades muu hulgas kasutajasõbraliku ja ulatusliku ühtsete kontaktpunktide süsteemi ning jätkates vastastikuse hindamise ja toimekontrollidega; on seisukohal, et liikmesriigid peaks kaaluma eelnimetatud kontaktpunktide integreerimist kaupade paketis nõutud ühtsete kontaktpunktidega; |
| --- | --- |

25.

kutsub kõiki ELi liikmesriike üles tagama teenuste direktiivi täielikku ja igakülgset rakendamist, rajades muu hulgas kasutajasõbraliku ja ulatusliku ühtsete kontaktpunktide süsteemi ning jätkates vastastikuse hindamise ja toimekontrollidega; on seisukohal, et liikmesriigid peaks kaaluma eelnimetatud kontaktpunktide integreerimist kaupade paketis nõutud ühtsete kontaktpunktidega;

| 26. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut läbipaistvusmehhanismi kohta, mida nõutakse kutsekvalifikatsiooni tunnustamise direktiivi artiklis 59, et määratleda valdkonnad, kus liikmesriigid blokeerivad disproportsionaalselt juurdepääsu reguleeritud kutsealadele; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut läbipaistvusmehhanismi kohta, mida nõutakse kutsekvalifikatsiooni tunnustamise direktiivi artiklis 59, et määratleda valdkonnad, kus liikmesriigid blokeerivad disproportsionaalselt juurdepääsu reguleeritud kutsealadele;

| 27. | rõhutab avalike hangete tähtsat rolli innovatsiooni ja konkurentsivõime edendamisel ja nõuab seetõttu sama tempoga edusammude tegemise jätkamist selles valdkonnas; kutsub komisjoni, liikmesriike ja kohalikke ametivõime üles rakendama uusi avalike hangete alaseid õigusakte strateegilisel viisil, millega tagataks avaliku sektori rahaliste vahendite investeerimine töödesse, teenustesse ja hangetesse, mis toetavad säästvat majanduskasvu, tööhõivet ja sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

27.

rõhutab avalike hangete tähtsat rolli innovatsiooni ja konkurentsivõime edendamisel ja nõuab seetõttu sama tempoga edusammude tegemise jätkamist selles valdkonnas; kutsub komisjoni, liikmesriike ja kohalikke ametivõime üles rakendama uusi avalike hangete alaseid õigusakte strateegilisel viisil, millega tagataks avaliku sektori rahaliste vahendite investeerimine töödesse, teenustesse ja hangetesse, mis toetavad säästvat majanduskasvu, tööhõivet ja sotsiaalset ühtekuuluvust;

| 28. | rõhutab vajadust kiiresti rakendada veel kasutamata ELi vahendeid meetmeteks, mis võitlevad tulemuslikult suure noorte tööpuudusega; kutsub liikmesriike ja ELi institutsioone üles leppima kiiresti kokku siduvates eesmärkides ja meetmetes noorte liikuvuse valdkonnas (juhtalgatus „Noorte liikuvus”) ning rakendama viivitamata noortele pakutavate võimaluste algatust; |
| --- | --- |

28.

rõhutab vajadust kiiresti rakendada veel kasutamata ELi vahendeid meetmeteks, mis võitlevad tulemuslikult suure noorte tööpuudusega; kutsub liikmesriike ja ELi institutsioone üles leppima kiiresti kokku siduvates eesmärkides ja meetmetes noorte liikuvuse valdkonnas (juhtalgatus „Noorte liikuvus”) ning rakendama viivitamata noortele pakutavate võimaluste algatust;

| 29. | nõuab tungivalt, et EL realiseeriks digitaalajastul täielikult potentsiaali ja võimalusi, mida pakuvad internet, e-kaubandus ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia levimine VKEdes ja avalikus halduses, et ühtset turgu edasi arendada ning muuta see kõigile ELi kodanikele kättesaadavaks; rõhutab, et uute tehnoloogiate arendamisel tuleb arvesse võtta vajadust kaitsta kõiki kodanikke, tarbijaid ja VKEsid; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt, et EL realiseeriks digitaalajastul täielikult potentsiaali ja võimalusi, mida pakuvad internet, e-kaubandus ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia levimine VKEdes ja avalikus halduses, et ühtset turgu edasi arendada ning muuta see kõigile ELi kodanikele kättesaadavaks; rõhutab, et uute tehnoloogiate arendamisel tuleb arvesse võtta vajadust kaitsta kõiki kodanikke, tarbijaid ja VKEsid;

| 30. | kutsub komisjoni üles kaaluma digitaalse ühtse turu väljaarendamist kui prioriteeti, nii et tarbijatel oleks täielik juurdepääs kaupade ja teenuste konkurentsivõimelisematele pakkumistele; nõuab, et liikmesriigid võtaksid koostöös komisjoniga meetmeid, et ületada tõkked, mis takistavad kodanike juurdepääsu veebiteenustele; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles kaaluma digitaalse ühtse turu väljaarendamist kui prioriteeti, nii et tarbijatel oleks täielik juurdepääs kaupade ja teenuste konkurentsivõimelisematele pakkumistele; nõuab, et liikmesriigid võtaksid koostöös komisjoniga meetmeid, et ületada tõkked, mis takistavad kodanike juurdepääsu veebiteenustele;

| 31. | nõuab ambitsioonikat tarbijakaitse tegevuskava, mis hõlmab õiguslikke ja poliitilisi meetmeid, mille eesmärk on suurendada nii keskmiste kui ka kaitsetute tarbijate otsustusõigust; |
| --- | --- |

31.

nõuab ambitsioonikat tarbijakaitse tegevuskava, mis hõlmab õiguslikke ja poliitilisi meetmeid, mille eesmärk on suurendada nii keskmiste kui ka kaitsetute tarbijate otsustusõigust;

| 32. | rõhutab, kui tähtis on jaekaubanduse roll majanduskasvu ja tööhõive edendajana ning ühtse turu alustalana; tunneb heameelt selle üle, et kavatsetakse vastu võtta komisjoni põhjalik jaekaubanduse tegevuskava, milles kirjeldatakse strateegiat tulemuslikuma ja õiglasema jaekaubanduse turu saavutamiseks Euroopas, võttes aluseks positiivsed saavutused ja käsitledes lahendamist ootavaid probleeme, ning teatis, milles hinnatakse kehtivaid riiklikke meetmeid lepinguliste suhete reguleerimiseks; tuletab meelde, et tegevuskava ja mitmete sidusrühmadega toimuva ettevõtetevaheliste äritavade teemalise dialoogi tulemusi tutvustatakse 2012. aasta lõpus toimuval esimesel jaekaubandusturu ümarlaual; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, kui tähtis on jaekaubanduse roll majanduskasvu ja tööhõive edendajana ning ühtse turu alustalana; tunneb heameelt selle üle, et kavatsetakse vastu võtta komisjoni põhjalik jaekaubanduse tegevuskava, milles kirjeldatakse strateegiat tulemuslikuma ja õiglasema jaekaubanduse turu saavutamiseks Euroopas, võttes aluseks positiivsed saavutused ja käsitledes lahendamist ootavaid probleeme, ning teatis, milles hinnatakse kehtivaid riiklikke meetmeid lepinguliste suhete reguleerimiseks; tuletab meelde, et tegevuskava ja mitmete sidusrühmadega toimuva ettevõtetevaheliste äritavade teemalise dialoogi tulemusi tutvustatakse 2012. aasta lõpus toimuval esimesel jaekaubandusturu ümarlaual;

| 33. | on seisukohal, et ühtse turu välismõõdet tuleb tugevdada, eelkõige tihendades koostööd rahvusvahelise standardimise valdkonnas, ja et jätkata tuleks koostoime loomist liidu sisese ja välise majanduspoliitika vahel, eriti ühtse turu ja kaubanduse puhul; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et ühtse turu välismõõdet tuleb tugevdada, eelkõige tihendades koostööd rahvusvahelise standardimise valdkonnas, ja et jätkata tuleks koostoime loomist liidu sisese ja välise majanduspoliitika vahel, eriti ühtse turu ja kaubanduse puhul;

| 34. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid algatuse „Ühtne Euroopa taevas II” rakendamist, milles SESARi käivitamisel on oluline osa, ning palub komisjonil esitada 2013. aastaks ettepanek ühtse Euroopa taeva loomiseks, vähendades jätkuvalt funktsionaalsete õhuruumiosade arvu; |
| --- | --- |

34.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid algatuse „Ühtne Euroopa taevas II” rakendamist, milles SESARi käivitamisel on oluline osa, ning palub komisjonil esitada 2013. aastaks ettepanek ühtse Euroopa taeva loomiseks, vähendades jätkuvalt funktsionaalsete õhuruumiosade arvu;

| 35. | rõhutab, et tähtis on arendada suurte võrguteenuste ja avalike teenuste taristuid, hõlmates energeetikat, transporti, nagu üleeuroopalised raudteevõrgustikud, ja elektronside, nagu juurdepääs lairibaühendusele terves ELis, sest see võimendab konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet; rõhutab vajadust luua ühtne Euroopa energiaturg, et vähendada ELi energiasõltuvust, tõsta ELi energiatõhusust ja muuta hinnad taskukohasemaks; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et tähtis on arendada suurte võrguteenuste ja avalike teenuste taristuid, hõlmates energeetikat, transporti, nagu üleeuroopalised raudteevõrgustikud, ja elektronside, nagu juurdepääs lairibaühendusele terves ELis, sest see võimendab konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet; rõhutab vajadust luua ühtne Euroopa energiaturg, et vähendada ELi energiasõltuvust, tõsta ELi energiatõhusust ja muuta hinnad taskukohasemaks;

| 36. | kutsub komisjoni üles esitama hiljemalt 31. detsembriks 2012 ettepaneku võtta vastu direktiiv, mis sisaldab infrastruktuuri majandamise ja veoteenuste seost käsitlevaid sätteid, ning ettepaneku siseriikliku reisijateveo turu avamise kohta, mis ei vähenda raudteeveoteenuste kvaliteeti ja mille puhul peetakse kinni avaliku teenindamise kohustusest; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles esitama hiljemalt 31. detsembriks 2012 ettepaneku võtta vastu direktiiv, mis sisaldab infrastruktuuri majandamise ja veoteenuste seost käsitlevaid sätteid, ning ettepaneku siseriikliku reisijateveo turu avamise kohta, mis ei vähenda raudteeveoteenuste kvaliteeti ja mille puhul peetakse kinni avaliku teenindamise kohustusest;

| 37. | rõhutab vajadust tugevdada VKEde rolli ühtsel turul, tagades neile juurdepääsu krediidile ja rahastamisele ning rakendades täielikult Euroopa väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act”; |
| --- | --- |

37.

rõhutab vajadust tugevdada VKEde rolli ühtsel turul, tagades neile juurdepääsu krediidile ja rahastamisele ning rakendades täielikult Euroopa väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act”;

| 38. | kutsub komisjoni üles esildama meetmeid tööstuse ja VKEde raamtingimuste parandamiseks, eelkõige edendades Euroopa Investeerimispanga meetmeid, millega toetatakse juurdepääsu finantseerimisele, ning toetades teadusuuringuid ja innovatsiooni, suurendades märkimisväärselt ELi põhiprogramme teadus- ja uurimistegevuse valdkonnas ning kasutades tulemuslikumalt ELi vahendeid majanduskasvu suurendavate projektide jaoks; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles esildama meetmeid tööstuse ja VKEde raamtingimuste parandamiseks, eelkõige edendades Euroopa Investeerimispanga meetmeid, millega toetatakse juurdepääsu finantseerimisele, ning toetades teadusuuringuid ja innovatsiooni, suurendades märkimisväärselt ELi põhiprogramme teadus- ja uurimistegevuse valdkonnas ning kasutades tulemuslikumalt ELi vahendeid majanduskasvu suurendavate projektide jaoks;

| 39. | tuletab meelde oma nõudmist äriühingu asukoha piiriülest muutmist käsitleva neljateistkümnenda äriühinguõiguse direktiivi ettepaneku esitamise kohta, sest nimetatud direktiiv lihtsustaks märgatavalt äriühingute liikuvust Euroopas; palub komisjonil samuti esitada seadusandlik ettepanek äriühingu üldjuhtimist käsitleva rohelise raamatu järelmeetmete kohta ja lisada need 2013. aasta tööprogrammi; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde oma nõudmist äriühingu asukoha piiriülest muutmist käsitleva neljateistkümnenda äriühinguõiguse direktiivi ettepaneku esitamise kohta, sest nimetatud direktiiv lihtsustaks märgatavalt äriühingute liikuvust Euroopas; palub komisjonil samuti esitada seadusandlik ettepanek äriühingu üldjuhtimist käsitleva rohelise raamatu järelmeetmete kohta ja lisada need 2013. aasta tööprogrammi;

| 40. | taunib kavandatud Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja määruse tagasivõtmist ja palub Euroopa Komisjonil esitada uus ettepanek; nõuab, et komisjon jätkaks tööd äriühingute rühmi käsitleva üheksanda äriühinguõiguse direktiiviga, et luua äriühenduste ühtsele vormile regulatiivne raamistik, kehtestades ühtsed eeskirjad, muu hulgas seoses tütarettevõtjate ja sidusrühmade kaitsega ning suurema läbipaistvusega õigus- ja omandistruktuurides; |
| --- | --- |

40.

taunib kavandatud Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja määruse tagasivõtmist ja palub Euroopa Komisjonil esitada uus ettepanek; nõuab, et komisjon jätkaks tööd äriühingute rühmi käsitleva üheksanda äriühinguõiguse direktiiviga, et luua äriühenduste ühtsele vormile regulatiivne raamistik, kehtestades ühtsed eeskirjad, muu hulgas seoses tütarettevõtjate ja sidusrühmade kaitsega ning suurema läbipaistvusega õigus- ja omandistruktuurides;

| 41. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut selliste säästvat majanduskasvu toetavate kättesaadavate finantsvahendite täiustamiseks nagu projektivõlakirjad pikaajaliste investeeringute jaoks, ning esitama teatise konkurentsipoliitika panuse kohta innovatsiooni ja majanduskasvu, vaadates selleks vajaduse korral läbi kehtivad eeskirjad; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut selliste säästvat majanduskasvu toetavate kättesaadavate finantsvahendite täiustamiseks nagu projektivõlakirjad pikaajaliste investeeringute jaoks, ning esitama teatise konkurentsipoliitika panuse kohta innovatsiooni ja majanduskasvu, vaadates selleks vajaduse korral läbi kehtivad eeskirjad;

| 42. | nõuab, et komisjon esitaks kiiresti ettepaneku investorite ja muude jaeklientide kaitse parandamise kohta seoses finantsteenuste, eelkõige jaekliendile suunatud kombineeritud investeerimistoodete, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate ning kindlustusvahendus ja kindlustustagatiste süsteemidega; |
| --- | --- |

42.

nõuab, et komisjon esitaks kiiresti ettepaneku investorite ja muude jaeklientide kaitse parandamise kohta seoses finantsteenuste, eelkõige jaekliendile suunatud kombineeritud investeerimistoodete, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate ning kindlustusvahendus ja kindlustustagatiste süsteemidega;

| 43. | rõhutab ühtset turgu toetava tugeva finantsturu infrastruktuuri tähtsust ja kutsub seetõttu komisjoni üles esitama varakult ettepanekud sellise infrastruktuuri kriisilahendusmehhanismide kohta; rõhutab lisaks sellele, kui tähtsad on käibemaksu tulevikku käsitleva komisjoni strateegiadokumendi järelmeetmed; |
| --- | --- |

43.

rõhutab ühtset turgu toetava tugeva finantsturu infrastruktuuri tähtsust ja kutsub seetõttu komisjoni üles esitama varakult ettepanekud sellise infrastruktuuri kriisilahendusmehhanismide kohta; rõhutab lisaks sellele, kui tähtsad on käibemaksu tulevikku käsitleva komisjoni strateegiadokumendi järelmeetmed;

| 44. | toonitab, et võitlus maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu riigi ja Euroopa tasandil on oluline, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kooskõlastama maksupoliitikat asjakohaselt, et hoida ära ühtse turu toimimise moonutused, tagada ettevõtjatele ja kodanikele võrdsed tingimused ning usaldusväärne riigi rahandus; |
| --- | --- |

44.

toonitab, et võitlus maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu riigi ja Euroopa tasandil on oluline, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kooskõlastama maksupoliitikat asjakohaselt, et hoida ära ühtse turu toimimise moonutused, tagada ettevõtjatele ja kodanikele võrdsed tingimused ning usaldusväärne riigi rahandus;

| 45. | tuletab meelde oma üleskutset komisjonile koostada tulemustabel, millel on toodud raskused, mida kogevad vaba liikumise õigust kasutada soovivad liidu töötajad, kirjeldus nende raskuste lahendamise kohta liikmesriikides, ja hinnang selle kohta, kas nende raskustega võideldakse põhjalikult ja tulemuslikult, uurides selleks ka sotsiaalse dumpingu nähtust; kutsub komisjoni üles esitama tegevuskava püsivate raskuste kõrvaldamiseks nende liidu kodanike teelt, kes soovivad kasutada oma õigust liikuda ja töötada teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

45.

tuletab meelde oma üleskutset komisjonile koostada tulemustabel, millel on toodud raskused, mida kogevad vaba liikumise õigust kasutada soovivad liidu töötajad, kirjeldus nende raskuste lahendamise kohta liikmesriikides, ja hinnang selle kohta, kas nende raskustega võideldakse põhjalikult ja tulemuslikult, uurides selleks ka sotsiaalse dumpingu nähtust; kutsub komisjoni üles esitama tegevuskava püsivate raskuste kõrvaldamiseks nende liidu kodanike teelt, kes soovivad kasutada oma õigust liikuda ja töötada teises liikmesriigis;

| 46. | on seisukohal, et eurooplased ei ole ühtse turu täielikku potentsiaali veel ära kasutanud paljudes valdkondades, sealhulgas isikute ja töötajate vaba liikumine, ja et vaja on mõjusaid algatusi, eelkõige tulemusliku töötajate liikuvuse tagamiseks Euroopas, eelkõige sotsiaaltagatiste ja pensioniõiguste ülekantavuse tagamisega; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et eurooplased ei ole ühtse turu täielikku potentsiaali veel ära kasutanud paljudes valdkondades, sealhulgas isikute ja töötajate vaba liikumine, ja et vaja on mõjusaid algatusi, eelkõige tulemusliku töötajate liikuvuse tagamiseks Euroopas, eelkõige sotsiaaltagatiste ja pensioniõiguste ülekantavuse tagamisega;

| 47. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles korraldama määrust (EÜ) nr 883/2004 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 153 järgides uuringuid, et tagada ELis liikuvate kodanike sotsiaalkindlustuskaitse järjepidevus ja võrdne kohtlemine asjaomase liikmesriigi kodanikega, võttes ühtlasi arvesse üldsüsteemi täiendavat valikulist, vabatahtlikku ja ülekantavat sotsiaalkindlustussüsteemi Euroopa tasandil, et luua tihedam koostöö sotsiaalpoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles korraldama määrust (EÜ) nr 883/2004 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 153 järgides uuringuid, et tagada ELis liikuvate kodanike sotsiaalkindlustuskaitse järjepidevus ja võrdne kohtlemine asjaomase liikmesriigi kodanikega, võttes ühtlasi arvesse üldsüsteemi täiendavat valikulist, vabatahtlikku ja ülekantavat sotsiaalkindlustussüsteemi Euroopa tasandil, et luua tihedam koostöö sotsiaalpoliitika valdkonnas;

*

* *

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

48.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 84.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0146.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0145.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0144.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0543.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/78 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/78

---

Neljapäev, 14. juuni 2012Euroopa äriühinguõiguse tulevik

P7_TA(2012)0259

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon Euroopa äriühinguõiguse tuleviku kohta (2012/2669(RSP))

2013/C 332 E/15

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse üldsusega konsulteerimist Euroopa äriühinguõiguse tuleviku üle, mille komisjon algatas 20. veebruaril 2012. aastal (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldsusega konsulteerimist Euroopa äriühinguõiguse tuleviku üle, mille komisjon algatas 20. veebruaril 2012. aastal (1),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 16. ja 17. mail 2011. aastal korraldatud konverentsi „Euroopa äriühinguõigus. Edasine tegevus” (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 16. ja 17. mail 2011. aastal korraldatud konverentsi „Euroopa äriühinguõigus. Edasine tegevus” (2),

| — | võttes arvesse Euroopa äriühinguõiguse tuleviku analüüsirühma 5. aprilli 2011. aasta aruannet (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa äriühinguõiguse tuleviku analüüsirühma 5. aprilli 2011. aasta aruannet (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt – kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks – „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt – kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks – „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ” (COM(2011)0206),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist „Sotsiaalettevõtluse algatus: sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomine” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist „Sotsiaalettevõtluse algatus: sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomine” (COM(2011)0682),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. juuli 2007. aasta teatist äriühingute lihtsustatud majanduskeskkonna kohta äriühinguõiguse, raamatupidamise ning auditeerimise valdkonnas (COM(2007)0394), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. juuli 2007. aasta teatist äriühingute lihtsustatud majanduskeskkonna kohta äriühinguõiguse, raamatupidamise ning auditeerimise valdkonnas (COM(2007)0394),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. mai 2003. aasta teatist „Äriühinguõiguse ajakohastamine ja ettevõtete üldjuhtimise parandamine Euroopa Liidus – edasimineku kava” (COM(2003)0284), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. mai 2003. aasta teatist „Äriühinguõiguse ajakohastamine ja ettevõtete üldjuhtimise parandamine Euroopa Liidus – edasimineku kava” (COM(2003)0284),

| — | võttes arvesse oma 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Äriühinguõiguse ajakohastamine ja ettevõtete üldjuhtimise parandamine Euroopa Liidus – edasimineku kava” (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Äriühinguõiguse ajakohastamine ja ettevõtete üldjuhtimise parandamine Euroopa Liidus – edasimineku kava” (4),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2006. aasta resolutsiooni äriühinguõiguse hiljutiste arengute ja väljavaadete kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2006. aasta resolutsiooni äriühinguõiguse hiljutiste arengute ja väljavaadete kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa osaühingu ja neljateistkümnenda äriühinguõiguse direktiivi kohta registrijärgse asukoha muutmise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa osaühingu ja neljateistkümnenda äriühinguõiguse direktiivi kohta registrijärgse asukoha muutmise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile äriühingu registrijärgse asukoha piiriülese muutmise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile äriühingu registrijärgse asukoha piiriülese muutmise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 23. novembri 2010. aasta resolutsiooni Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava tsiviil-, kaubandus- ja perekonnaõiguslike ning rahvusvahelisest eraõigusest tulenevate aspektide kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. novembri 2010. aasta resolutsiooni Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava tsiviil-, kaubandus- ja perekonnaõiguslike ning rahvusvahelisest eraõigusest tulenevate aspektide kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni äriühingu asukoha piiriülest muutmist käsitleva neljateistkümnenda äriühinguõiguse direktiivi kohta antavate soovitustega (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni äriühingu asukoha piiriülest muutmist käsitleva neljateistkümnenda äriühinguõiguse direktiivi kohta antavate soovitustega (9),

| — | võttes arvesse 7. mai 2012. aasta küsimust komisjonile Euroopa äriühinguõiguse tuleviku kohta (O-000110/2012 – B7-0117/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. mai 2012. aasta küsimust komisjonile Euroopa äriühinguõiguse tuleviku kohta (O-000110/2012 – B7-0117/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ELi äriühinguõiguse ja ettevõtete üldjuhtimise reguleerivat raamistikku tuleb muuta, et kajastada Euroopa äriühingute kasvavat tendentsi tegutseda ELis piiriüleselt ning Euroopa turgude jätkuvat integratsiooni; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi äriühinguõiguse ja ettevõtete üldjuhtimise reguleerivat raamistikku tuleb muuta, et kajastada Euroopa äriühingute kasvavat tendentsi tegutseda ELis piiriüleselt ning Euroopa turgude jätkuvat integratsiooni;

| B. | arvestades, et üldine eesmärk on võimaldada ettevõtetel ELis tõhusamalt konkureerida ja üldises ülimalt konkurentsitihedas keskkonnas suuremat edu saavutada, tagades seejuures võlausaldajate, aktsionäride, liikmete ja töötajate huvide asjakohase kaitse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et üldine eesmärk on võimaldada ettevõtetel ELis tõhusamalt konkureerida ja üldises ülimalt konkurentsitihedas keskkonnas suuremat edu saavutada, tagades seejuures võlausaldajate, aktsionäride, liikmete ja töötajate huvide asjakohase kaitse;

| C. | arvestades, et kasutajasõbralik reguleeriv raamistik ergutaks ettevõtteid, eelkõige VKEsid, ühtse turu võimalusi kasutama; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kasutajasõbralik reguleeriv raamistik ergutaks ettevõtteid, eelkõige VKEsid, ühtse turu võimalusi kasutama;

| D. | arvestades, et kõik tulevased algatused peaksid olema kooskõlas riiklike äriühingu üldjuhtimise süsteemidega ja töötajate kaasamist käsitlevate seadustega, püüdes samas suurendada paindlikkust ja vabadust äriühinguvormide, sisemise volituste jaotumise ja jätkusuutliku äriühingustrateegia valikul; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõik tulevased algatused peaksid olema kooskõlas riiklike äriühingu üldjuhtimise süsteemidega ja töötajate kaasamist käsitlevate seadustega, püüdes samas suurendada paindlikkust ja vabadust äriühinguvormide, sisemise volituste jaotumise ja jätkusuutliku äriühingustrateegia valikul;

| E. | arvestades, et äriühingu õiguslike vormide valdkonnas leidub ELi tasandil kasutamata võimalusi, mida tuleks täiendavalt uurida, arendada ja edendada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et äriühingu õiguslike vormide valdkonnas leidub ELi tasandil kasutamata võimalusi, mida tuleks täiendavalt uurida, arendada ja edendada;

| F. | arvestades, et tuleks hõlbustada äriühingute piiriülest liikuvust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tuleks hõlbustada äriühingute piiriülest liikuvust;

| G. | arvestades, et finantskriis on näidanud, et vaja on selgemat ühingujuhtimise raamistikku, mis keskenduks rohkem sidusrühmade osalemisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et finantskriis on näidanud, et vaja on selgemat ühingujuhtimise raamistikku, mis keskenduks rohkem sidusrühmade osalemisele;

| 1. | väljendab heameelt komisjoni hiljutise üldsusega konsulteerimise üle Euroopa äriühinguõiguse tuleviku teemal, mis peaks aitama ette valmistada tulevasi algatusi ärikeskkonna lihtsustamiseks, asjatu halduskoormuse vähendamiseks ja selleks, et võimaldada äriühingutel ühtsel turul edukalt tegutseda, tagades samas võlausaldajate, aktsionäride, liikmete ja töötajate huvide asjakohase kaitse; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni hiljutise üldsusega konsulteerimise üle Euroopa äriühinguõiguse tuleviku teemal, mis peaks aitama ette valmistada tulevasi algatusi ärikeskkonna lihtsustamiseks, asjatu halduskoormuse vähendamiseks ja selleks, et võimaldada äriühingutel ühtsel turul edukalt tegutseda, tagades samas võlausaldajate, aktsionäride, liikmete ja töötajate huvide asjakohase kaitse;

| 2. | on seisukohal, et riiklike õigusaktide alusel toimivaid äriühinguvorme täiendavatel ELi äriühinguvormidel on märkimisväärne potentsiaal ja neid tuleks edasi arendada ning edendada; nõuab tungivalt, et komisjon teeks VKEde erivajaduste täitmiseks uusi pingutusi Euroopa osaühingu põhikirja (10) vastuvõtmise nimel, võttes täielikult arvesse kõigi sidusrühmade huvisid, et nõukogus tekkinud ummikseisust pääseda; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et riiklike õigusaktide alusel toimivaid äriühinguvorme täiendavatel ELi äriühinguvormidel on märkimisväärne potentsiaal ja neid tuleks edasi arendada ning edendada; nõuab tungivalt, et komisjon teeks VKEde erivajaduste täitmiseks uusi pingutusi Euroopa osaühingu põhikirja (10) vastuvõtmise nimel, võttes täielikult arvesse kõigi sidusrühmade huvisid, et nõukogus tekkinud ummikseisust pääseda;

| 3. | avaldab heameelt selle üle, et nagu eelnimetatud sotsiaalettevõtluse algatuses (11) öeldud, on komisjon käivitanud uurimise Euroopa vastastikuse ühingu teemal, ning nõuab tungivalt kiiremat tegutsemist uue ettepaneku esitamiseks vastastikuse ühingu põhikirja kohta; |
| --- | --- |

3.

avaldab heameelt selle üle, et nagu eelnimetatud sotsiaalettevõtluse algatuses (11) öeldud, on komisjon käivitanud uurimise Euroopa vastastikuse ühingu teemal, ning nõuab tungivalt kiiremat tegutsemist uue ettepaneku esitamiseks vastastikuse ühingu põhikirja kohta;

| 4. | on veendunud, et teise äriühinguõiguse direktiivi (12) võimalikul reformimisel tuleks püüda edasise lihtsustamise poole, selle asemel et kehtestada alternatiivne kapitali mahutuse ja säilitamise kord; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et teise äriühinguõiguse direktiivi (12) võimalikul reformimisel tuleks püüda edasise lihtsustamise poole, selle asemel et kehtestada alternatiivne kapitali mahutuse ja säilitamise kord;

| 5. | väljendab rahulolu raamatupidamisdirektiivide läbivaatamisega ja teeb ettepaneku, et komisjon uuriks lähemalt Euroopa raamatupidamisstandardite väljatöötamise võimalusi, eelkõige seoses VKEde erivajadustega, võttes arvesse neid traditsiooniliselt iseloomustavaid aspekte, nagu kestlikkus, pikaajaline kavandamine, pereomand jne; |
| --- | --- |

5.

väljendab rahulolu raamatupidamisdirektiivide läbivaatamisega ja teeb ettepaneku, et komisjon uuriks lähemalt Euroopa raamatupidamisstandardite väljatöötamise võimalusi, eelkõige seoses VKEde erivajadustega, võttes arvesse neid traditsiooniliselt iseloomustavaid aspekte, nagu kestlikkus, pikaajaline kavandamine, pereomand jne;

| 6. | on veendunud, et piisavat tähelepanu tuleks pöörata töö jätkamisele viienda äriühinguõiguse direktiiviga seoses aktsiaseltside struktuuri ja tegevusega; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et piisavat tähelepanu tuleks pöörata töö jätkamisele viienda äriühinguõiguse direktiiviga seoses aktsiaseltside struktuuri ja tegevusega;

| 7. | kordab oma nõudmist, et komisjon esitaks seadusandliku ettepaneku, kus sätestataks meetmed äriühingute piiriülese liikumise hõlbustamiseks ELi piires (neljateistkümnes äriühinguõiguse direktiiv äriühingu asukoha piiriülese muutmise kohta); |
| --- | --- |

7.

kordab oma nõudmist, et komisjon esitaks seadusandliku ettepaneku, kus sätestataks meetmed äriühingute piiriülese liikumise hõlbustamiseks ELi piires (neljateistkümnes äriühinguõiguse direktiiv äriühingu asukoha piiriülese muutmise kohta);

| 8. | tuletab meelde, et parlamendi ja komisjoni suhete raamlepingus kohustus komisjon aru andma kõikide ELi toimimise lepingu artikli 225 alusel ettepaneku esitamist käsitlevate taotluste konkreetsete järelmeetmete kohta kolme kuu jooksul alates vastava resolutsiooni vastuvõtmisest täiskogus; peab kahetsusväärseks, et seda kohustust ei ole täidetud parlamendi resolutsiooni puhul, mis käsitleb soovitusi neljateistkümnenda äriühinguõiguse direktiivi kohta; kutsub komisjoni üles raamlepingut täitma, esitades tulevikus üksikasjalikumaid järelaruandeid; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et parlamendi ja komisjoni suhete raamlepingus kohustus komisjon aru andma kõikide ELi toimimise lepingu artikli 225 alusel ettepaneku esitamist käsitlevate taotluste konkreetsete järelmeetmete kohta kolme kuu jooksul alates vastava resolutsiooni vastuvõtmisest täiskogus; peab kahetsusväärseks, et seda kohustust ei ole täidetud parlamendi resolutsiooni puhul, mis käsitleb soovitusi neljateistkümnenda äriühinguõiguse direktiivi kohta; kutsub komisjoni üles raamlepingut täitma, esitades tulevikus üksikasjalikumaid järelaruandeid;

| 9. | teeb ettepaneku, et komisjon jätkaks kontserne käsitleva üheksanda äriühinguõiguse direktiivi väljatöötamist, et kehtestada selle levinud ettevõtjate ühenduse jaoks reguleeriv raamistik; on veendunud, et kontserne käsitlevat Euroopa äriõigust ei ole vaja täielikult ühtlustada, vaid tarvis on ühiseid eeskirju, muu hulgas tütarettevõtjate ja sidusrühmade kaitse ning õigusliku ja omandistruktuuri suurema läbipaistvuse kohta; |
| --- | --- |

9.

teeb ettepaneku, et komisjon jätkaks kontserne käsitleva üheksanda äriühinguõiguse direktiivi väljatöötamist, et kehtestada selle levinud ettevõtjate ühenduse jaoks reguleeriv raamistik; on veendunud, et kontserne käsitlevat Euroopa äriõigust ei ole vaja täielikult ühtlustada, vaid tarvis on ühiseid eeskirju, muu hulgas tütarettevõtjate ja sidusrühmade kaitse ning õigusliku ja omandistruktuuri suurema läbipaistvuse kohta;

| 10. | tuletab meelde, et komisjoni aruka reguleerimise tegevuskava kohaselt peavad õigusaktid olema selgemad ja kättesaadavamad; on seisukohal, et komisjon peaks ELi äriühinguõiguse kodifitseerima, et kehtestada kasutajasõbralik eeskirjade kogum ja tagada ELi õiguse ühtsus; mõistab ühtse ELi äriühinguõiguse vahendi häid külgi, kuid on veendunud, et kõigepealt tuleb äriühinguõiguse direktiivid kokku rühmitada; soovitab rühmitada need kategooriateks, mille hulka kuuluksid moodustamine ja tegevus (st esimene ja teine direktiiv ning raamatupidamise ja auditi direktiivid), liikuvus (st kolmas (13), kuues (14), kümnes (15), üheteistkümnes (16) ja kolmeteistkümnes (17) direktiiv ning tulevane 14. direktiiv) ja ELi äriühingu vormid (Euroopa äriühing, Euroopa ühistu, Euroopa majandushuviühing); rõhutab, et see kodifitseerimisprojekt ei tohiks loomulikult põhjustada vajaliku reformitegevuse seiskumist; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et komisjoni aruka reguleerimise tegevuskava kohaselt peavad õigusaktid olema selgemad ja kättesaadavamad; on seisukohal, et komisjon peaks ELi äriühinguõiguse kodifitseerima, et kehtestada kasutajasõbralik eeskirjade kogum ja tagada ELi õiguse ühtsus; mõistab ühtse ELi äriühinguõiguse vahendi häid külgi, kuid on veendunud, et kõigepealt tuleb äriühinguõiguse direktiivid kokku rühmitada; soovitab rühmitada need kategooriateks, mille hulka kuuluksid moodustamine ja tegevus (st esimene ja teine direktiiv ning raamatupidamise ja auditi direktiivid), liikuvus (st kolmas (13), kuues (14), kümnes (15), üheteistkümnes (16) ja kolmeteistkümnes (17) direktiiv ning tulevane 14. direktiiv) ja ELi äriühingu vormid (Euroopa äriühing, Euroopa ühistu, Euroopa majandushuviühing); rõhutab, et see kodifitseerimisprojekt ei tohiks loomulikult põhjustada vajaliku reformitegevuse seiskumist;

| 11. | on seisukohal, et kollisiooniteemasid tuleb samuti käsitleda äriühinguõiguse raames ning sellekohane akadeemiline ettepanek (18) oleks lähtepunktiks edasisele tööle kollisiooninormide valdkonnas seoses äriühingute piiriülese tegevusega; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et kollisiooniteemasid tuleb samuti käsitleda äriühinguõiguse raames ning sellekohane akadeemiline ettepanek (18) oleks lähtepunktiks edasisele tööle kollisiooninormide valdkonnas seoses äriühingute piiriülese tegevusega;

| 12. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks pärast konsulteerimist edasise tegevuskava, mis peaks sisaldama lühema, keskmise ja pikema ajavahemiku algatusi ELi äriühinguõiguse reguleeriva raamistiku täiustamiseks; on veendunud, et lühiajaliste algatuste seas peaks olema neljateistkümnes äriühinguõiguse direktiiv ning meetmed äriühingu üldjuhtimise ELi raamistiku parandamiseks, keskmise ajavahemiku algatused peaksid käsitlema üheksandat äriühinguõiguse direktiivi ja pikaajalised algatused ELi äriühinguõiguse kodifitseerimist; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks pärast konsulteerimist edasise tegevuskava, mis peaks sisaldama lühema, keskmise ja pikema ajavahemiku algatusi ELi äriühinguõiguse reguleeriva raamistiku täiustamiseks; on veendunud, et lühiajaliste algatuste seas peaks olema neljateistkümnes äriühinguõiguse direktiiv ning meetmed äriühingu üldjuhtimise ELi raamistiku parandamiseks, keskmise ajavahemiku algatused peaksid käsitlema üheksandat äriühinguõiguse direktiivi ja pikaajalised algatused ELi äriühinguõiguse kodifitseerimist;

| 13. | rõhutab, et loodab liita lühiajalised algatused ametlikult 2013. aasta õigusloome töökavaga ning määrata suunavad tähtajad keskmise ja pikema ajavahemiku algatuste jaoks; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et loodab liita lühiajalised algatused ametlikult 2013. aasta õigusloome töökavaga ning määrata suunavad tähtajad keskmise ja pikema ajavahemiku algatuste jaoks;

| 14. | kordab oma varasemaid üleskutseid, et komisjon analüüsiks kehtivate õigusaktide rakendamises esinenud probleeme, et tulemusi saaks uute seadusandlike ettepanekute kavandamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

14.

kordab oma varasemaid üleskutseid, et komisjon analüüsiks kehtivate õigusaktide rakendamises esinenud probleeme, et tulemusi saaks uute seadusandlike ettepanekute kavandamisel arvesse võtta;

| 15. | tuletab meelde, et komisjoni seadusandlikud ettepanekud peavad põhinema mõjuhinnangul, milles arvestatakse kõigi sidusrühmade huvisid, kaasa arvatud investorid, omanikud, võlausaldajad ja töötajad, ning olema täielikus kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et komisjoni seadusandlikud ettepanekud peavad põhinema mõjuhinnangul, milles arvestatakse kõigi sidusrühmade huvisid, kaasa arvatud investorid, omanikud, võlausaldajad ja töötajad, ning olema täielikus kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega;

| 16. | kutsub komisjoni üles teavitama parlamenti täielikult Euroopa äriühinguõiguse tuleviku teemal peetud konsultatsioonide tulemustest ning üksikasjalikult selgitama otsuseid, mida ta konsulteerimise tulemuste põhjal teha kavatseb; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles teavitama parlamenti täielikult Euroopa äriühinguõiguse tuleviku teemal peetud konsultatsioonide tulemustest ning üksikasjalikult selgitama otsuseid, mida ta konsulteerimise tulemuste põhjal teha kavatseb;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2012/company_law_en.htm.

(2)  http://ec.europa.eu/internal_market/company/modern/index_en.htm#conference

(3)  http://ec.europa.eu/internal_market/company/modern/index_en.htm

(4)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 714.

(5)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 114.

(6)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 671.

(7)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 5.

(8)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 19.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0019.

(10)  COM(2008)0396.

(11)  COM(2011)0682, lk 10.

(12)  EÜT L 26, 31.1.1977, lk 1.

(13)  EÜT L 295, 20.10.1978, lk 36.

(14)  EÜT L 378, 31.12.1982, lk 47.

(15)  ELT L 310, 25.11.2005, lk 1.

(16)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 36.

(17)  ELT L 142, 30.4.2004, lk 12.

(18)  H.-J. Sonnenberger (ed.), Vorschläge und Berichte zur Reform des europäischen und deutschen internationalen Gesellschaftsrechts – Vorgelegt im Auftrag der zweiten Kommission des Deutschen Rates für Internationales Privatrecht, Spezialkommission Internationales Gesellschaftsrecht, Mohr Siebeck, Tübingen, 2007.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/81 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/81

---

Neljapäev, 14. juuni 2012Töövõimalusterohke majanduse taastumine

P7_TA(2012)0260

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon töövõimalusterohke majanduse taastumise kohta (2012/2647(RSP))

2013/C 332 E/16

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. aprill 2012. aasta teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. aprill 2012. aasta teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Kvaliteetne kutsepraktikaraamistik” (SWD(2012)0099), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Kvaliteetne kutsepraktikaraamistik” (SWD(2012)0099),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti isiku- ja majapidamisteenuste tööhõivepotentsiaali ärakasutamise kohta (SWD(2012)0095), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti isiku- ja majapidamisteenuste tööhõivepotentsiaali ärakasutamise kohta (SWD(2012)0095),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Euroopa tööturuasutuste võrgustiku (EURES) reformimine strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide täitmiseks” (SWD(2012)0100), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Euroopa tööturuasutuste võrgustiku (EURES) reformimine strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide täitmiseks” (SWD(2012)0100),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Euroopa tööturuasutuste võrgustiku (EURES) reformimine strateegia „Noortele pakutavate võimaluste algatuse rakendamine. Esimesed sammud.” ” (SWD(2012)0098), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Euroopa tööturuasutuste võrgustiku (EURES) reformimine strateegia „Noortele pakutavate võimaluste algatuse rakendamine. Esimesed sammud.” ” (SWD(2012)0098),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti tööturu arengutrendide ja probleemide kohta (SWD(2012)0090), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti tööturu arengutrendide ja probleemide kohta (SWD(2012)0090),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Avatud, dünaamilised ja kaasavad tööturud” (SWD(2012)0097), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Avatud, dünaamilised ja kaasavad tööturud” (SWD(2012)0097),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia tööhõivepotentsiaali kasutamine” (SWD(2012)0096), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia tööhõivepotentsiaali kasutamine” (SWD(2012)0096),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti ELi tervishoiutöötajaid käsitleva tegevuskava kohta (SWD(2012)0093), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti ELi tervishoiutöötajaid käsitleva tegevuskava kohta (SWD(2012)0093),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Keskkonnahoidliku majanduskasvu tööhõivepotentsiaali kasutamine” (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Keskkonnahoidliku majanduskasvu tööhõivepotentsiaali kasutamine” (SWD(2012)0092),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava. Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” (COM(2010)0682) ja oma 26. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni (1) samal teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava. Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” (COM(2010)0682) ja oma 26. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni (1) samal teemal,

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni ebatüüpiliste lepingute, kaitstud töökarjääri, turvalise paindlikkuse ja sotsiaalse dialoogi uute vormide kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni ebatüüpiliste lepingute, kaitstud töökarjääri, turvalise paindlikkuse ja sotsiaalse dialoogi uute vormide kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2010. aasta järeldusi tööhõivemeetmete kohta konkurentsivõimelise, vähese CO2-heitega, ressursitõhusa ja rohelise majanduse jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2010. aasta järeldusi tööhõivemeetmete kohta konkurentsivõimelise, vähese CO2-heitega, ressursitõhusa ja rohelise majanduse jaoks,

| — | võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2010. aasta uuringut „Oskused roheliste töökohtade jaoks”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2010. aasta uuringut „Oskused roheliste töökohtade jaoks”,

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni töötajate liikuvuse edendamise kohta Euroopa Liidus (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni töötajate liikuvuse edendamise kohta Euroopa Liidus (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. jaanuari 2011. aasta teatist „Iga-aastane majanduskasvu analüüs. Euroopa Liit võtab igakülgseid kriisimeetmeid” (COM(2011)0011) ja sellega kaasnevat ühise tööhõivearuande eelnõu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. jaanuari 2011. aasta teatist „Iga-aastane majanduskasvu analüüs. Euroopa Liit võtab igakülgseid kriisimeetmeid” (COM(2011)0011) ja sellega kaasnevat ühise tööhõivearuande eelnõu,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2011. aasta töödokumenti „Edusammud Euroopa ühiste eesmärkide saavutamisel hariduse ja koolituse valdkonnas” (SEC(2011)0526), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2011. aasta töödokumenti „Edusammud Euroopa ühiste eesmärkide saavutamisel hariduse ja koolituse valdkonnas” (SEC(2011)0526),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni Euroopa koostöö kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, et toetada Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni Euroopa koostöö kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, et toetada Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist (6),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et jätkuvate struktuursete nõrkuste ja majanduskriisi tõttu on tööhõive määr tõusnud 2010. aasta 9,5 %lt 10,2 %ni 2012. aastal ning ühtekokku on pärast 2008. aastat kaotatud kuus miljonit töökohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et jätkuvate struktuursete nõrkuste ja majanduskriisi tõttu on tööhõive määr tõusnud 2010. aasta 9,5 %lt 10,2 %ni 2012. aastal ning ühtekokku on pärast 2008. aastat kaotatud kuus miljonit töökohta;

| B. | arvestades, et tööhõive, sotsiaalse kaasatuse ja vaesuse vastu võitlemise probleemidekompleks muutub üha tõsisemaks ning erinevused liikmesriikide ja piirkondade vahel süvenevad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tööhõive, sotsiaalse kaasatuse ja vaesuse vastu võitlemise probleemidekompleks muutub üha tõsisemaks ning erinevused liikmesriikide ja piirkondade vahel süvenevad;

| C. | arvestades, et komisjoni prognooside kohaselt on väljavaated 2012. aastaks isegi veel ebasoodsamad – nähakse ette ELi SKP kasvu seiskumist ja mitmetes liikmesriikides majanduslangust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni prognooside kohaselt on väljavaated 2012. aastaks isegi veel ebasoodsamad – nähakse ette ELi SKP kasvu seiskumist ja mitmetes liikmesriikides majanduslangust;

| D. | arvestades, et strateegias „EL 2020” aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks seatud tööhõive eesmärkide täitmiseks tuleb täita 17,6 miljonit uut töökohta, mis eeldab, et 2020. aastaks on tööga hõivatud 75 % 20–64 aasta vanustest elanikest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et strateegias „EL 2020” aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks seatud tööhõive eesmärkide täitmiseks tuleb täita 17,6 miljonit uut töökohta, mis eeldab, et 2020. aastaks on tööga hõivatud 75 % 20–64 aasta vanustest elanikest;

| E. | arvestades, et tööhõive ebakindlus on eelkõige inimlik tragöödia töötajate ja nende perede jaoks ning tähendab tootmispotentsiaali raiskamist, kuna liigsageda töökohtade vahetamise ja pikaajaliste töötuse või tegevusetuse perioodide tõttu võivad oskused ununeda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tööhõive ebakindlus on eelkõige inimlik tragöödia töötajate ja nende perede jaoks ning tähendab tootmispotentsiaali raiskamist, kuna liigsageda töökohtade vahetamise ja pikaajaliste töötuse või tegevusetuse perioodide tõttu võivad oskused ununeda;

| F. | arvestades, et eriti suur on noorte tööpuudus, osalt seetõttu, et pakutavad oskused ei vasta nõudlusele, kuid sageli ka sõltumata noorte haridustasemest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eriti suur on noorte tööpuudus, osalt seetõttu, et pakutavad oskused ei vasta nõudlusele, kuid sageli ka sõltumata noorte haridustasemest;

| G. | arvestades, et eelarve konsolideerimisele suunatud kokkuhoiumeetmete rakendamine mitmetes liikmesriikides on tööpuudust oluliselt suurendanud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eelarve konsolideerimisele suunatud kokkuhoiumeetmete rakendamine mitmetes liikmesriikides on tööpuudust oluliselt suurendanud;

| H. | arvestades, et finantskriis on tööpuudust märgatavalt suurendanud ning paljude liikmesriikide majanduskasv ei ole selle probleemi lahendamiseks piisav; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et finantskriis on tööpuudust märgatavalt suurendanud ning paljude liikmesriikide majanduskasv ei ole selle probleemi lahendamiseks piisav;

| I. | arvestades, et kõrge tööhõivetase on vajalik ka eelarve konsolideerimiseks ja majanduse taastumiseks, seda nii tänu siseriikliku tarbimise taseme säilitamisele kui ka asjaolule, et rohkem inimesi osaleb heaoluriigi rahastamisel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõrge tööhõivetase on vajalik ka eelarve konsolideerimiseks ja majanduse taastumiseks, seda nii tänu siseriikliku tarbimise taseme säilitamisele kui ka asjaolule, et rohkem inimesi osaleb heaoluriigi rahastamisel;

| J. | arvestades, et paljude liikmesriikide tööõiguse reformimine ei ole mitte suurendanud kvaliteetse tööhõive võimalusi, vaid soodustanud kahetasandilise tööturu teket, kus üha enam töötajaid ja sageli kõige kergemini kahjustatavad töötajate rühmad, näiteks naised, noored ja sisserändajad töötavad pideva ebakindluse õhkkonnas ja kehva palga eest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljude liikmesriikide tööõiguse reformimine ei ole mitte suurendanud kvaliteetse tööhõive võimalusi, vaid soodustanud kahetasandilise tööturu teket, kus üha enam töötajaid ja sageli kõige kergemini kahjustatavad töötajate rühmad, näiteks naised, noored ja sisserändajad töötavad pideva ebakindluse õhkkonnas ja kehva palga eest;

| K. | arvestades, et liikmesriikide riiklikes reformikavades võetud kohustustest sageli ei piisa enamiku strateegias „Euroopa 2020” seatud ELi tasandi eesmärkide täitmiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et liikmesriikide riiklikes reformikavades võetud kohustustest sageli ei piisa enamiku strateegias „Euroopa 2020” seatud ELi tasandi eesmärkide täitmiseks;

| L. | arvestades, et ELi 2012. aasta iga-aastases majanduskasvu analüüsis nõutakse otsustavaid meetmeid töökohtade loomise kiirendamiseks ja töövõimalusterohke majanduse taastumise tagamiseks, ning arvestades, et seda sõnumit korrati jõuliselt 2012. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi 2012. aasta iga-aastases majanduskasvu analüüsis nõutakse otsustavaid meetmeid töökohtade loomise kiirendamiseks ja töövõimalusterohke majanduse taastumise tagamiseks, ning arvestades, et seda sõnumit korrati jõuliselt 2012. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel;

| M. | arvestades, et riikliku ja ELi tasandi poliitikakujundajate ülesanne on tagada töötajatele sobivate õppe- ja koolitusvõimaluste kättesaadavus, et nad saaksid oma oskusi muutuvate majandus- ja tööhõiveoludega kohandada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et riikliku ja ELi tasandi poliitikakujundajate ülesanne on tagada töötajatele sobivate õppe- ja koolitusvõimaluste kättesaadavus, et nad saaksid oma oskusi muutuvate majandus- ja tööhõiveoludega kohandada;

| N. | arvestades, et sotsiaalse, ressursitõhusa, säästva ja konkurentsivõimelise majanduse edendamine on üks Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et sotsiaalse, ressursitõhusa, säästva ja konkurentsivõimelise majanduse edendamine on üks Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke;

| O. | arvestades, et innovatsiooni jaoks kriitiliselt tähtsates valdkondades võib juba täheldada kvalifitseeritud, töökohaspetsiifiliste oskuste vajakut ning et 2020. aastaks peaks kõrgkvalifitseeritud vaimne töö hõlmama vähemalt 40 % tööhõivest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et innovatsiooni jaoks kriitiliselt tähtsates valdkondades võib juba täheldada kvalifitseeritud, töökohaspetsiifiliste oskuste vajakut ning et 2020. aastaks peaks kõrgkvalifitseeritud vaimne töö hõlmama vähemalt 40 % tööhõivest;

| P. | arvestades, et värskema statistika kohaselt mainib iga neljas Euroopa tööandja raskusi töökohtade täitmisel, kusjuures kõige raskem on leida kogenud kaubandustöötajaid, tehnikuid ja insenere; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et värskema statistika kohaselt mainib iga neljas Euroopa tööandja raskusi töökohtade täitmisel, kusjuures kõige raskem on leida kogenud kaubandustöötajaid, tehnikuid ja insenere;

| Q. | arvestades, et majanduskasvu ja töökohtade loomise jaoks elutähtsad investeeringud teadusuuringutesse, innovatsiooni ja töökohtade loomisse on ELis endiselt väiksemad kui tema majanduspartnerite ja konkurentide juures mujal maailmas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et majanduskasvu ja töökohtade loomise jaoks elutähtsad investeeringud teadusuuringutesse, innovatsiooni ja töökohtade loomisse on ELis endiselt väiksemad kui tema majanduspartnerite ja konkurentide juures mujal maailmas;

| 1. | on rahul komisjoni ettepanekutega täiendada iga-aastase majanduskasvu analüüsi tööhõiveprioriteete keskpika tähtaja poliitiliste suunistega, mille eesmärk on strateegias „Euroopa 2020” seatud eesmärkide täitmine; tervitab tööhõivepaketi laia haaret ja kiidab heaks juba ammu taotletud muutuse töökohtade loomise poliitikas; nõuab vajalike investeeringute tegemist keskkonnahoidliku majanduse kasvu- ja tööhõivepotentsiaali, tervishoiu- ja sotsiaalsektorisse ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse, sealhulgas investeerimist oskustesse, koolitusse ja kõrgematesse palkadesse; |
| --- | --- |

1.

on rahul komisjoni ettepanekutega täiendada iga-aastase majanduskasvu analüüsi tööhõiveprioriteete keskpika tähtaja poliitiliste suunistega, mille eesmärk on strateegias „Euroopa 2020” seatud eesmärkide täitmine; tervitab tööhõivepaketi laia haaret ja kiidab heaks juba ammu taotletud muutuse töökohtade loomise poliitikas; nõuab vajalike investeeringute tegemist keskkonnahoidliku majanduse kasvu- ja tööhõivepotentsiaali, tervishoiu- ja sotsiaalsektorisse ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse, sealhulgas investeerimist oskustesse, koolitusse ja kõrgematesse palkadesse;

| 2. | taunib asjaolu, et vaatamata 2012. aasta kevadel toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud poliitilistele kohustustele ja komisjoni teatises toodud suunistele ei esitanud enamik liikmesriike oma 2012. aasta riikliku reformikava alla kuuluvat riiklikku tööhõivekava, milles esitatakse põhjalikud meetmed töökohtade loomiseks, keskkonnahoidlikuks tööhõiveks, tööhõivepoliitika ja finantsinstrumentide vaheliste seoste kasutamiseks ja tööturu reformimiseks ning selge ajakavaselle kohta, kuidas käivitatakse järgmise 12 kuu jooksul mitmeaastane reformikava; |
| --- | --- |

2.

taunib asjaolu, et vaatamata 2012. aasta kevadel toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel võetud poliitilistele kohustustele ja komisjoni teatises toodud suunistele ei esitanud enamik liikmesriike oma 2012. aasta riikliku reformikava alla kuuluvat riiklikku tööhõivekava, milles esitatakse põhjalikud meetmed töökohtade loomiseks, keskkonnahoidlikuks tööhõiveks, tööhõivepoliitika ja finantsinstrumentide vaheliste seoste kasutamiseks ja tööturu reformimiseks ning selge ajakavaselle kohta, kuidas käivitatakse järgmise 12 kuu jooksul mitmeaastane reformikava;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et tööturupoliitika ei saa heastada ebaõnnestunud makromajanduspoliitikat ning palub komisjonil süstemaatiliselt integreerida kõigisse töökohtade loomisele suunatud ettepanekutesse ILO inimväärse töö tegevuskava neli eesmärki: luua töökohti, tagada õigused töökohas, laiendada sotsiaalkaitset ning edendada sotsiaalset dialoogi; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et tööturupoliitika ei saa heastada ebaõnnestunud makromajanduspoliitikat ning palub komisjonil süstemaatiliselt integreerida kõigisse töökohtade loomisele suunatud ettepanekutesse ILO inimväärse töö tegevuskava neli eesmärki: luua töökohti, tagada õigused töökohas, laiendada sotsiaalkaitset ning edendada sotsiaalset dialoogi;

| 4. | peab tervitatavaks komisjoni tööturu seiresüsteemi algatust ja individuaalset jälgimiskava riikide jaoks, kes ei täida riigispetsiifilisi soovitusi; nõuab tungivalt, et komisjon lisaks sellele süsteemile strateegia „EL 2020” vaesust ja sotsiaalset kaasatust käsitlevate eesmärkide saavutamise seire; |
| --- | --- |

4.

peab tervitatavaks komisjoni tööturu seiresüsteemi algatust ja individuaalset jälgimiskava riikide jaoks, kes ei täida riigispetsiifilisi soovitusi; nõuab tungivalt, et komisjon lisaks sellele süsteemile strateegia „EL 2020” vaesust ja sotsiaalset kaasatust käsitlevate eesmärkide saavutamise seire;

| 5. | nõuab tungivalt, et ELi riigipead ja valitsusjuhid kohustuksid vastu võtma Euroopa investeerimispaketi enne 2012. aasta lõppu; on arvamusel, et selline pakett võiks aidata Euroopal kriisist väljuda, kui see hõlmaks konkreetseid kohustusi riikide ja Euroopa tasandil investeeringute osas, mille eesmärk oleks luua kestlikku kasvu ja töökohti otsustava tähtsusega sektorites, nagu ressursitõhususe ja halduse, taastuvenergia, energiatõhususe või ringlussevõtu/taaskasutuse vallas; juhib tähelepanu energiatõhususe direktiivile kui konkreetsele näitele Euroopa seadusandlusest, mis võib luua kuni kaks miljonit uut töökohta; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et ELi riigipead ja valitsusjuhid kohustuksid vastu võtma Euroopa investeerimispaketi enne 2012. aasta lõppu; on arvamusel, et selline pakett võiks aidata Euroopal kriisist väljuda, kui see hõlmaks konkreetseid kohustusi riikide ja Euroopa tasandil investeeringute osas, mille eesmärk oleks luua kestlikku kasvu ja töökohti otsustava tähtsusega sektorites, nagu ressursitõhususe ja halduse, taastuvenergia, energiatõhususe või ringlussevõtu/taaskasutuse vallas; juhib tähelepanu energiatõhususe direktiivile kui konkreetsele näitele Euroopa seadusandlusest, mis võib luua kuni kaks miljonit uut töökohta;

| 6. | väljendab heameelt ettepaneku üle vähendada tööjõu maksukoormuste erinevust eelarvet mõjutamata; tuletab meelde, et keskmine erinevus maksukoormuses ehk vahe tööandjale töötaja palkamisest tulenevate kulude ja töötaja tegeliku töötasu vahel moodustab ELis sageli rohkem kui 40 %; on arvamusel, et maksukoormuse nihutamine võib lasta äriühingutel kõnealustest eranditest/vähendamistest kasu saada ja luua uusi töökohti või tõsta palku; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt ettepaneku üle vähendada tööjõu maksukoormuste erinevust eelarvet mõjutamata; tuletab meelde, et keskmine erinevus maksukoormuses ehk vahe tööandjale töötaja palkamisest tulenevate kulude ja töötaja tegeliku töötasu vahel moodustab ELis sageli rohkem kui 40 %; on arvamusel, et maksukoormuse nihutamine võib lasta äriühingutel kõnealustest eranditest/vähendamistest kasu saada ja luua uusi töökohti või tõsta palku;

| 7. | on nõus komisjoni seisukohaga, et kaugeleulatuvamad eesmärgid taastuvenergia alal ergutavad investeeringuid ja seega ka tööhõivet teadmistepõhiste tootmistehnoloogiate valdkonnas; nõuab tungivalt, et liikmesriigid läheksid üle ressursitõhususe põhimõttele tuginevale majandusmudelile; juhib tähelepanu komisjoni andmetele, mille kohaselt ressursikasutuse vähendamine ühe protsendipunkti võrra võib kaasa tuua 100 000–200 000 uue töökoha loomise; |
| --- | --- |

7.

on nõus komisjoni seisukohaga, et kaugeleulatuvamad eesmärgid taastuvenergia alal ergutavad investeeringuid ja seega ka tööhõivet teadmistepõhiste tootmistehnoloogiate valdkonnas; nõuab tungivalt, et liikmesriigid läheksid üle ressursitõhususe põhimõttele tuginevale majandusmudelile; juhib tähelepanu komisjoni andmetele, mille kohaselt ressursikasutuse vähendamine ühe protsendipunkti võrra võib kaasa tuua 100 000–200 000 uue töökoha loomise;

| 8. | toetab mõtet edendada ettevõtlust, ettevõtluse alustamist ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist töökohtade loomise vahendina, eriti kuna VKEdes ja mikroettevõtetes on enam kui kaks kolmandikku ELi erasektori töökohtadest, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada nende valdkondade investeeringuid eelkõige riigihangete ja rahastamisvõimaluste kaudu; |
| --- | --- |

8.

toetab mõtet edendada ettevõtlust, ettevõtluse alustamist ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist töökohtade loomise vahendina, eriti kuna VKEdes ja mikroettevõtetes on enam kui kaks kolmandikku ELi erasektori töökohtadest, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada nende valdkondade investeeringuid eelkõige riigihangete ja rahastamisvõimaluste kaudu;

| 9. | peab tervitatavaks investeeringuid sotsiaalettevõtetesse ja sotsiaalsesse ettevõtlusse, mis pakub häid võimalusi nende sotsiaalsete vajaduste täitmiseks, mida ei rahulda avalikud kaubad ja teenused; |
| --- | --- |

9.

peab tervitatavaks investeeringuid sotsiaalettevõtetesse ja sotsiaalsesse ettevõtlusse, mis pakub häid võimalusi nende sotsiaalsete vajaduste täitmiseks, mida ei rahulda avalikud kaubad ja teenused;

| 10. | palub komisjonil järgida põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele” ning jälgida hoolikalt vastavate vähendamiste rakendamist, tagamaks et VKEd ei kannata ühtsel turul ebaproportsionaalse halduskoormuse ega vabakaubanduse takistuste all, tagades samal ajal, et kõikidel tasanditel järgitakse nõuetekohaselt tööõigust ja sotsiaalmäärusi; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil järgida põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele” ning jälgida hoolikalt vastavate vähendamiste rakendamist, tagamaks et VKEd ei kannata ühtsel turul ebaproportsionaalse halduskoormuse ega vabakaubanduse takistuste all, tagades samal ajal, et kõikidel tasanditel järgitakse nõuetekohaselt tööõigust ja sotsiaalmäärusi;

| 11. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid kaotaksid viivitamata kõik piirangud Bulgaaria ja Rumeenia töötajate vabale juurdepääsule tööturule; juhib tähelepanu asjaolule, et need piirangud avaldavad negatiivset mõju deklareerimata, ebaseaduslikule tööhõivele ja kuritarvitustele; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid kaotaksid viivitamata kõik piirangud Bulgaaria ja Rumeenia töötajate vabale juurdepääsule tööturule; juhib tähelepanu asjaolule, et need piirangud avaldavad negatiivset mõju deklareerimata, ebaseaduslikule tööhõivele ja kuritarvitustele;

| 12. | palub liikmesriikidel intensiivistada võitlust mitteametliku või deklareerimata töö ja nn sunniviisilise füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise vastu, andes piisavaid vahendeid tööinspektsioonideks, korraldades teabekampaaniaid ebaseadusliku töö riskide ja kahjude kohta, ühendades omavahel rohkem ja jõustades paremini järgmist: olemasolevad tööõigust reguleerivad õigusaktid ja töönormid, et võidelda deklareerimata tööga, õiglase kohtlemise põhimõtte üldine kohaldamine, ELi tugevam roll riiklike töö- ja sotsiaalinspektsioonide vahelise suurema ja parema koostöö ja koordineerimise edendamine, ennetavad meetmed koos kontrolli ja asjakohaste karistustega, ning jälgides tähelepanelikult kõnealuses valdkonnas tehtavaid edusamme; |
| --- | --- |

12.

palub liikmesriikidel intensiivistada võitlust mitteametliku või deklareerimata töö ja nn sunniviisilise füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise vastu, andes piisavaid vahendeid tööinspektsioonideks, korraldades teabekampaaniaid ebaseadusliku töö riskide ja kahjude kohta, ühendades omavahel rohkem ja jõustades paremini järgmist: olemasolevad tööõigust reguleerivad õigusaktid ja töönormid, et võidelda deklareerimata tööga, õiglase kohtlemise põhimõtte üldine kohaldamine, ELi tugevam roll riiklike töö- ja sotsiaalinspektsioonide vahelise suurema ja parema koostöö ja koordineerimise edendamine, ennetavad meetmed koos kontrolli ja asjakohaste karistustega, ning jälgides tähelepanelikult kõnealuses valdkonnas tehtavaid edusamme;

| 13. | väljendab rahulolu üldsusega konsulteerimise algatamisega tööhõive kohta tervishoiu ja sotsiaalhoolduse valdkonnas; on arvamusel, et need valdkonnad võivad etendada olulist osa strateegia „EL 2020” tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust käsitlevate eesmärkide täitmisel; palub komisjonil võtta kõikides edasistes poliitikat käsitlevates ettepanekutes arvesse ILO konventsiooni, mida täiendab soovitus koduabiliste kohta, et parandada nende sektorite töötajate praegusi töötingimusi; |
| --- | --- |

13.

väljendab rahulolu üldsusega konsulteerimise algatamisega tööhõive kohta tervishoiu ja sotsiaalhoolduse valdkonnas; on arvamusel, et need valdkonnad võivad etendada olulist osa strateegia „EL 2020” tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust käsitlevate eesmärkide täitmisel; palub komisjonil võtta kõikides edasistes poliitikat käsitlevates ettepanekutes arvesse ILO konventsiooni, mida täiendab soovitus koduabiliste kohta, et parandada nende sektorite töötajate praegusi töötingimusi;

| 14. | on komisjoniga ühel nõul selles suhtes, et ühtekuuluvuspoliitika, EAFRD ja EMKF on olulised investeeringuallikad, mis stimuleerivad jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada kõnealuste fondide ja mikrokrediidirahastu tõhus kasutus nende täieliku potentsiaali osas investeeringuteks haridusse, koolitusse, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisse, tööjõu liikuvusse ja tootlikkusse; |
| --- | --- |

14.

on komisjoniga ühel nõul selles suhtes, et ühtekuuluvuspoliitika, EAFRD ja EMKF on olulised investeeringuallikad, mis stimuleerivad jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada kõnealuste fondide ja mikrokrediidirahastu tõhus kasutus nende täieliku potentsiaali osas investeeringuteks haridusse, koolitusse, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisse, tööjõu liikuvusse ja tootlikkusse;

| 15. | nõuab ELi majanduskasvu ja innovatsiooni rahastamisprogrammides kiiremat ja lihtsamat taotluste läbivaatamise ja heakskiitmise korda; |
| --- | --- |

15.

nõuab ELi majanduskasvu ja innovatsiooni rahastamisprogrammides kiiremat ja lihtsamat taotluste läbivaatamise ja heakskiitmise korda;

| 16. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle, milles toonitatakse, kui kasulik on kehtestada piisava tasemega miinimumpalk liikmesriigi tasandil, et võidelda töölkäivate inimeste kasvava vaesusega ja sotsiaalse dumpinguga ning suurendada kogunõudlust; on arvamusel, et kõikides sellistes ettepanekutes tuleb arvestada riiklikku kollektiivläbirääkimiste pidamise tava ning seda järgida; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle, milles toonitatakse, kui kasulik on kehtestada piisava tasemega miinimumpalk liikmesriigi tasandil, et võidelda töölkäivate inimeste kasvava vaesusega ja sotsiaalse dumpinguga ning suurendada kogunõudlust; on arvamusel, et kõikides sellistes ettepanekutes tuleb arvestada riiklikku kollektiivläbirääkimiste pidamise tava ning seda järgida;

| 17. | on veendunud, et töökaitsealaseid õigusakte tuleb kohandada, et ergutada äriühinguid uusi töökohti looma, aidata suurendada liikuvust ja tööturu kohanemisvõimet ning samal ajal aidata lahendada killustumisprobleemi kogu ELis; |
| --- | --- |

17.

on veendunud, et töökaitsealaseid õigusakte tuleb kohandada, et ergutada äriühinguid uusi töökohti looma, aidata suurendada liikuvust ja tööturu kohanemisvõimet ning samal ajal aidata lahendada killustumisprobleemi kogu ELis;

| 18. | palub komisjonil tegeleda tööturu killustumise tegelike põhjustega, nagu sooline ebavõrdsus ning töö- ja eraelu tasakaalu toetava poliitika puudumine; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil tegeleda tööturu killustumise tegelike põhjustega, nagu sooline ebavõrdsus ning töö- ja eraelu tasakaalu toetava poliitika puudumine;

| 19. | on nõus sellega, et tööaja korralduse sisemine paindlikkus võib aidata majanduslanguse ajal säilitada tööhõivet ja vähendada kohandamiskulusid, kuigi see ei asenda majanduskasvupoliitikat; rõhutab siiski, et meetmeid tuleb kohandada vastavalt sotsiaalsetele asjaoludele, need tuleb sotsiaalpartneritega läbi rääkida ja need peavad vastama nii tööandjate kui ka töötajate huvidele; |
| --- | --- |

19.

on nõus sellega, et tööaja korralduse sisemine paindlikkus võib aidata majanduslanguse ajal säilitada tööhõivet ja vähendada kohandamiskulusid, kuigi see ei asenda majanduskasvupoliitikat; rõhutab siiski, et meetmeid tuleb kohandada vastavalt sotsiaalsetele asjaoludele, need tuleb sotsiaalpartneritega läbi rääkida ja need peavad vastama nii tööandjate kui ka töötajate huvidele;

| 20. | on komisjoniga ühel meelel, et kõik lepingute liigid peaksid andma töötajale ligipääsu peamistele õigustele, sealhulgas pensioniõigusele, sotsiaalkaitsele ja juurdepääsule elukestvale õppele; |
| --- | --- |

20.

on komisjoniga ühel meelel, et kõik lepingute liigid peaksid andma töötajale ligipääsu peamistele õigustele, sealhulgas pensioniõigusele, sotsiaalkaitsele ja juurdepääsule elukestvale õppele;

| 21. | peab tervitatavaks komisjoni algatuse „ELi oskuste ülevaade” käivitamist, mis parandab tööotsijate jaoks läbipaistvust ja juurdepääsu ning suurendab töötajate liikuvust; |
| --- | --- |

21.

peab tervitatavaks komisjoni algatuse „ELi oskuste ülevaade” käivitamist, mis parandab tööotsijate jaoks läbipaistvust ja juurdepääsu ning suurendab töötajate liikuvust;

| 22. | tunneb heameelt komisjoni hiljutise seadusandliku algatuse üle, mis käsitleb kutsekvalifikatsioone; peab väga oluliseks diplomite ja kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise tugevdamist ning pädevuste ja oskuste tõhustatud vastastikuse tunnustamise mehhanismi väljatöötamist; |
| --- | --- |

22.

tunneb heameelt komisjoni hiljutise seadusandliku algatuse üle, mis käsitleb kutsekvalifikatsioone; peab väga oluliseks diplomite ja kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise tugevdamist ning pädevuste ja oskuste tõhustatud vastastikuse tunnustamise mehhanismi väljatöötamist;

| 23. | palub komisjonil viia Euroopa oskuste pass ellu enne 2012. aasta lõppu, et tagada võrdsus ja mittediskrimineerimine vahendite ja oskuste omandamise koha osas, võimaldada oskuste nõudluse ja pakkumise tulemuslikumat vastavusseviimist ning edendada töötajate piiriülest liikuvust; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil viia Euroopa oskuste pass ellu enne 2012. aasta lõppu, et tagada võrdsus ja mittediskrimineerimine vahendite ja oskuste omandamise koha osas, võimaldada oskuste nõudluse ja pakkumise tulemuslikumat vastavusseviimist ning edendada töötajate piiriülest liikuvust;

| 24. | tunneb heameelt komisjoni talituste töödokumendi „Praktika kvaliteediraamistik” üle ning ootab liikmesriikides praktika korraldamise ülevaateuuringu tulemusi, ja kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut ühendada internatuur alati kvalifitseerimisega; palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus praktika kvaliteediraamistiku kohta ning nõukogu soovitus noortegarantiide määruse kohta ning määratleda kvaliteetse praktika pakkumist ja alustamist toetavad miinimumstandardid; |
| --- | --- |

24.

tunneb heameelt komisjoni talituste töödokumendi „Praktika kvaliteediraamistik” üle ning ootab liikmesriikides praktika korraldamise ülevaateuuringu tulemusi, ja kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut ühendada internatuur alati kvalifitseerimisega; palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus praktika kvaliteediraamistiku kohta ning nõukogu soovitus noortegarantiide määruse kohta ning määratleda kvaliteetse praktika pakkumist ja alustamist toetavad miinimumstandardid;

| 25. | rõhutab, et noorte tööhõive olukord sõltub suuresti üldisest majandusolukorrast; toonitab, kui oluline on noori toetada, suunata ja jälgida nende teel hariduse omandamiselt tööellu; kutsub komisjoni üles viima edasised selle valdkonna poliitikat käsitlevad ettepanekud kooskõlla algatustega „Noorte liikuvus” ja „Noortele pakutavad võimalused”; kutsub liikmesriike üles alustama heade tavade vahetamist noorte töötuse vastu võitlemise valdkonnas; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et noorte tööhõive olukord sõltub suuresti üldisest majandusolukorrast; toonitab, kui oluline on noori toetada, suunata ja jälgida nende teel hariduse omandamiselt tööellu; kutsub komisjoni üles viima edasised selle valdkonna poliitikat käsitlevad ettepanekud kooskõlla algatustega „Noorte liikuvus” ja „Noortele pakutavad võimalused”; kutsub liikmesriike üles alustama heade tavade vahetamist noorte töötuse vastu võitlemise valdkonnas;

| 26. | kutsub liikmesriike, komisjoni ja nõukogu üles kasutama tihedas koostöös sotsiaalpartneritega igat võimalust selle tagamiseks, et iga noor ELi kodanik saaks alustada tööd või koolitust pärast maksimaalselt neljakuulist töötust, rakendades selleks Euroopa noortegarantiid; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid muutma noortegarantii õiguslikult jõustatavaks, selleks et parandada tulemuslikult selliste noorte olukorda, kes ei tööta, ei õpi ega saa koolitust, ja lahendada järk-järgult ELi noorte töötuse probleem; toonitab, et noortegarantii vajab konkreetset Euroopa rahalist toetust, eriti nendes liikmesriikides, kus noorte töötuse määr on kõrgeim; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike, komisjoni ja nõukogu üles kasutama tihedas koostöös sotsiaalpartneritega igat võimalust selle tagamiseks, et iga noor ELi kodanik saaks alustada tööd või koolitust pärast maksimaalselt neljakuulist töötust, rakendades selleks Euroopa noortegarantiid; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid muutma noortegarantii õiguslikult jõustatavaks, selleks et parandada tulemuslikult selliste noorte olukorda, kes ei tööta, ei õpi ega saa koolitust, ja lahendada järk-järgult ELi noorte töötuse probleem; toonitab, et noortegarantii vajab konkreetset Euroopa rahalist toetust, eriti nendes liikmesriikides, kus noorte töötuse määr on kõrgeim;

| 27. | palub komisjonil toetada liikmesriike nende võitluses töötuse ja noorte töötusega ning eraldada selleks kasutamata assigneeringuid struktuurifondidest; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil toetada liikmesriike nende võitluses töötuse ja noorte töötusega ning eraldada selleks kasutamata assigneeringuid struktuurifondidest;

| 28. | ühineb komisjoni üleskutsega liikmesriikidele tõhustada EURESe süsteemi kasutamist; toonitab EURESe otsustavat osa siseturu toimimisel töötajate ja tööotsijate nõustamise abil nende õiguste suhtes teistes liikmesriikides; nõuab Euroopa Parlamendi täielikku kaasamist EURESe võrgustiku struktuuri- ja haldusreformi; |
| --- | --- |

28.

ühineb komisjoni üleskutsega liikmesriikidele tõhustada EURESe süsteemi kasutamist; toonitab EURESe otsustavat osa siseturu toimimisel töötajate ja tööotsijate nõustamise abil nende õiguste suhtes teistes liikmesriikides; nõuab Euroopa Parlamendi täielikku kaasamist EURESe võrgustiku struktuuri- ja haldusreformi;

| 29. | peab tervitatavaks komisjoni algatusi, mille eesmärk on vähendada naiste ebasoodsat olukorda ja integreerida naised tööturule, pakkudes neile võrdset palka ja piisavat lastehoidu ning kaotades diskrimineerimise ja maksusoodustused, mis pärsivad naiste osalemist tööturul; kutsub liikmesriike üles võtma nendes valdkondades lisameetmeid; |
| --- | --- |

29.

peab tervitatavaks komisjoni algatusi, mille eesmärk on vähendada naiste ebasoodsat olukorda ja integreerida naised tööturule, pakkudes neile võrdset palka ja piisavat lastehoidu ning kaotades diskrimineerimise ja maksusoodustused, mis pärsivad naiste osalemist tööturul; kutsub liikmesriike üles võtma nendes valdkondades lisameetmeid;

| 30. | nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks tööd pensionide ülekantavuse direktiivi kallal, sest õiguslik ebakindlus sotsiaalkindlustuse ja pensioniõiguste tagamise osas on üks peamisi töötajate vaba liikumise takistusi; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks tööd pensionide ülekantavuse direktiivi kallal, sest õiguslik ebakindlus sotsiaalkindlustuse ja pensioniõiguste tagamise osas on üks peamisi töötajate vaba liikumise takistusi;

| 31. | kutsub liikmesriike üles võtma vastu või säilitama majanduskasvu soodustava poliitika, sealhulgas seadma esmatähtsaks kulutused hariduse, elukestva õppe, teadusuuringute ja innovatsiooni vallas, olenemata majanduskriisi tõttu vajalikuks osutunud kokkuhoiumeetmetest ja vajadusest vähendada valitsemissektori võlga, eriti euroalal; |
| --- | --- |

31.

kutsub liikmesriike üles võtma vastu või säilitama majanduskasvu soodustava poliitika, sealhulgas seadma esmatähtsaks kulutused hariduse, elukestva õppe, teadusuuringute ja innovatsiooni vallas, olenemata majanduskriisi tõttu vajalikuks osutunud kokkuhoiumeetmetest ja vajadusest vähendada valitsemissektori võlga, eriti euroalal;

| 32. | nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks õiglastel tingimustel toimuvat liikuvust ning võitleks lähetatud töötajate mis tahes väärkohtlemisega nii vastuvõtja- kui ka asukohamaades; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks õiglastel tingimustel toimuvat liikuvust ning võitleks lähetatud töötajate mis tahes väärkohtlemisega nii vastuvõtja- kui ka asukohamaades;

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

33.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0466.

(2)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 29.

(3)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 39.

(4)  ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 6.

(5)  Vastuvõetud tekstid: P7_TA(2011)0455.

(6)  Vastuvõetud tekstid: P7_TA(2011)0263.

(7)  Vastuvõetud tekstid: P7_TA(2011)0495.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/87 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/87

---

Neljapäev, 14. juuni 2012Naiste suguelundite moonutamine

P7_TA(2012)0261

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon naiste suguelundite moonutamise lõpetamise kohta (2012/2684(RSP))

2013/C 332 E/17

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse aruandeid, mis on esitatud naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva ÜRO konventsiooni (CEDAW) ja selle fakultatiivprotokolli raames, ning piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruandeid, mis on esitatud naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva ÜRO konventsiooni (CEDAW) ja selle fakultatiivprotokolli raames, ning piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni naiste suguelundite moonutamise vastase võitluse kohta Euroopa Liidus (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni naiste suguelundite moonutamise vastase võitluse kohta Euroopa Liidus (1),

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 5. detsembri 2011. aasta aruannet naiste suguelundite moonutamise lõpetamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 5. detsembri 2011. aasta aruannet naiste suguelundite moonutamise lõpetamise kohta,

| — | võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 8. märtsi 2010. aasta järeldusi naistevastase vägivalla kaotamise kohta Euroopa Liidus ja üleskutset töötada välja rahvusvaheline lähenemisviis naiste suguelundite moonutamise vastu võitlemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 8. märtsi 2010. aasta järeldusi naistevastase vägivalla kaotamise kohta Euroopa Liidus ja üleskutset töötada välja rahvusvaheline lähenemisviis naiste suguelundite moonutamise vastu võitlemiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 12. aprilli 2011. aasta konventsiooni naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ning nende vastu võitlemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 12. aprilli 2011. aasta konventsiooni naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ning nende vastu võitlemise kohta,

| — | võttes arvesse üldasjade nõukogu poolt 8. detsembril 2008 vastu võetud ELi suuniseid, mis käsitlevad naistevastast vägivalda ja võitlust kõikide naiste diskrimineerimise vormide vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade nõukogu poolt 8. detsembril 2008 vastu võetud ELi suuniseid, mis käsitlevad naistevastast vägivalda ja võitlust kõikide naiste diskrimineerimise vormide vastu,

| — | võttes arvesse oma 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2010. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2010. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et naiste suguelundite moonutamine on heastamatu kuritarvitus, mille puhul moonutatakse või kahjustatakse muudel kui meditsiinilistel põhjustel tahtlikult naiste suguelundeid ja tekitatakse pöördumatuid tagajärgi, mille all praegu kannatab 140 miljonit naist ja tütarlast, ning arvestades, et igal aastal ähvardab samasugune saatus veel kolme miljonit tütarlast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et naiste suguelundite moonutamine on heastamatu kuritarvitus, mille puhul moonutatakse või kahjustatakse muudel kui meditsiinilistel põhjustel tahtlikult naiste suguelundeid ja tekitatakse pöördumatuid tagajärgi, mille all praegu kannatab 140 miljonit naist ja tütarlast, ning arvestades, et igal aastal ähvardab samasugune saatus veel kolme miljonit tütarlast;

| B. | arvestades, et WHO andmetel elab Euroopas 500 000 naist ja tütarlast, kelle suguelundid on moonutatud, ning et lisaks ohustab see veel hinnanguliselt 180 000 tütarlast; arvestades, et asjatundjate hinnangul on need arvud alahinnatud ega hõlma rändajate teist põlvkonda ning registreerimata rändajaid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et WHO andmetel elab Euroopas 500 000 naist ja tütarlast, kelle suguelundid on moonutatud, ning et lisaks ohustab see veel hinnanguliselt 180 000 tütarlast; arvestades, et asjatundjate hinnangul on need arvud alahinnatud ega hõlma rändajate teist põlvkonda ning registreerimata rändajaid;

| C. | arvestades, et igasugune naiste suguelundite moonutamine on kahjulik traditsiooniline tava, mida ei saa pidada religiooni osaks, vaid mis on naiste ja tütarlaste vastane vägivald, millega rikutakse nende põhiõigusi, eelkõige õigust isiklikule turvalisusele ja puutumatusele ning füüsilise ja vaimse tervise ning seksuaal- ja reproduktiivtervise kaitsele, ja mis alaealiste tütarlaste puhul kujutab endast ka laste kuritarvitamist; arvestades, et sellist rikkumist ei saa mingil juhul õigustada erinevate kultuuriliste traditsioonide austamise või initsiatsioonitseremooniatega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et igasugune naiste suguelundite moonutamine on kahjulik traditsiooniline tava, mida ei saa pidada religiooni osaks, vaid mis on naiste ja tütarlaste vastane vägivald, millega rikutakse nende põhiõigusi, eelkõige õigust isiklikule turvalisusele ja puutumatusele ning füüsilise ja vaimse tervise ning seksuaal- ja reproduktiivtervise kaitsele, ja mis alaealiste tütarlaste puhul kujutab endast ka laste kuritarvitamist; arvestades, et sellist rikkumist ei saa mingil juhul õigustada erinevate kultuuriliste traditsioonide austamise või initsiatsioonitseremooniatega;

| D. | arvestades, et lisaks sellele, et naiste suguelundite moonutamine on inimõiguste rikkumine, kahjustab see tava selle üle elanud naiste ja tütarlaste füüsilist ja vaimset tervist ja õigusi väga tõsiselt ja pöördumatult nii lühemas kui ka pikemas perspektiivis ning see on raske kallalekippumine nende isikule ja isikupuutumatusele ja võib mõningatel juhtudel lõppeda surmaga; arvestades, et primitiivsete vahendite kasutamisel ja antiseptiliste ettevaatusabinõude puudumisel on kahjulikud kõrvalmõjud, näiteks võivad suguline vahekord ja sünnitus olla valulised, asjaomaseid elundeid kahjustatakse pöördumatult ning võib täheldada tüsistusi (nagu verejooks, šokiseisund, nakkused, AIDSi-viiruse ülekandmine, teetanus, healoomulised kasvajad) ning raskeid tüsistusi raseduse ja sünnituse ajal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et lisaks sellele, et naiste suguelundite moonutamine on inimõiguste rikkumine, kahjustab see tava selle üle elanud naiste ja tütarlaste füüsilist ja vaimset tervist ja õigusi väga tõsiselt ja pöördumatult nii lühemas kui ka pikemas perspektiivis ning see on raske kallalekippumine nende isikule ja isikupuutumatusele ja võib mõningatel juhtudel lõppeda surmaga; arvestades, et primitiivsete vahendite kasutamisel ja antiseptiliste ettevaatusabinõude puudumisel on kahjulikud kõrvalmõjud, näiteks võivad suguline vahekord ja sünnitus olla valulised, asjaomaseid elundeid kahjustatakse pöördumatult ning võib täheldada tüsistusi (nagu verejooks, šokiseisund, nakkused, AIDSi-viiruse ülekandmine, teetanus, healoomulised kasvajad) ning raskeid tüsistusi raseduse ja sünnituse ajal;

| E. | arvestades, et naiste suguelundite moonutamise puhul on tegemist ebavõrdsete võimusuhete avaldumisega ja naistevastase vägivallaga teiste tõsiste soopõhiste vägivallavormide kõrval ning seetõttu on väga vajalik kaasata naiste suguelundite moonutamise vastu võitlemine soopõhise ja naistevastase vägivalla vastu võitlemise üldisesse ja ühtsesse lähenemisviisi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et naiste suguelundite moonutamise puhul on tegemist ebavõrdsete võimusuhete avaldumisega ja naistevastase vägivallaga teiste tõsiste soopõhiste vägivallavormide kõrval ning seetõttu on väga vajalik kaasata naiste suguelundite moonutamise vastu võitlemine soopõhise ja naistevastase vägivalla vastu võitlemise üldisesse ja ühtsesse lähenemisviisi;

| 1. | on rahul naiste olukorra komisjoni 56. istungil 8. märtsil 2012 vastu võetud otsusega, mille kohaselt tuleks naiste suguelundite moonutamise küsimus tõstatada tulevasel ÜRO Peaassamblee 67. istungil; |
| --- | --- |

1.

on rahul naiste olukorra komisjoni 56. istungil 8. märtsil 2012 vastu võetud otsusega, mille kohaselt tuleks naiste suguelundite moonutamise küsimus tõstatada tulevasel ÜRO Peaassamblee 67. istungil;

| 2. | palub ÜRO Peaassambleel võtta oma 67. istungil vastu resolutsioon naiste suguelundite moonutamise lõpetamise kohta kogu maailmas – nagu seda nõuti Aafrika Liidu 1. juuli 2011. aasta tippkohtumisel –, ühtlustades selleks liikmesriikide meetmeid ning andes soovitusi ja juhiseid arengu edendamiseks ning piirkondlike, rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusaktide karmistamiseks; |
| --- | --- |

2.

palub ÜRO Peaassambleel võtta oma 67. istungil vastu resolutsioon naiste suguelundite moonutamise lõpetamise kohta kogu maailmas – nagu seda nõuti Aafrika Liidu 1. juuli 2011. aasta tippkohtumisel –, ühtlustades selleks liikmesriikide meetmeid ning andes soovitusi ja juhiseid arengu edendamiseks ning piirkondlike, rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusaktide karmistamiseks;

| 3. | täheldab, et kuna suguelundite moonutamine viiakse enamasti läbi noorte, lapseealiste kuni 15aastaste tütarlaste puhul, on see lapse õiguste rikkumine; kordab, et kõik 27 ELi liikmesriiki on ÜRO lapse õiguste konventsiooni kohaselt kohustunud kaitsma lapse õigusi; |
| --- | --- |

3.

täheldab, et kuna suguelundite moonutamine viiakse enamasti läbi noorte, lapseealiste kuni 15aastaste tütarlaste puhul, on see lapse õiguste rikkumine; kordab, et kõik 27 ELi liikmesriiki on ÜRO lapse õiguste konventsiooni kohaselt kohustunud kaitsma lapse õigusi;

| 4. | kutsub liikmesriike üles jätkama rahvusvaheliste dokumentide ratifitseerimist ning rakendama neid laiahaardeliste õigusaktide abil, millega keelustatakse naiste suguelundite moonutamise kõik vormid ja nähakse ette tõhusad karistused selliste tegude toimepanijatele; märgib, et õigusaktidega tuleks ette näha ka mitmesugused ennetus- ja kaitsemeetmed, sealhulgas mehhanismid õiguskaitse koordineerimiseks, jälgimiseks ja hindamiseks, ning parandada naiste ja tütarlaste võimalusi suguelundite moonutamise juhtumitest teada anda; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles jätkama rahvusvaheliste dokumentide ratifitseerimist ning rakendama neid laiahaardeliste õigusaktide abil, millega keelustatakse naiste suguelundite moonutamise kõik vormid ja nähakse ette tõhusad karistused selliste tegude toimepanijatele; märgib, et õigusaktidega tuleks ette näha ka mitmesugused ennetus- ja kaitsemeetmed, sealhulgas mehhanismid õiguskaitse koordineerimiseks, jälgimiseks ja hindamiseks, ning parandada naiste ja tütarlaste võimalusi suguelundite moonutamise juhtumitest teada anda;

| 5. | kutsub asjaomaseid ÜRO üksusi ja kodanikuühiskonda üles toetama aktiivselt sihtotstarbelisi innovaatilisi programme, eraldades selleks vajalikke rahalisi vahendeid, ning levitama parimaid tavasid, mis puudutavad selliste kaitset vajavas olukorras tütarlaste (sealhulgas suguelundite moonutamise ohvriks langenute) vajadusi ja prioriteete, kellel on raske pääseda ligi teenustele ja programmidele; |
| --- | --- |

5.

kutsub asjaomaseid ÜRO üksusi ja kodanikuühiskonda üles toetama aktiivselt sihtotstarbelisi innovaatilisi programme, eraldades selleks vajalikke rahalisi vahendeid, ning levitama parimaid tavasid, mis puudutavad selliste kaitset vajavas olukorras tütarlaste (sealhulgas suguelundite moonutamise ohvriks langenute) vajadusi ja prioriteete, kellel on raske pääseda ligi teenustele ja programmidele;

| 6. | palub ÜRO peasekretäril tagada, et kõik asjaomased ÜRO organisatsioonid ja ametid, eelkõige ÜRO Lastefond, ÜRO Rahvastikufond, Maailma Terviseorganisatsioon, ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsioon (UNESCO), ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuur, ÜRO Naiste Arengufond, ÜRO Arenguprogramm ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo, lisaksid individuaalselt ja kollektiivselt vastavalt vajadusele ja kooskõlas riigisiseste prioriteetidega riiklikesse programmidesse tütarlaste õiguse olla kaitstud suguelundite moonutamise eest, et veelgi tugevdada oma vastavasisulisi jõupingutusi; |
| --- | --- |

6.

palub ÜRO peasekretäril tagada, et kõik asjaomased ÜRO organisatsioonid ja ametid, eelkõige ÜRO Lastefond, ÜRO Rahvastikufond, Maailma Terviseorganisatsioon, ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsioon (UNESCO), ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuur, ÜRO Naiste Arengufond, ÜRO Arenguprogramm ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo, lisaksid individuaalselt ja kollektiivselt vastavalt vajadusele ja kooskõlas riigisiseste prioriteetidega riiklikesse programmidesse tütarlaste õiguse olla kaitstud suguelundite moonutamise eest, et veelgi tugevdada oma vastavasisulisi jõupingutusi;

| 7. | rõhutab, et tuleb toetada kodanikuühiskonna liikmeid ja eelkõige naiste organisatsioone, kes tegutsevad oma kogukondades naistevastase vägivalla (sealhulgas naiste suguelundite moonutamise) lõpetamise nimel; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et tuleb toetada kodanikuühiskonna liikmeid ja eelkõige naiste organisatsioone, kes tegutsevad oma kogukondades naistevastase vägivalla (sealhulgas naiste suguelundite moonutamise) lõpetamise nimel;

| 8. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks oma 2010. aasta soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava abil soopõhise vägivalla vastu võitlemise ja naiste õiguste edendamise meetmete integreerimise kõigisse ELi arengupoliitika valdkondadesse ja programmidesse; rõhutab teadlikkuse suurendamise, kogukonna mobiliseerimise, hariduse ja koolituse ning partnerriikide riiklike, piirkondlike ja kohalike ametivõimude ja kodanikuühiskonna kaasamise olulisust; juhib tähelepanu sellele, et tütarlapsi negatiivselt mõjutavate hoiakute ja kahjulike tavade kaotamise püüdlused jõuavad sihile ainult siis, kui kaasatakse täiel määral kõik peamised osalised, sealhulgas usu- ja kogukonnajuhid, ning tütarlastega vahetult tegelevad inimesed, sealhulgas lapsevanemad, perekonnad ja kogukonnad; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks oma 2010. aasta soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava abil soopõhise vägivalla vastu võitlemise ja naiste õiguste edendamise meetmete integreerimise kõigisse ELi arengupoliitika valdkondadesse ja programmidesse; rõhutab teadlikkuse suurendamise, kogukonna mobiliseerimise, hariduse ja koolituse ning partnerriikide riiklike, piirkondlike ja kohalike ametivõimude ja kodanikuühiskonna kaasamise olulisust; juhib tähelepanu sellele, et tütarlapsi negatiivselt mõjutavate hoiakute ja kahjulike tavade kaotamise püüdlused jõuavad sihile ainult siis, kui kaasatakse täiel määral kõik peamised osalised, sealhulgas usu- ja kogukonnajuhid, ning tütarlastega vahetult tegelevad inimesed, sealhulgas lapsevanemad, perekonnad ja kogukonnad;

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon pööraks naistevastase vägivalla vastu võitlemise üldstrateegia raames erilist tähelepanu naiste suguelundite moonutamisele ja selle vastu võitlemise ühismeetmetele; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et komisjon pööraks naistevastase vägivalla vastu võitlemise üldstrateegia raames erilist tähelepanu naiste suguelundite moonutamisele ja selle vastu võitlemise ühismeetmetele;

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon seaks naiste ja tütarlaste vastase vägivalla lõpetamise esmatähtsaks eesmärgiks ning eraldaks selleks vajalikke rahalisi vahendeid, et toetada sihtotstarbelisi ja innovaatilisi programme nii Euroopa Liidus kui ka kolmandates riikides; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et komisjon seaks naiste ja tütarlaste vastase vägivalla lõpetamise esmatähtsaks eesmärgiks ning eraldaks selleks vajalikke rahalisi vahendeid, et toetada sihtotstarbelisi ja innovaatilisi programme nii Euroopa Liidus kui ka kolmandates riikides;

| 11. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid otsustavaid meetmeid selle ebaseadusliku tava vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid otsustavaid meetmeid selle ebaseadusliku tava vastu võitlemiseks;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜRO peasekretärile ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜRO peasekretärile ja liikmesriikidele.

---

(1)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 52.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0127.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0126.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/89

---

Neljapäev, 14. juuni 2012Prantsuse ettevõtte PIP valmistatud silikoongeeli sisaldavad defektsed rinnaimplantaadid

P7_TA(2012)0262

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon Prantsuse ettevõtte PIP valmistatud defektsete silikoongeeliga rinnaimplantaatide kohta (2012/2621(RSP))

2013/C 332 E/18

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 184, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 184,

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi innovatsiooni kohta meditsiiniseadmete sektoris (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi innovatsiooni kohta meditsiiniseadmete sektoris (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuni 1990. aasta direktiivi 90/385/EMÜ aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuni 1990. aasta direktiivi 90/385/EMÜ aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/79/EÜ meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/79/EÜ meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/70/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ inimverest või inimese vereplasmast saadud püsiaineid sisaldavate meditsiiniseadmete suhtes (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/70/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ inimverest või inimese vereplasmast saadud püsiaineid sisaldavate meditsiiniseadmete suhtes (5),

| — | võttes arvesse tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee (SCENIHR) 1. veebruaril 2012. aastal avaldatud arvamust ettevõtte Poly Implant Prothèse (PIP) silikoontoodete turvalisuse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee (SCENIHR) 1. veebruaril 2012. aastal avaldatud arvamust ettevõtte Poly Implant Prothèse (PIP) silikoontoodete turvalisuse kohta (6),

| — | võttes arvesse 22. märtsil 2011. aastal Brüsselis toimunud meditsiinitehnoloogia innovatsiooni teemalise kõrgetasemelise tervisekonverentsi järeldusi (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. märtsil 2011. aastal Brüsselis toimunud meditsiinitehnoloogia innovatsiooni teemalise kõrgetasemelise tervisekonverentsi järeldusi (7),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2001. aasta resolutsiooni silikoonimplantaate käsitlevate vastuvõetavaks tunnistatud petitsioonide kohta (petitsioonid 0470/1998 ja 0771/1998) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2001. aasta resolutsiooni silikoonimplantaate käsitlevate vastuvõetavaks tunnistatud petitsioonide kohta (petitsioonid 0470/1998 ja 0771/1998) (8),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni Euroopa ühtse lähenemisviisi kohta ühistele kahjunõuetele (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni Euroopa ühtse lähenemisviisi kohta ühistele kahjunõuetele (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/47/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/385/EMÜ aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta ja nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta ning direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/47/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/385/EMÜ aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta ja nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta ning direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (10),

| — | võttes arvesse 18. aprilli 2012. aasta küsimust komisjonile Prantsuse ettevõtte PIP valmistatud defektsete silikoongeeliga rinnaimplantaatide kohta (O-000101/2012 – B7-0118/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. aprilli 2012. aasta küsimust komisjonile Prantsuse ettevõtte PIP valmistatud defektsete silikoongeeliga rinnaimplantaatide kohta (O-000101/2012 – B7-0118/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Prantsuse tervishoiuasutuste andmete alusel on algatatud uurimine Prantsuse ettevõtte Poly Implant Prothèse (PIP) suhtes seoses pettusega, mis seisnes madalakvaliteedilise materjali (tööstuslik silikoon) kasutamises, samal ajal kui vastavushindamiseks esitatud dokumentides kinnitas firma, et kasutab heakskiidetud meditsiinilist silikooni; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Prantsuse tervishoiuasutuste andmete alusel on algatatud uurimine Prantsuse ettevõtte Poly Implant Prothèse (PIP) suhtes seoses pettusega, mis seisnes madalakvaliteedilise materjali (tööstuslik silikoon) kasutamises, samal ajal kui vastavushindamiseks esitatud dokumentides kinnitas firma, et kasutab heakskiidetud meditsiinilist silikooni;

| B. | arvestades, et firma PIP rinnaimplantaatidega seotud võimalike ohtude kohta napib nii kliinilisi kui ka epidemioloogilisi andmeid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et firma PIP rinnaimplantaatidega seotud võimalike ohtude kohta napib nii kliinilisi kui ka epidemioloogilisi andmeid;

| C. | arvestades, et kolmanda põlvkonna implantaatide purunemismäär kümne aasta jooksul pärast paigaldamist on 10–15 %; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kolmanda põlvkonna implantaatide purunemismäär kümne aasta jooksul pärast paigaldamist on 10–15 %;

| D. | arvestades, et Prantsuse ametiasutuste korraldatud uuringus firma PIP silikoonist rinnaimplantaatide kohta ilmnes, et neil implantaatidel esineb puudusi, mida muudel müügil olevatel implantaatidel ei ole; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Prantsuse ametiasutuste korraldatud uuringus firma PIP silikoonist rinnaimplantaatide kohta ilmnes, et neil implantaatidel esineb puudusi, mida muudel müügil olevatel implantaatidel ei ole;

| E. | arvestades, et SCENIHRi komitee aruandes, mille koostamist komisjon jaanuari alguses taotles, rõhutatakse, et muret põhjustab põletiku tekkimise võimalus firma PIP silikoonimplantaatide purunemise või lekkimise korral; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et SCENIHRi komitee aruandes, mille koostamist komisjon jaanuari alguses taotles, rõhutatakse, et muret põhjustab põletiku tekkimise võimalus firma PIP silikoonimplantaatide purunemise või lekkimise korral;

| F. | arvestades, et Euroopa tasandil rinnaimplantaate ei registreerita, ei ole teada, kui suur on naiste üldarv, kellele need on paigaldatud; arvestades, et Euroopa Komisjoni esitatud olemasolevate andmete kohaselt on maailmas müüdud umbes 400 000 firma PIP silikoonist rinnaimplantaati; arvestades, et paljudele naistele Ühendkuningriigis (40 000), Prantsusmaal (30 000), Hispaanias (10 000), Saksamaal (7 500) ja Portugalis (2 000) on paigaldatud firma PIP silikoonist rinnaimplantaadid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa tasandil rinnaimplantaate ei registreerita, ei ole teada, kui suur on naiste üldarv, kellele need on paigaldatud; arvestades, et Euroopa Komisjoni esitatud olemasolevate andmete kohaselt on maailmas müüdud umbes 400 000 firma PIP silikoonist rinnaimplantaati; arvestades, et paljudele naistele Ühendkuningriigis (40 000), Prantsusmaal (30 000), Hispaanias (10 000), Saksamaal (7 500) ja Portugalis (2 000) on paigaldatud firma PIP silikoonist rinnaimplantaadid;

| G. | arvestades, et patsientidel on vaja teada, et implantaadid ei ole püsivad ja võib tekkida vajadus need asendada või kõrvaldada; arvestades, et patsiente tuleb teavitada ka implantaatide kvaliteedist ja nendega seonduvatest võimalikest riskidest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et patsientidel on vaja teada, et implantaadid ei ole püsivad ja võib tekkida vajadus need asendada või kõrvaldada; arvestades, et patsiente tuleb teavitada ka implantaatide kvaliteedist ja nendega seonduvatest võimalikest riskidest;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu õigusaktide ülevõtmine liikmesriikide õigusesse ei ole aidanud ära hoida kõnealust tervisepettust, mille tagajärjeks on praegu ja tulevikus tõsine kahju inimeste tervisele kogu maailmas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu õigusaktide ülevõtmine liikmesriikide õigusesse ei ole aidanud ära hoida kõnealust tervisepettust, mille tagajärjeks on praegu ja tulevikus tõsine kahju inimeste tervisele kogu maailmas;

| I. | arvestades, et kõnealune tervisepettus on ilmsiks toonud tõsised puudused nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil, eelkõige liikmesriikide ja rahvusvahelise üldsuse vähese koostöö teabe jagamise ning kahjulikust toimest teatamise valdkonnas, samuti asjaolu, et meditsiiniseadmetes kasutatud toorme päritolu ei ole võimalik kindlaks teha; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõnealune tervisepettus on ilmsiks toonud tõsised puudused nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil, eelkõige liikmesriikide ja rahvusvahelise üldsuse vähese koostöö teabe jagamise ning kahjulikust toimest teatamise valdkonnas, samuti asjaolu, et meditsiiniseadmetes kasutatud toorme päritolu ei ole võimalik kindlaks teha;

| J. | arvestades, et firma PIP implantaatide juhtum, sarnaselt puusaimplantaatide juhtumile on näidanud, et praegune peamistele tervise ja ohutusnõuetele vastavuse sertifitseerimise süsteem ning teavitatud asutuste kontrollivahendid ja nende järelevalve riiklike pädevate asutuste poolt vastavalt meditsiiniseadmete direktiivile (2007/47/EÜ), on puudulik; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et firma PIP implantaatide juhtum, sarnaselt puusaimplantaatide juhtumile on näidanud, et praegune peamistele tervise ja ohutusnõuetele vastavuse sertifitseerimise süsteem ning teavitatud asutuste kontrollivahendid ja nende järelevalve riiklike pädevate asutuste poolt vastavalt meditsiiniseadmete direktiivile (2007/47/EÜ), on puudulik;

| K. | arvestades, et uute meditsiiniseadmete patsientidele kiiresti kättesaadavaks tegemine ei tohi kunagi toimuda patsientide ohutuse tagamise arvelt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et uute meditsiiniseadmete patsientidele kiiresti kättesaadavaks tegemine ei tohi kunagi toimuda patsientide ohutuse tagamise arvelt;

| L. | arvestades, et meditsiiniseadmete direktiiv (2007/47/EÜ) vaadatakse läbi 2012. aastal; arvestades, et oluline on firma PIP implantaatide müügipettusest õppust võtta ning tugevdada selleks järelevalvet ja ohutuskontrolle ning turuleviimisega seotud nõudeid nii liikmesriikide kui ELi tasandil; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et meditsiiniseadmete direktiiv (2007/47/EÜ) vaadatakse läbi 2012. aastal; arvestades, et oluline on firma PIP implantaatide müügipettusest õppust võtta ning tugevdada selleks järelevalvet ja ohutuskontrolle ning turuleviimisega seotud nõudeid nii liikmesriikide kui ELi tasandil;

| M. | arvestades, et olemasolevate andmete põhjal on paljud firma PIP implantaadid toodetud mittemeditsiinilisest silikoonist, mis sisaldab komponente, mis võivad implantaadi kesta nõrgestada ning kehakudedesse valguda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et olemasolevate andmete põhjal on paljud firma PIP implantaadid toodetud mittemeditsiinilisest silikoonist, mis sisaldab komponente, mis võivad implantaadi kesta nõrgestada ning kehakudedesse valguda;

| 1. | märgib, et mitmed liikmesriigid on soovitanud patsientidel oma kirurgiga konsulteerida või ettevaatuse mõttes firma PIP toodetud rinnaimplantaatide eemaldamist paluda; |
| --- | --- |

1.

märgib, et mitmed liikmesriigid on soovitanud patsientidel oma kirurgiga konsulteerida või ettevaatuse mõttes firma PIP toodetud rinnaimplantaatide eemaldamist paluda;

| 2. | märgib siiski, et olukord liikmesriikides ei ole võrdne, kuna mõned liikmesriigid on andnud oma kodanikele vastuolulisi tegevusjuhiseid, mis tekitab nende hulgas segadust; |
| --- | --- |

2.

märgib siiski, et olukord liikmesriikides ei ole võrdne, kuna mõned liikmesriigid on andnud oma kodanikele vastuolulisi tegevusjuhiseid, mis tekitab nende hulgas segadust;

| 3. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtivate õigusaktide raames koostööd tugevdama, eelkõige turu jälgimise, valvamise ja kontrolli valdkonnas, et kehtestada rangem kontroll ja paremini tagada patsientide ohutus, eelkõige nende isikute puhul, kes puutuvad kokku suure riskiga meditsiiniseadmetega; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtivate õigusaktide raames koostööd tugevdama, eelkõige turu jälgimise, valvamise ja kontrolli valdkonnas, et kehtestada rangem kontroll ja paremini tagada patsientide ohutus, eelkõige nende isikute puhul, kes puutuvad kokku suure riskiga meditsiiniseadmetega;

| 4. | rõhutab, et pärast hinnangu koostamist peavad liikmesriigid viivitamata teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike meetmetest, mida on võetud või mille võtmist kaalutakse, et selliste juhtumite kordumise oht oleks võimalikult väike; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et pärast hinnangu koostamist peavad liikmesriigid viivitamata teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike meetmetest, mida on võetud või mille võtmist kaalutakse, et selliste juhtumite kordumise oht oleks võimalikult väike;

| 5. | kutsub komisjoni üles arendama välja asjakohase õigusraamistiku, et tagada rinnaimplantaatide ja meditsiinitehnoloogia ohutus üldiselt; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles arendama välja asjakohase õigusraamistiku, et tagada rinnaimplantaatide ja meditsiinitehnoloogia ohutus üldiselt;

| 6. | nõuab, et kehtivate meditsiiniseadmeid käsitlevate õigusaktide alusel võetaks viivitamata kasutusele olulised ja vahetud erimeetmed, mille eesmärgiks oleks eelkõige:






  — | tugevdada kontrolli turul juba pakutavate meditsiiniseadmete üle, kaasa arvatud väljavõtteliselt; |
| --- | --- | --- |

6.

nõuab, et kehtivate meditsiiniseadmeid käsitlevate õigusaktide alusel võetaks viivitamata kasutusele olulised ja vahetud erimeetmed, mille eesmärgiks oleks eelkõige:

—

tugevdada kontrolli turul juba pakutavate meditsiiniseadmete üle, kaasa arvatud väljavõtteliselt;

| — | tagada, et kõik teavitatud asutused kasutaksid vastavushindamise käigus täielikult oma volitusi ja korraldaksid tihti (vähemalt kord aastas) etteteatamata kontrollkäike kogu tarneahela ulatuses ja teatud tarnijate ettevõtetes, eeskätt kõige ohtlikumate ja kasutajate aruannete põhjal kõrvalekallete tõusutrendi näitavate meditsiiniseadmete tarnijate puhul; |
| --- | --- |

—

tagada, et kõik teavitatud asutused kasutaksid vastavushindamise käigus täielikult oma volitusi ja korraldaksid tihti (vähemalt kord aastas) etteteatamata kontrollkäike kogu tarneahela ulatuses ja teatud tarnijate ettevõtetes, eeskätt kõige ohtlikumate ja kasutajate aruannete põhjal kõrvalekallete tõusutrendi näitavate meditsiiniseadmete tarnijate puhul;

| — | tugevdada teavitatud asutuste akrediteerimise ja hindamise kriteeriume, pöörates erilist tähelepanu täisajaga töötava personali tõendatud pädevusele, lepinguliste töötajate kasutamisele ja nende tegevuse ja ülesannete läbipaistvusele, ning moodustada kogu ELi hõlmav teavitatud asutuste, nende personali, audiitorite ja ekspertide kvalifikatsioonijuhtimise süsteem; |
| --- | --- |

—

tugevdada teavitatud asutuste akrediteerimise ja hindamise kriteeriume, pöörates erilist tähelepanu täisajaga töötava personali tõendatud pädevusele, lepinguliste töötajate kasutamisele ja nende tegevuse ja ülesannete läbipaistvusele, ning moodustada kogu ELi hõlmav teavitatud asutuste, nende personali, audiitorite ja ekspertide kvalifikatsioonijuhtimise süsteem;

| — | tugevdada meditsiiniseadmete kahjuliku toime ning selliste seadmete turult kõrvaldamise seire eesmärgil riiklike asutuste poolt korraldavat turujärelevalvet ja nendevahelist teabe jagamist, et tagada meditsiiniseadmete parem jälgitavus ja paremad järelmeetmed nende seadmete turustamise kontrollimiseks; |
| --- | --- |

—

tugevdada meditsiiniseadmete kahjuliku toime ning selliste seadmete turult kõrvaldamise seire eesmärgil riiklike asutuste poolt korraldavat turujärelevalvet ja nendevahelist teabe jagamist, et tagada meditsiiniseadmete parem jälgitavus ja paremad järelmeetmed nende seadmete turustamise kontrollimiseks;

| — | parandada riigiasutuste järelevalvet teavitatud asutuste üle ning tagada liikmesriikide hulgas ühtsus; |
| --- | --- |

—

parandada riigiasutuste järelevalvet teavitatud asutuste üle ning tagada liikmesriikide hulgas ühtsus;

| — | edendada meditsiinitehnika innovatsiooni, sest innovatsioon on tänapäevaste ja tulevaste terviseprobleemide lahendamisel hädavajalik; |
| --- | --- |

—

edendada meditsiinitehnika innovatsiooni, sest innovatsioon on tänapäevaste ja tulevaste terviseprobleemide lahendamisel hädavajalik;

| — | nõuda, et meditsiiniseadmete tootjad teavitaksid pädevaid riigiasutusi kohe ühes või mitmes liikmesriigis kehtivatest keeldudest, piirangutest või õiguslikest meetmetest; |
| --- | --- |

—

nõuda, et meditsiiniseadmete tootjad teavitaksid pädevaid riigiasutusi kohe ühes või mitmes liikmesriigis kehtivatest keeldudest, piirangutest või õiguslikest meetmetest;

| — | parandada valvsussüsteemi toimimist meditsiiniseadmete osas, näiteks hõlbustada patsientidel, patsientide ühendustel, patsiendirühmadel ja tervishoiutöötajatel ilma liigse bürokraatiata pädevate asutuste teavitamist kõikidest kõrvalekalletest ja kahjulikust toimest ning neid aktiivselt julgustada seda võimalust kasutama, ning samuti võimaldada teavitatud asutustele süstemaatiline juurdepääs kõrvalekallete kohta koostatud aruannetele ning kehtestada kõrvalekaldeid ja seadmete turult kõrvaldamist puudutavate teadete kogumiseks ja töötlemiseks tsentraliseeritud menetlus; |
| --- | --- |

—

parandada valvsussüsteemi toimimist meditsiiniseadmete osas, näiteks hõlbustada patsientidel, patsientide ühendustel, patsiendirühmadel ja tervishoiutöötajatel ilma liigse bürokraatiata pädevate asutuste teavitamist kõikidest kõrvalekalletest ja kahjulikust toimest ning neid aktiivselt julgustada seda võimalust kasutama, ning samuti võimaldada teavitatud asutustele süstemaatiline juurdepääs kõrvalekallete kohta koostatud aruannetele ning kehtestada kõrvalekaldeid ja seadmete turult kõrvaldamist puudutavate teadete kogumiseks ja töötlemiseks tsentraliseeritud menetlus;

| — | töötada välja vahendid, mis järgivad andmekaitse nõudeid, kuid tagavad samas meditsiiniseadmete jälgitavuse, samuti nende ohutuse ja toimivuse pikaajalise järelevalve, näiteks unikaalse identifitseerimistunnuse süsteem, implantaatide register ja iga meditsiiniseadme tooteomaduste kokkuvõtted; |
| --- | --- |

—

töötada välja vahendid, mis järgivad andmekaitse nõudeid, kuid tagavad samas meditsiiniseadmete jälgitavuse, samuti nende ohutuse ja toimivuse pikaajalise järelevalve, näiteks unikaalse identifitseerimistunnuse süsteem, implantaatide register ja iga meditsiiniseadme tooteomaduste kokkuvõtted;

| — | lihtsustada patsientide ühenduste ja tervishoiutöötajate võimalusi riigiasutustele kahjulikust toimest teatada; |
| --- | --- |

—

lihtsustada patsientide ühenduste ja tervishoiutöötajate võimalusi riigiasutustele kahjulikust toimest teatada;

| — | luua ühtne Euroopa andmebaas, kuhu kogutakse andmeid turul saadaval olevate meditsiiniseadmete kohta, majandustegevuse registreerimise, turujärelevalve algatuste, kliiniliste uuringute, teavitatud asutuste ja CE märgistuse omistamise kohta; |
| --- | --- |

—

luua ühtne Euroopa andmebaas, kuhu kogutakse andmeid turul saadaval olevate meditsiiniseadmete kohta, majandustegevuse registreerimise, turujärelevalve algatuste, kliiniliste uuringute, teavitatud asutuste ja CE märgistuse omistamise kohta;

| 7. | palub komisjonil minna üle teatavate meditsiiniseadmete turuleviimise eelsele lubade taotlemise süsteemile, mis hõlmaks vähemalt IIb ja III klassi meditsiiniseadmeid; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil minna üle teatavate meditsiiniseadmete turuleviimise eelsele lubade taotlemise süsteemile, mis hõlmaks vähemalt IIb ja III klassi meditsiiniseadmeid;

| 8. | nõuab, et võetaks kasutusele implantaadisaaja pass (juhul, kui see ei ole liikmesriigi tasandil juba kasutusel), kus oleksid ära toodud implantaadi unikaalne toote kood, selle eriomadused ja võimalik kahjulik toime ja hoiatus võimaliku terviseohu ning implantaadiga seonduvad operatsioonijärgsed järelravi meetmed; passile kirjutaksid alla nii kirurg kui ka patsient ja pass kehtiks ka operatsiooniks nõusoleku andmise vormina; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et võetaks kasutusele implantaadisaaja pass (juhul, kui see ei ole liikmesriigi tasandil juba kasutusel), kus oleksid ära toodud implantaadi unikaalne toote kood, selle eriomadused ja võimalik kahjulik toime ja hoiatus võimaliku terviseohu ning implantaadiga seonduvad operatsioonijärgsed järelravi meetmed; passile kirjutaksid alla nii kirurg kui ka patsient ja pass kehtiks ka operatsiooniks nõusoleku andmise vormina;

| 9. | soovitab haiglates säilitada edaspidiseks kasutamiseks passide elektrooniline versioon ja märgib, et elektroonilist versiooni saab patsiendi soovil hõlpsasti edastada uude raviasutusse, asugu see samas või mõnes teises riigis; |
| --- | --- |

9.

soovitab haiglates säilitada edaspidiseks kasutamiseks passide elektrooniline versioon ja märgib, et elektroonilist versiooni saab patsiendi soovil hõlpsasti edastada uude raviasutusse, asugu see samas või mõnes teises riigis;

| 10. | kutsub liikmesriike üles tõhusamalt tõstma teadlikkust kosmeetilise kirurgiaga kaasnevatest võimalikest ohtudest ning paremini reguleerima kosmeetilise kirurgia reklaamimist, tagamaks, et patsiendid oleksid täiesti teadlikud nii selle riskidest kui kasust; rõhutab, et naistele tuleks anda teavet selle kohta, et rinnaimplantaadid tuleb välja vahetada ajavahemiku jooksul, mis isikuti erineb, ja et see teave võimaldaks neil riske tõhusamini hinnata; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike üles tõhusamalt tõstma teadlikkust kosmeetilise kirurgiaga kaasnevatest võimalikest ohtudest ning paremini reguleerima kosmeetilise kirurgia reklaamimist, tagamaks, et patsiendid oleksid täiesti teadlikud nii selle riskidest kui kasust; rõhutab, et naistele tuleks anda teavet selle kohta, et rinnaimplantaadid tuleb välja vahetada ajavahemiku jooksul, mis isikuti erineb, ja et see teave võimaldaks neil riske tõhusamini hinnata;

| 11. | võtab teadmiseks, et patsiendid, kellele on juba rinnaimplantaadid paigaldatud, võivad tagantjärele vajada teavet, nõuandeid, meditsiinilist järelevalvet ja nõustamist ning sõeluuringuid kapslisiseste ja -väliste rebendite kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks, et patsiendid, kellele on juba rinnaimplantaadid paigaldatud, võivad tagantjärele vajada teavet, nõuandeid, meditsiinilist järelevalvet ja nõustamist ning sõeluuringuid kapslisiseste ja -väliste rebendite kindlakstegemiseks;

| 12. | rõhutab, et rinnaimplantaatide testimise korda ja sellega seotud norme tuleks täpsustada, et paremini mõista kestamaterjali ja täitegeeli ning ümbritsevate kehavedelike vastastikust mõju ning kesta ja kogu implantaadi väsimis- ja rebenemiskindlust; leiab, et tuleks teha rohkem uurimisalgatusi implantaatide mittepurustavate testimismeetodite väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et rinnaimplantaatide testimise korda ja sellega seotud norme tuleks täpsustada, et paremini mõista kestamaterjali ja täitegeeli ning ümbritsevate kehavedelike vastastikust mõju ning kesta ja kogu implantaadi väsimis- ja rebenemiskindlust; leiab, et tuleks teha rohkem uurimisalgatusi implantaatide mittepurustavate testimismeetodite väljatöötamiseks;

| 13. | soovitab tungivalt, et andmed rinnaimplantaatide paigaldamise operatsioonide kohta tuleks igas ELi liikmesriigis säilitada kohustuslikus riiklikus rinnaimplantaatide registris; rõhutab, et kohustuslik register muudaks operatsioonidest teatamise kõigile kliinikutele kohustuslikuks, kuid peab väga oluliseks, et patsientidel oleks õigus oma isikuandmete lisamisega nõustuda või sellest keelduda; soovitab, et riiklikud registrid peaksid olema omavahel seotud ja võimaldama vajadusel infovahetust, näiteks juhul, kui implantaatidest leitakse olulisi defekte; |
| --- | --- |

13.

soovitab tungivalt, et andmed rinnaimplantaatide paigaldamise operatsioonide kohta tuleks igas ELi liikmesriigis säilitada kohustuslikus riiklikus rinnaimplantaatide registris; rõhutab, et kohustuslik register muudaks operatsioonidest teatamise kõigile kliinikutele kohustuslikuks, kuid peab väga oluliseks, et patsientidel oleks õigus oma isikuandmete lisamisega nõustuda või sellest keelduda; soovitab, et riiklikud registrid peaksid olema omavahel seotud ja võimaldama vajadusel infovahetust, näiteks juhul, kui implantaatidest leitakse olulisi defekte;

| 14. | soovitab tungivalt läbi vaadata meditsiiniseadmete direktiiv, eesmärgiga luua pettuseohtude avastamise ja miinimumini viimise suutlikkus, pöörates erilist tähelepanu sätetele, mis käsitlevad turujärelevalvet, valvsust ning teavitatud asutuste toimimist ja ülesandeid, et vältida firma PIP juhtumi kordumist; |
| --- | --- |

14.

soovitab tungivalt läbi vaadata meditsiiniseadmete direktiiv, eesmärgiga luua pettuseohtude avastamise ja miinimumini viimise suutlikkus, pöörates erilist tähelepanu sätetele, mis käsitlevad turujärelevalvet, valvsust ning teavitatud asutuste toimimist ja ülesandeid, et vältida firma PIP juhtumi kordumist;

| 15. | kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust luua tõhus süsteem implantaatidena kasutatavate meditsiiniseadmete jälgimiseks, eeskätt seoses kõige ohtlikumate meditsiiniseadmete, nagu III klassi seadmetega; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust luua tõhus süsteem implantaatidena kasutatavate meditsiiniseadmete jälgimiseks, eeskätt seoses kõige ohtlikumate meditsiiniseadmete, nagu III klassi seadmetega;

| 16. | kutsub komisjoni üles meditsiiniseadmeid käsitlevate õigusaktide järgmise läbivaatamise käigus kaaluma järgmisi aspekte: vajadust kehtestada ohtlike meditsiiniseadmete turuleviimise loa nõue, mis vastaks või sarnaneks meditsiinitoodete nõuetele; vajadust korraldada kohustuslikke etteteatamata kontrollkäike; vajadust implantaatidena kasutatavate meditsiiniseadmete parema jälgitavuse järele; vajadust parema koordineerimise järele liikmesriikide vahel meditsiiniseadmete ohtlikest kõrvalmõjudest või kahjustustest teavitamise ja hoiatamise alal; teavitatud asutuste tõhusama kontrolli vajadust; ja turul juba pakutavate toodete näidiste täiendava testimise vajadust; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles meditsiiniseadmeid käsitlevate õigusaktide järgmise läbivaatamise käigus kaaluma järgmisi aspekte: vajadust kehtestada ohtlike meditsiiniseadmete turuleviimise loa nõue, mis vastaks või sarnaneks meditsiinitoodete nõuetele; vajadust korraldada kohustuslikke etteteatamata kontrollkäike; vajadust implantaatidena kasutatavate meditsiiniseadmete parema jälgitavuse järele; vajadust parema koordineerimise järele liikmesriikide vahel meditsiiniseadmete ohtlikest kõrvalmõjudest või kahjustustest teavitamise ja hoiatamise alal; teavitatud asutuste tõhusama kontrolli vajadust; ja turul juba pakutavate toodete näidiste täiendava testimise vajadust;

| 17. | kutsub komisjoni samuti üles meditsiiniseadmeid käsitlevate õigusaktide järgmise läbivaatamise käigus kaaluma vajadust toodete, eelkõige implantaatidena kasutatavate meditsiiniseadmete turuleviimise eelsete kliiniliste uuringute käigus neid tooteid ka piisavalt inimestel katsetada; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni samuti üles meditsiiniseadmeid käsitlevate õigusaktide järgmise läbivaatamise käigus kaaluma vajadust toodete, eelkõige implantaatidena kasutatavate meditsiiniseadmete turuleviimise eelsete kliiniliste uuringute käigus neid tooteid ka piisavalt inimestel katsetada;

| 18. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid korraldaksid vähemalt kord aastas põhjalikke etteteatamata kontrollkäike seoses kõige suurema ohuga seonduvate meditsiiniseadmetega ning samuti seoses seadmetega, mis kasutajate aruannete põhjal näitavad kõrvalekallete tõusutrendi; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid korraldaksid vähemalt kord aastas põhjalikke etteteatamata kontrollkäike seoses kõige suurema ohuga seonduvate meditsiiniseadmetega ning samuti seoses seadmetega, mis kasutajate aruannete põhjal näitavad kõrvalekallete tõusutrendi;

| 19. | kutsub liikmesriike üles rakendama mittevastavuste korral karistusi; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike üles rakendama mittevastavuste korral karistusi;

| 20. | on seisukohal, et kõnealune pettus tõendab veel kord vajadust kollektiivse õiguskaitsemehhanismi järele, et aidata tarbijatel ja patsientidel hüvitust saada, nagu rõhutatakse Euroopa Parlamendi ülalnimetatud 2. veebruari 2012. aasta resolutsioonis; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et kõnealune pettus tõendab veel kord vajadust kollektiivse õiguskaitsemehhanismi järele, et aidata tarbijatel ja patsientidel hüvitust saada, nagu rõhutatakse Euroopa Parlamendi ülalnimetatud 2. veebruari 2012. aasta resolutsioonis;

| 21. | kutsub liikmesriike üles koondama kõrvalekaldeid käsitlevad aruanded ja muud regulatiivsed andmed kesksesse andmebaasi, nagu nõutakse meditsiiniseadmete direktiivis, et võimaldada tõhusamat valvsust ja tervisekaitse meetmeid; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles koondama kõrvalekaldeid käsitlevad aruanded ja muud regulatiivsed andmed kesksesse andmebaasi, nagu nõutakse meditsiiniseadmete direktiivis, et võimaldada tõhusamat valvsust ja tervisekaitse meetmeid;

| 22. | kutsub komisjoni üles nõudma kõigi meditsiiniseadmete piisavat toksikoloogilist hindamist ning tegema ettepaneku järk-järgult lõpetada kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivtoksiliste ainete (kategooria 1A või 1B) kasutamine, välja arvatud juhul, kui neile puudub alternatiiv; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles nõudma kõigi meditsiiniseadmete piisavat toksikoloogilist hindamist ning tegema ettepaneku järk-järgult lõpetada kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivtoksiliste ainete (kategooria 1A või 1B) kasutamine, välja arvatud juhul, kui neile puudub alternatiiv;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 202, 8.7.2011, lk 7.

(2)  EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1.

(3)  EÜT L 189, 20.7.1990, lk 17.

(4)  EÜT L 331, 7.12.1998, lk 1.

(5)  EÜT L 313, 13.12.2000, lk 22.

(6)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_034.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/consumers/sectors/medical-devices/files/exploratory_process/hlc_en.pdf

(8)  EÜT C 53 E, 28.2.2002, lk 231.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0021.

(10)  ELT L 247, 21.9.2007, lk 21.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/94 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/94

---

Neljapäev, 14. juuni 2012Inimõigused ja julgeoleku olukord Saheli piirkonnas

P7_TA(2012)0263

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon inimõiguste ja julgeolekuolukorra kohta Saheli piirkonnas (2012/2680(RSP))

2013/C 332 E/19

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 23. aprilli 2012. aasta järeldusi Mali/Saheli kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. aprilli 2012. aasta järeldusi Mali/Saheli kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. märtsi 2012. aasta järeldusi Saheli kohta (2), milles nõukogu kiitis heaks kriisiohjamise kontseptsiooni ÜJKP nõuandva, abi ja väljaõppe tsiviilmissiooni jaoks Sahelis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. märtsi 2012. aasta järeldusi Saheli kohta (2), milles nõukogu kiitis heaks kriisiohjamise kontseptsiooni ÜJKP nõuandva, abi ja väljaõppe tsiviilmissiooni jaoks Sahelis,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 2012. aasta märtsi eduaruannet Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva strateegia rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 2012. aasta märtsi eduaruannet Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva strateegia rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO hindamismissiooni aruannet Liibüa kriisi mõju kohta Saheli piirkonnale, ÜRO Julgeolekunõukogu 2012 (3), ning ÜRO Julgeolekunõukogu 22. märtsi (4), 26. märtsi (5), 4. aprilli (6) ja 9. aprilli (7) 2012. aasta avaldusi Mali kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO hindamismissiooni aruannet Liibüa kriisi mõju kohta Saheli piirkonnale, ÜRO Julgeolekunõukogu 2012 (3), ning ÜRO Julgeolekunõukogu 22. märtsi (4), 26. märtsi (5), 4. aprilli (6) ja 9. aprilli (7) 2012. aasta avaldusi Mali kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu (välisasjade nõukogu 3076. istung) 21. märtsi 2011. aasta järeldusi Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva Euroopa Liidu strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu (välisasjade nõukogu 3076. istung) 21. märtsi 2011. aasta järeldusi Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva Euroopa Liidu strateegia kohta,

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 18. mai 2011. aasta resolutsiooni demokraatlike meeleavalduste kohta Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas ning nende tagajärgede kohta AKV riikidele, Euroopale ja kogu maailmale (8) ning 23. novembri 2011. aasta resolutsiooni araabia kevade ja selle mõju kohta naabruses asuvatele Sahara-taguse Aafrika riikidele (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 18. mai 2011. aasta resolutsiooni demokraatlike meeleavalduste kohta Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas ning nende tagajärgede kohta AKV riikidele, Euroopale ja kogu maailmale (8) ning 23. novembri 2011. aasta resolutsiooni araabia kevade ja selle mõju kohta naabruses asuvatele Sahara-taguse Aafrika riikidele (9),

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 1. detsembri 2011. aasta järeldusi, milles ergutati kõrget esindajat jätkama ettevalmistavaid töid seoses võimaliku ÜJKP tegevusega piirkondliku julgeolekuvõime tugevdamiseks Saheli piirkonnas tihedas koostöös Aafrika Liiduga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 1. detsembri 2011. aasta järeldusi, milles ergutati kõrget esindajat jätkama ettevalmistavaid töid seoses võimaliku ÜJKP tegevusega piirkondliku julgeolekuvõime tugevdamiseks Saheli piirkonnas tihedas koostöös Aafrika Liiduga,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. märtsi, 23. mai ja 18. juuli 2011. aasta ning 23. märtsi 2012. aasta järeldusi Liibüa kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. märtsi, 23. mai ja 18. juuli 2011. aasta ning 23. märtsi 2012. aasta järeldusi Liibüa kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 1. oktoobri 2010. aasta lõpparuannet Saheli julgeoleku ja arengu algatuse kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 1. oktoobri 2010. aasta lõpparuannet Saheli julgeoleku ja arengu algatuse kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 3, 6, 21 ja 39, ning Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 205, 208, 214 ja 222, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 3, 6, 21 ja 39, ning Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 205, 208, 214 ja 222,

| — | võttes arvesse AKV–ELi partnerluslepingut (Cotonou leping), eriti selle artikleid 1, 8, 25 ja 28; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi partnerluslepingut (Cotonou leping), eriti selle artikleid 1, 8, 25 ja 28;

| — | võttes arvesse Aafrika–ELi rahu- ja julgeolekupartnerlust, eriti selle 2011.–2013. aasta tegevuskava algatusi 2, 7 ja 8, mis võeti vastu 29.–30. novembril 2010 Tripolis peetud Aafrika–ELi tippkohtumisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika–ELi rahu- ja julgeolekupartnerlust, eriti selle 2011.–2013. aasta tegevuskava algatusi 2, 7 ja 8, mis võeti vastu 29.–30. novembril 2010 Tripolis peetud Aafrika–ELi tippkohtumisel;

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu terrorismi ennetamise ja sellega võitlemise konventsiooni protokolli, mis võeti vastu Aafrika Liidu konverentsi 3. korralisel istungjärgul 8. juulil 2004 Addis Abebas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu terrorismi ennetamise ja sellega võitlemise konventsiooni protokolli, mis võeti vastu Aafrika Liidu konverentsi 3. korralisel istungjärgul 8. juulil 2004 Addis Abebas,

| — | võttes arvesse Ban Ki-mooni 17. aprilli 2012. aasta pöördumist Luksemburgi parlamendi poole, milles ta kutsus rahvusvahelist üldsust üles reageerima süvenevale konfliktile ja rahutustele ränga põua käes kannatavas Saheli piirkonnas, kus kasvab ümberasujate arv ning tõusevad toiduainete ja kütuse hinnad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ban Ki-mooni 17. aprilli 2012. aasta pöördumist Luksemburgi parlamendi poole, milles ta kutsus rahvusvahelist üldsust üles reageerima süvenevale konfliktile ja rahutustele ränga põua käes kannatavas Saheli piirkonnas, kus kasvab ümberasujate arv ning tõusevad toiduainete ja kütuse hinnad,

| — | võttes arvesse hädaolukorra teadet, mille Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendus (ECOWAS) edastas rahvusvahelisele üldsusele 5. juunil 2012. aastal pärast Togos Lomés toimunud ECOWASi kõrgetasemelist kohtumist, kus käsitleti piirkonna, eelkõige Senegali, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Nigeri ja Tšaadi toiduga kindlustatuse küsimust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse hädaolukorra teadet, mille Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendus (ECOWAS) edastas rahvusvahelisele üldsusele 5. juunil 2012. aastal pärast Togos Lomés toimunud ECOWASi kõrgetasemelist kohtumist, kus käsitleti piirkonna, eelkõige Senegali, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Nigeri ja Tšaadi toiduga kindlustatuse küsimust,

| — | võttes arvesse strateegiadokumenti valmisoleku kohta toidukriisiks Saheli piirkonnas ja naaberriikides, mille koostasid ühiselt ja ajakohastasid 2012. aasta veebruaris ÜRO asutustevahelise alalise komitee regionaalse toiduga kindlustatuse ja toitumisalase töörühma nimel organisatsioon Action Against Hunger, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO), ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA), ÜRO Lastefond (Unicef) ja Maailma Toitlusprogramm ning mille eesmärk on käivitada strateegia, mis aitaks paremini reageerida uue toidukriisi ohule Saheli piirkonnas 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse strateegiadokumenti valmisoleku kohta toidukriisiks Saheli piirkonnas ja naaberriikides, mille koostasid ühiselt ja ajakohastasid 2012. aasta veebruaris ÜRO asutustevahelise alalise komitee regionaalse toiduga kindlustatuse ja toitumisalase töörühma nimel organisatsioon Action Against Hunger, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO), ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA), ÜRO Lastefond (Unicef) ja Maailma Toitlusprogramm ning mille eesmärk on käivitada strateegia, mis aitaks paremini reageerida uue toidukriisi ohule Saheli piirkonnas 2012. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO eri asutuste – Unicefi, Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Maailma Terviseorganisatsiooni – 10. aprilli 2012. aasta üleskutset anda täiendavaid rahalisi vahendeid miljonite inimeste heaks, kes Saheli piirkonnas toidupuuduse all kannatavad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eri asutuste – Unicefi, Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Maailma Terviseorganisatsiooni – 10. aprilli 2012. aasta üleskutset anda täiendavaid rahalisi vahendeid miljonite inimeste heaks, kes Saheli piirkonnas toidupuuduse all kannatavad,

| — | võttes arvesse Unicefi taotlust Mali jaoks 26 miljoni dollari saamiseks, mis võimaldaks hoolitseda aasta lõpuni Mali laste tervise ja toiduvajaduste eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Unicefi taotlust Mali jaoks 26 miljoni dollari saamiseks, mis võimaldaks hoolitseda aasta lõpuni Mali laste tervise ja toiduvajaduste eest,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lääne-Aafrika kohta, eriti 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni Mali kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lääne-Aafrika kohta, eriti 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni Mali kohta (11),

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 30. mail 2012. aastal Taanis Horsensis vastu võetud resolutsiooni Liibüa konflikti mõju kohta naabruses asuvatele AKV riikidele ja ELi riikidele (101.157/fin), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 30. mail 2012. aastal Taanis Horsensis vastu võetud resolutsiooni Liibüa konflikti mõju kohta naabruses asuvatele AKV riikidele ja ELi riikidele (101.157/fin),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et põua, üleujutuste, mulla degradeerumise, põllukultuuride väikese saagikuse, toiduainete kõrgete hindade, ümberasumise, pagulaskriisi, kroonilise vaesuse, puuduliku valitsemistava ning konfliktide tõttu halveneva julgeoleku ja inimõiguste olukorra koosmõju all kannatavad Saheli piirkonnas miljonid inimesed; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et põua, üleujutuste, mulla degradeerumise, põllukultuuride väikese saagikuse, toiduainete kõrgete hindade, ümberasumise, pagulaskriisi, kroonilise vaesuse, puuduliku valitsemistava ning konfliktide tõttu halveneva julgeoleku ja inimõiguste olukorra koosmõju all kannatavad Saheli piirkonnas miljonid inimesed;

| B. | arvestades, et poliitilise ja toidukriisi käes kannatavad inimesed elavad äärmises vaesuses, kus nende põhivajadused ei ole rahuldatud ja sotsiaalsed pinged suurenevad; arvestades, et enamik neist inimestest on täiesti kaitsetuks jäänud naised, kes moodustavad eriti haavatava rühma; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et poliitilise ja toidukriisi käes kannatavad inimesed elavad äärmises vaesuses, kus nende põhivajadused ei ole rahuldatud ja sotsiaalsed pinged suurenevad; arvestades, et enamik neist inimestest on täiesti kaitsetuks jäänud naised, kes moodustavad eriti haavatava rühma;

| C. | arvestades, et ECOWASi liikmesriikides vähenes 2012. aastal teraviljatoodang eelmise aastaga võrreldes 9 %, seejuures Saheli teraviljatoodang on vähenenud 26 % ning Tšaadi ja Gambia teraviljatoodang 50 %; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ECOWASi liikmesriikides vähenes 2012. aastal teraviljatoodang eelmise aastaga võrreldes 9 %, seejuures Saheli teraviljatoodang on vähenenud 26 % ning Tšaadi ja Gambia teraviljatoodang 50 %;

| D. | arvestades, et ÜRO andmetel kannatab Lääne-Aafrikas Saheli piirkonnas põuast ja konfliktist tingitud kriisi tõttu 18 miljonit inimest ning 2011. aastal suri alatoitluse tõttu üle 200 000 lapse ja akuutne alatoitlus ohustab praegu veel miljonit last; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO andmetel kannatab Lääne-Aafrikas Saheli piirkonnas põuast ja konfliktist tingitud kriisi tõttu 18 miljonit inimest ning 2011. aastal suri alatoitluse tõttu üle 200 000 lapse ja akuutne alatoitlus ohustab praegu veel miljonit last;

| E. | arvestades, et nõrk riiklus, puudulik valitsemistava ja korruptsioon Saheli riikides koos majanduslikust mahajäämusest tingitud kroonilise vaesusega on soodne keskkond terrorirühmitustele, uimasti- ja inimkaubandusele, piraatlusele, relvakaubandusele ja rahapesule, ebaseaduslikule sisserändele ja organiseeritud kuritegevuse võrgustikele, mis muudavad piirkonna ebastabiilseks ja avaldavad negatiivset mõju ka naaberpiirkondadele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nõrk riiklus, puudulik valitsemistava ja korruptsioon Saheli riikides koos majanduslikust mahajäämusest tingitud kroonilise vaesusega on soodne keskkond terrorirühmitustele, uimasti- ja inimkaubandusele, piraatlusele, relvakaubandusele ja rahapesule, ebaseaduslikule sisserändele ja organiseeritud kuritegevuse võrgustikele, mis muudavad piirkonna ebastabiilseks ja avaldavad negatiivset mõju ka naaberpiirkondadele;

| F. | arvestades, et piirkonnas on ärevaks tegevalt tugevnenud sidemed Ladina-Ameerika ning Lääne- ja Kesk-Aafrika uimastikaubitsejate vahel, ning arvestades, et see piirkond kujutab endast nüüd peamist transiiditeed Euroopasse suunatud uimastisaadetistele, mille osa ülemaailmses kokaiinitarbimises on üle 25 %; arvestades, et see suundumus nõuab Euroopa Liidu poolt suuremat sekkumist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et piirkonnas on ärevaks tegevalt tugevnenud sidemed Ladina-Ameerika ning Lääne- ja Kesk-Aafrika uimastikaubitsejate vahel, ning arvestades, et see piirkond kujutab endast nüüd peamist transiiditeed Euroopasse suunatud uimastisaadetistele, mille osa ülemaailmses kokaiinitarbimises on üle 25 %; arvestades, et see suundumus nõuab Euroopa Liidu poolt suuremat sekkumist;

| G. | arvestades, et konfliktid Liibüas ja Malis, mille tõttu sajad tuhanded ümberasuvad inimesed rändavad Burkina Fasosse, Nigerisse ja Mauritaaniasse, on halvendanud julgeolekuolukorda piirkonnas, kus valitseb terav toidupuudus, veenappus, üha kasvav kuritegevus ja äärmine ebastabiilsus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et konfliktid Liibüas ja Malis, mille tõttu sajad tuhanded ümberasuvad inimesed rändavad Burkina Fasosse, Nigerisse ja Mauritaaniasse, on halvendanud julgeolekuolukorda piirkonnas, kus valitseb terav toidupuudus, veenappus, üha kasvav kuritegevus ja äärmine ebastabiilsus;

| H. | arvestades, et Liibüa konflikt on toonud Saheli ja Sahara piirkonda tohutul arvul relvi ja suurendanud järsult raskerelvade sissevedu, mis võivad piirkonnas levinud mitmesuguste terrori- ja kuritegelike rühmituste ning uimastikaubitsejate käes kujutada tõsist ohtu kogu piirkonna riikide julgeolekule ja stabiilsusele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Liibüa konflikt on toonud Saheli ja Sahara piirkonda tohutul arvul relvi ja suurendanud järsult raskerelvade sissevedu, mis võivad piirkonnas levinud mitmesuguste terrori- ja kuritegelike rühmituste ning uimastikaubitsejate käes kujutada tõsist ohtu kogu piirkonna riikide julgeolekule ja stabiilsusele;

| I. | arvestades, et Liibüast suurte relva- ja laskemoonakogustega Nigerisse, Tšaadi, Malisse ja Mauritaaniasse tagasi pöörduvad endised võitlejad võidakse värvata mässuliste rühmitustesse, islamistliku Magribi Al Qaedaga seotud rühmitustesse ja kuritegelikesse jõukudesse, mistõttu võib kogu piirkond muutuda veelgi ebastabiilsemaks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Liibüast suurte relva- ja laskemoonakogustega Nigerisse, Tšaadi, Malisse ja Mauritaaniasse tagasi pöörduvad endised võitlejad võidakse värvata mässuliste rühmitustesse, islamistliku Magribi Al Qaedaga seotud rühmitustesse ja kuritegelikesse jõukudesse, mistõttu võib kogu piirkond muutuda veelgi ebastabiilsemaks;

| J. | võttes arvesse piirkonnas levinud islamiusuga seotud sallivuse, solidaarsuse ja inimese austamise traditsiooni; |
| --- | --- |

J.

võttes arvesse piirkonnas levinud islamiusuga seotud sallivuse, solidaarsuse ja inimese austamise traditsiooni;

| K. | arvestades, et asjakohase sotsiaal-majandusliku arengu ja ressursside õiglase jaotamise puudumine, noorte suur töötus, krooniline vaesus, töökohtade ebakindlus ja tulevikuväljavaadeteta sotsiaalne tõrjutus on olulised tegurid, mis soodustavad noorte värbamist terrorirühmituste poolt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et asjakohase sotsiaal-majandusliku arengu ja ressursside õiglase jaotamise puudumine, noorte suur töötus, krooniline vaesus, töökohtade ebakindlus ja tulevikuväljavaadeteta sotsiaalne tõrjutus on olulised tegurid, mis soodustavad noorte värbamist terrorirühmituste poolt;

| L. | arvestades, et mässuliste rühmituste esilekerkimine, nagu Boko Haram Tšaadis ja Nigeerias, ohustab kogu Saheli piirkonna stabiilsust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mässuliste rühmituste esilekerkimine, nagu Boko Haram Tšaadis ja Nigeerias, ohustab kogu Saheli piirkonna stabiilsust;

| M. | arvestades, et selline areng koos maa põlisasukatele tagastamist nõudvate tuareegi mässuliste taaselavnemisega Malis ja Nigeris ohustab Saheli ja Sahara piirkonna riikide, eriti Mauritaania ja Burkina Faso stabiilsust ja territoriaalset terviklikkust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et selline areng koos maa põlisasukatele tagastamist nõudvate tuareegi mässuliste taaselavnemisega Malis ja Nigeris ohustab Saheli ja Sahara piirkonna riikide, eriti Mauritaania ja Burkina Faso stabiilsust ja territoriaalset terviklikkust;

| N. | arvestades, et kinnitust on leidnud Saheli ja Sahara piirkonna terrorirühmituste sidemed uimastite, relvade ja sigarettide salakaubavedajate ning inimkaubitsejatega; arvestades, et eriti viimastel aastatel on röövitud ja pantvangi võetud mitmeid ELi kodanikke; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kinnitust on leidnud Saheli ja Sahara piirkonna terrorirühmituste sidemed uimastite, relvade ja sigarettide salakaubavedajate ning inimkaubitsejatega; arvestades, et eriti viimastel aastatel on röövitud ja pantvangi võetud mitmeid ELi kodanikke;

| O. | arvestades, et terrorismivastane võitlus Sahelis peab toimuma ka aktiivse poliitika kaudu, millega edendatakse arengut, sotsiaalset õiglust, õigusriiki ja integratsiooni; arvestades, et kohalikele elanikele tuleb pakkuda majanduslikke väljavaateid, mis oleksid alternatiiviks kuritegelikule majandustegevusele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et terrorismivastane võitlus Sahelis peab toimuma ka aktiivse poliitika kaudu, millega edendatakse arengut, sotsiaalset õiglust, õigusriiki ja integratsiooni; arvestades, et kohalikele elanikele tuleb pakkuda majanduslikke väljavaateid, mis oleksid alternatiiviks kuritegelikule majandustegevusele;

| P. | arvestades, et Saheli kaar on Sahara-taguse Aafrika ja Euroopa vaheline üleminekuala, ning arvestades, et olukord Saheli ja Sahara alal on seetõttu nii Aafrika kui ka Euroopa jaoks otsustava tähtsusega julgeolekuküsimus; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Saheli kaar on Sahara-taguse Aafrika ja Euroopa vaheline üleminekuala, ning arvestades, et olukord Saheli ja Sahara alal on seetõttu nii Aafrika kui ka Euroopa jaoks otsustava tähtsusega julgeolekuküsimus;

| Q. | arvestades, et kõik rahvusvahelised, piirkondlikud ja riiklikud sidusrühmad tuleks mobiliseerida eesmärgiga tõhustada võitlust terrorismi vastu ning tugevdada piirkonna julgeolekut, muu hulgas struktureeritud dialoogi kaudu; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kõik rahvusvahelised, piirkondlikud ja riiklikud sidusrühmad tuleks mobiliseerida eesmärgiga tõhustada võitlust terrorismi vastu ning tugevdada piirkonna julgeolekut, muu hulgas struktureeritud dialoogi kaudu;

| R. | arvestades, et ELi strateegias määratletakse Mauritaania, Mali ja Niger Saheli piirkonna tuumikriikidena ning esitatakse seisukoht, et puudulik haldussuutlikkus ja süsteemne vaesus on teineteist võimendavad; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ELi strateegias määratletakse Mauritaania, Mali ja Niger Saheli piirkonna tuumikriikidena ning esitatakse seisukoht, et puudulik haldussuutlikkus ja süsteemne vaesus on teineteist võimendavad;

| S. | võttes arvesse julgeoleku puudumise raskeid tagajärgi piirkonna majandusele, eeskätt kaevandus- ja turismisektorile, piirkonna arengule ja töökohtade loomisele; arvestades, et halveneva julgeolekuolukorra tõttu on mitmetes piirkonna riikides käivitatud arendusprojektid peatatud, mistõttu on paljud noored tööta ja nende olukorda kasutavad tõenäoliselt ära kuritegelikud rühmitused; |
| --- | --- |

S.

võttes arvesse julgeoleku puudumise raskeid tagajärgi piirkonna majandusele, eeskätt kaevandus- ja turismisektorile, piirkonna arengule ja töökohtade loomisele; arvestades, et halveneva julgeolekuolukorra tõttu on mitmetes piirkonna riikides käivitatud arendusprojektid peatatud, mistõttu on paljud noored tööta ja nende olukorda kasutavad tõenäoliselt ära kuritegelikud rühmitused;

| 1. | väljendab sügavat muret julgeolekuolukorra halvenemise pärast Saheli piirkonnas ja kutsub ELi tegema tihedat koostööd piirkonna ametivõimude ja parlamentidega, kodanikuühiskonnaga ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas Aafrika Liidu ja ECOWASiga, et igakülgselt tegelda vaesuse peamiste poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste põhjustega, toetada majandusarengut, head valitsemistava ning kohalike elanike paremat juurdepääsu olulistele infrastruktuuridele ja põhiteenustele, aidata kaasa riigiorganite, kohtu, politsei ja tolli tegevusele eesmärgiga tugevdada piirkonna julgeolekut ja õigusriiki; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret julgeolekuolukorra halvenemise pärast Saheli piirkonnas ja kutsub ELi tegema tihedat koostööd piirkonna ametivõimude ja parlamentidega, kodanikuühiskonnaga ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas Aafrika Liidu ja ECOWASiga, et igakülgselt tegelda vaesuse peamiste poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste põhjustega, toetada majandusarengut, head valitsemistava ning kohalike elanike paremat juurdepääsu olulistele infrastruktuuridele ja põhiteenustele, aidata kaasa riigiorganite, kohtu, politsei ja tolli tegevusele eesmärgiga tugevdada piirkonna julgeolekut ja õigusriiki;

| 2. | mõistab kindlalt hukka kõik vägivaldse võimuhaaramise katsed ja terroriaktid ning haiglate, koolide, abiorganisatsioonide ja valitsusasutuste rüüstamised ning šariaadi kohaldamisega seotud julmad ja ebainimlikud karistamisviisid, kõik sõjakuriteod, inimröövid ning Mali elanike inimõiguste rasked rikkumised, eeskätt mässuliste valduses olevates põhjapoolsetes piirkondades, ning kutsub Mali võime ja tuareegi vabastusliikumist leidma konstruktiivse dialoogi teel rahumeelse ja püsiva lahenduse; |
| --- | --- |

2.

mõistab kindlalt hukka kõik vägivaldse võimuhaaramise katsed ja terroriaktid ning haiglate, koolide, abiorganisatsioonide ja valitsusasutuste rüüstamised ning šariaadi kohaldamisega seotud julmad ja ebainimlikud karistamisviisid, kõik sõjakuriteod, inimröövid ning Mali elanike inimõiguste rasked rikkumised, eeskätt mässuliste valduses olevates põhjapoolsetes piirkondades, ning kutsub Mali võime ja tuareegi vabastusliikumist leidma konstruktiivse dialoogi teel rahumeelse ja püsiva lahenduse;

| 3. | mõistab eeskätt hukka kõik tsiviilelanike suhtes toime pandud julmused, mille ohvriteks on olnud enamasti naised ja lapsed, ning mõistab eriti teravalt hukka inimröövi ja vägistamise kasutamise sõjarelvana; |
| --- | --- |

3.

mõistab eeskätt hukka kõik tsiviilelanike suhtes toime pandud julmused, mille ohvriteks on olnud enamasti naised ja lapsed, ning mõistab eriti teravalt hukka inimröövi ja vägistamise kasutamise sõjarelvana;

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kiirendaks Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva ELi strateegia eri osade rakendamist; toetab nõukogu võetud kohustust aidata kaasa rahumeelse ja stabiilse piirkonna kujundamisele, kus suudetaks ise tagada toiduainetega varustatus; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kiirendaks Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva ELi strateegia eri osade rakendamist; toetab nõukogu võetud kohustust aidata kaasa rahumeelse ja stabiilse piirkonna kujundamisele, kus suudetaks ise tagada toiduainetega varustatus;

| 5. | tuletab meelde, et kuna julgeolek ja areng on omavahel tihedalt seotud, siis on julgeolekuolukorra parandamine lahutamatult seotud majanduskasvu ja vaesuse vähendamisega piirkonnas; kutsub seepärast ELi võtma kasutusele vahendid, et aidata kaasa julgeoleku tagamisele piirkonnas, keskendudes eelkõige asjaomaste riikide suutlikkuse suurendamisele ning piirkonna peamiste osalistega igakülgse dialoogi arendamisele ja soodustamisele; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et kuna julgeolek ja areng on omavahel tihedalt seotud, siis on julgeolekuolukorra parandamine lahutamatult seotud majanduskasvu ja vaesuse vähendamisega piirkonnas; kutsub seepärast ELi võtma kasutusele vahendid, et aidata kaasa julgeoleku tagamisele piirkonnas, keskendudes eelkõige asjaomaste riikide suutlikkuse suurendamisele ning piirkonna peamiste osalistega igakülgse dialoogi arendamisele ja soodustamisele;

| 6. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust võtma Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva ELi strateegia (milles keskendutakse neljale meetmerühmale järgmistes valdkondades: areng, hea valitsemistava ja konfliktide piirkonnasisene lahendamine; poliitilised ja diplomaatilised meetmed; julgeolek ja õigusriigi põhimõte; vägivaldse ekstremismi ja radikaliseerumise vastased meetmed) rakendamisel aluseks põhimõtte siduda julgeolek arengu vajaduste, eeskätt toiduainetega kindlustatusega; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust võtma Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva ELi strateegia (milles keskendutakse neljale meetmerühmale järgmistes valdkondades: areng, hea valitsemistava ja konfliktide piirkonnasisene lahendamine; poliitilised ja diplomaatilised meetmed; julgeolek ja õigusriigi põhimõte; vägivaldse ekstremismi ja radikaliseerumise vastased meetmed) rakendamisel aluseks põhimõtte siduda julgeolek arengu vajaduste, eeskätt toiduainetega kindlustatusega;

| 7. | kiidab heaks Saheli piirkonna terrorismivastase võitluse programmi, Lääne-Aafrika teabesüsteemi, ECOWASi rahu ja julgeoleku projekti ning ECOWASi uimastite ja kuritegevusevastaste meetmete kava, mis on koostatud Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva ELi strateegia raames, samuti piirkondlikud algatused, näiteks Aafrika Terrorismiuuringute Keskuse (ACSRT) käivitatud algatused suurendada riigi õigussüsteemide suutlikkust reageerida terrorismile; |
| --- | --- |

7.

kiidab heaks Saheli piirkonna terrorismivastase võitluse programmi, Lääne-Aafrika teabesüsteemi, ECOWASi rahu ja julgeoleku projekti ning ECOWASi uimastite ja kuritegevusevastaste meetmete kava, mis on koostatud Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva ELi strateegia raames, samuti piirkondlikud algatused, näiteks Aafrika Terrorismiuuringute Keskuse (ACSRT) käivitatud algatused suurendada riigi õigussüsteemide suutlikkust reageerida terrorismile;

| 8. | on seisukohal, et kuigi Saheli julgeolekut ja arengut käsitlev ELi strateegia annab positiivseid tulemusi, tuleb selle juures tegelda killustatuse ohuga ning suurendada ELi tegevuse kooskõlastatust Saheli piirkonnaga seotud muude meetmetega; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et kuigi Saheli julgeolekut ja arengut käsitlev ELi strateegia annab positiivseid tulemusi, tuleb selle juures tegelda killustatuse ohuga ning suurendada ELi tegevuse kooskõlastatust Saheli piirkonnaga seotud muude meetmetega;

| 9. | kutsub nõukogu ja liikmesriike võtma kasutusele kõik olemasolevad vahendid, et toetada koostöös piirkonna riikide, ÜRO ja teiste rahvusvaheliste partneritega julgeolekut ja arengut Saheli ja Sahara piirkonnas; |
| --- | --- |

9.

kutsub nõukogu ja liikmesriike võtma kasutusele kõik olemasolevad vahendid, et toetada koostöös piirkonna riikide, ÜRO ja teiste rahvusvaheliste partneritega julgeolekut ja arengut Saheli ja Sahara piirkonnas;

| 10. | tunneb heameelt Lääne-Aafrika kogukonna 80 miljoni USA dollari suuruse abipaketi üle vastusena erakorralisele kriisile Saheli piirkonnas ning 2012. aasta algusest alates Saheli piirkonnale antava ELi humanitaarabi suurendamist 45 miljonilt eurolt 120 miljoni euroni ning nõuab tungivalt, et kõik osapooled tagaksid abi jõudmise inimesteni, kes seda vajavad; kutsub samas rahvusvahelist üldsust andma vajaliku rahalise panuse toidukriisi ja julgeoleku puudumisega tegelemiseks piirkonnas; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt Lääne-Aafrika kogukonna 80 miljoni USA dollari suuruse abipaketi üle vastusena erakorralisele kriisile Saheli piirkonnas ning 2012. aasta algusest alates Saheli piirkonnale antava ELi humanitaarabi suurendamist 45 miljonilt eurolt 120 miljoni euroni ning nõuab tungivalt, et kõik osapooled tagaksid abi jõudmise inimesteni, kes seda vajavad; kutsub samas rahvusvahelist üldsust andma vajaliku rahalise panuse toidukriisi ja julgeoleku puudumisega tegelemiseks piirkonnas;

| 11. | juhib tähelepanu asjaolule, et Saheli piirkond on üks kõige enam kliimamuutusest ja loodusrikkuse hävimisest mõjutatud piirkondi, mis avaldab sügavat mõju põllumajandusele, talupidajate ja kohalike elanike elule ning suurendab vaesust ja ebavõrdsust; peab kiiduväärseks ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) tegevust koostöös põua vastu võitlemise alalise riikidevahelise komitee, näljaohust varajase hoiatamise süsteemide võrgustiku, Maailma Toitlusprogrammi ja valitsustega; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu asjaolule, et Saheli piirkond on üks kõige enam kliimamuutusest ja loodusrikkuse hävimisest mõjutatud piirkondi, mis avaldab sügavat mõju põllumajandusele, talupidajate ja kohalike elanike elule ning suurendab vaesust ja ebavõrdsust; peab kiiduväärseks ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) tegevust koostöös põua vastu võitlemise alalise riikidevahelise komitee, näljaohust varajase hoiatamise süsteemide võrgustiku, Maailma Toitlusprogrammi ja valitsustega;

| 12. | nõuab tungivalt, et EL juhiks kindlalt teiste abiandjate tegevuse kooskõlastamist ning võtaks kiiresti meetmeid, et hoida ära Saheli piirkonna kriisi muutumist katastroofiks, sest piirkonna humanitaarolukord jääb ilmselt kriitiliseks vähemalt kuni sügisese peamise saagikoristuse hooajani; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et EL juhiks kindlalt teiste abiandjate tegevuse kooskõlastamist ning võtaks kiiresti meetmeid, et hoida ära Saheli piirkonna kriisi muutumist katastroofiks, sest piirkonna humanitaarolukord jääb ilmselt kriitiliseks vähemalt kuni sügisese peamise saagikoristuse hooajani;

| 13. | on veendunud, et rahvusvaheline üldsus peab keskmises ja pikas perspektiivis keskenduma kindlasti tegevusele, mille eesmärk on suurendada piirkonna elanike suutlikkust tulla edaspidi toime põua ja teiste ootamatute olukordadega ning vähendada sellega nende sõltuvust hädaabist, parandada näljahädaga tegelemise strateegiaid ja võidelda struktuurse haavatavuse vastu, sest nii suudetakse probleem tulemuslikumalt lahendada; |
| --- | --- |

13.

on veendunud, et rahvusvaheline üldsus peab keskmises ja pikas perspektiivis keskenduma kindlasti tegevusele, mille eesmärk on suurendada piirkonna elanike suutlikkust tulla edaspidi toime põua ja teiste ootamatute olukordadega ning vähendada sellega nende sõltuvust hädaabist, parandada näljahädaga tegelemise strateegiaid ja võidelda struktuurse haavatavuse vastu, sest nii suudetakse probleem tulemuslikumalt lahendada;

| 14. | nõuab tungivalt, et EL ja rahvusvaheline üldsus keskenduksid oma tegevuses jõupingutustele, mille eesmärk on kaitsta kõige nõrgemate majapidamiste elatusvahendeid, suurendada karjakasvatajate, põllunduse ja karjakasvatusega tegelejate ning talupidajate taastumisvõimet, toetada loodusvarade, nagu vee, puude ja pinnase kasutamist ja kaitset, anda igakülgset erakorralist toiduabi kõige ebasoodsamas olukorras peredele, eriti naistele, parandada katastroofiohu vähendamist ja katastroofidega toimetuleku võimet riigi ja piirkonna tasandil, parandada toiduainetega kindlustatuse alase teabe korraldamist ja varajase hoiatamise süsteeme ning nende koordineerimist; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et EL ja rahvusvaheline üldsus keskenduksid oma tegevuses jõupingutustele, mille eesmärk on kaitsta kõige nõrgemate majapidamiste elatusvahendeid, suurendada karjakasvatajate, põllunduse ja karjakasvatusega tegelejate ning talupidajate taastumisvõimet, toetada loodusvarade, nagu vee, puude ja pinnase kasutamist ja kaitset, anda igakülgset erakorralist toiduabi kõige ebasoodsamas olukorras peredele, eriti naistele, parandada katastroofiohu vähendamist ja katastroofidega toimetuleku võimet riigi ja piirkonna tasandil, parandada toiduainetega kindlustatuse alase teabe korraldamist ja varajase hoiatamise süsteeme ning nende koordineerimist;

| 15. | on seisukohal, et kiiresti on vaja toetada algatusi, mille eesmärk on tõhustada dialoogi kohalike elanikega, et suurendada nende oskust seista vastu terroristide üleskutsetele ning muude kuritegelike rühmituste noortele suunatud värbamiskutsetele ja neid eirata, toetades selleks noorte tööhõivet ja koolitust; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et kiiresti on vaja toetada algatusi, mille eesmärk on tõhustada dialoogi kohalike elanikega, et suurendada nende oskust seista vastu terroristide üleskutsetele ning muude kuritegelike rühmituste noortele suunatud värbamiskutsetele ja neid eirata, toetades selleks noorte tööhõivet ja koolitust;

| 16. | nõuab tungivalt, et Saheli ja Sahara piirkonna riigid, Liibüa uued ametivõimud ja pädevad mitmepoolsed asutused võtaksid kõik vajalikud meetmed, et peatada relvade levik piirkonnas, luues kogu piirkonna riigipiiride kontrollimiseks ja kindlustamiseks, sealhulgas väike- ja kergrelvade tarnimise peatamiseks nõuetekohased süsteemid, rakendada ebaseaduslike väike- ja kergrelvade kogumise ja hävitamise programmid ning kehtestada meetmed teabevahetuseks ja ühiste julgeolekuoperatsioonide läbiviimiseks piirkonnas; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et Saheli ja Sahara piirkonna riigid, Liibüa uued ametivõimud ja pädevad mitmepoolsed asutused võtaksid kõik vajalikud meetmed, et peatada relvade levik piirkonnas, luues kogu piirkonna riigipiiride kontrollimiseks ja kindlustamiseks, sealhulgas väike- ja kergrelvade tarnimise peatamiseks nõuetekohased süsteemid, rakendada ebaseaduslike väike- ja kergrelvade kogumise ja hävitamise programmid ning kehtestada meetmed teabevahetuseks ja ühiste julgeolekuoperatsioonide läbiviimiseks piirkonnas;

| 17. | peab tervitatavaks asjaolu, et Alžeeria, Mali, Mauritaania ja Niger moodustasid 2010. aastal ühise sõjaväeoperatsioonide komitee (CEMOC – Comité d’état-major opérationnel conjoint), et kooskõlastada võitlust terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja uimastikaubanduse vastu Saheli ja Sahara piirkonnas; |
| --- | --- |

17.

peab tervitatavaks asjaolu, et Alžeeria, Mali, Mauritaania ja Niger moodustasid 2010. aastal ühise sõjaväeoperatsioonide komitee (CEMOC – Comité d’état-major opérationnel conjoint), et kooskõlastada võitlust terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja uimastikaubanduse vastu Saheli ja Sahara piirkonnas;

| 18. | kutsub rahvusvahelist üldsust ja eeskätt ELi tõhustama Saheli ja Sahara piirkonna riikide ning ECOWASiga koostööd võitluses terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega, suurendades CEMOCi käsutuses olevaid vahendeid; |
| --- | --- |

18.

kutsub rahvusvahelist üldsust ja eeskätt ELi tõhustama Saheli ja Sahara piirkonna riikide ning ECOWASiga koostööd võitluses terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega, suurendades CEMOCi käsutuses olevaid vahendeid;

| 19. | nõuab, et kõik terrorismivastase võitluse meetmed vastaksid rahvusvahelistele inimõiguste konventsioonidele ja protokollidele; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et kõik terrorismivastase võitluse meetmed vastaksid rahvusvahelistele inimõiguste konventsioonidele ja protokollidele;

| 20. | rõhutab, et terroristide ja nende käsilaste rahastamisallikate kaotamiseks tuleb võtta tõhusaid meetmeid, ning nõuab, et piirkonna riigid võtaksid meetmeid, mida toetab ka ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC), st reformiksid kriminaalkohtusüsteemid, kehtestaksid korruptsioonivastased seadused, parandaksid järelevalvet kergrelvadega kauplemise üle ning külmutaksid kahtlusaluste pangakontod; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et terroristide ja nende käsilaste rahastamisallikate kaotamiseks tuleb võtta tõhusaid meetmeid, ning nõuab, et piirkonna riigid võtaksid meetmeid, mida toetab ka ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC), st reformiksid kriminaalkohtusüsteemid, kehtestaksid korruptsioonivastased seadused, parandaksid järelevalvet kergrelvadega kauplemise üle ning külmutaksid kahtlusaluste pangakontod;

| 21. | tuletab meelde ja mõistab hukka kahe Prantsusmaa kodaniku, ühe Rootsi kodaniku, ühe Madalmaade kodaniku ja Briti passiga Lõuna-Aafrika elaniku röövimise ning röövijatele vastupanu avaldanud Saksa kodaniku tapmise 24.–25. novembril 2011. aastal; märgib, et selle tagajärjel kasvas Saheli piirkonnas kinnipeetavate ELi pantvangide arv kaheteistkümneni, kuna islamistliku Magribi Al Qaeda hoiab endiselt pantvangis 2011. aasta oktoobris Lääne-Alžeerias röövitud kahte Hispaania kodanikku ja ühte Itaalia kodanikku, 2010. aasta septembris Nigeris röövitud nelja Prantsusmaa kodanikku ning 15. aprillil 2012. aastal Timbuktus röövitud Šveitsi kristlasest misjonäri; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde ja mõistab hukka kahe Prantsusmaa kodaniku, ühe Rootsi kodaniku, ühe Madalmaade kodaniku ja Briti passiga Lõuna-Aafrika elaniku röövimise ning röövijatele vastupanu avaldanud Saksa kodaniku tapmise 24.–25. novembril 2011. aastal; märgib, et selle tagajärjel kasvas Saheli piirkonnas kinnipeetavate ELi pantvangide arv kaheteistkümneni, kuna islamistliku Magribi Al Qaeda hoiab endiselt pantvangis 2011. aasta oktoobris Lääne-Alžeerias röövitud kahte Hispaania kodanikku ja ühte Itaalia kodanikku, 2010. aasta septembris Nigeris röövitud nelja Prantsusmaa kodanikku ning 15. aprillil 2012. aastal Timbuktus röövitud Šveitsi kristlasest misjonäri;

| 22. | loodab, et liidu võimalik EJKP missioon, mille saatmist Mali valitsus on ametlikult palunud, aitab selle piirkonna riikidel kontrollida tõhusamalt oma piire ja võidelda eeskätt relva-, uimasti- ja inimkaubanduse vastu; |
| --- | --- |

22.

loodab, et liidu võimalik EJKP missioon, mille saatmist Mali valitsus on ametlikult palunud, aitab selle piirkonna riikidel kontrollida tõhusamalt oma piire ja võidelda eeskätt relva-, uimasti- ja inimkaubanduse vastu;

| 23. | kiidab ECOWASi, Aafrika Liitu, ÜROd ja naaberriike tegevuse eest, mille eesmärk on aidata Malil kiiresti taastada põhiseaduslik kord ja võtta konkreetseid meetmeid riigi suveräänsuse, ühtsuse ja territoriaalse terviklikkuse kaitsmiseks; võtab teadmiseks 14.–15. aprillil 2012. aastal Ouagadougous ECOWASi määratud vahendaja, Burkina Faso presidendi Blaise Compaoré egiidi all toimunud konverentsi tulemused ning loodab, et ülemineku ajakava ja kord määratakse kiiresti kindlaks; |
| --- | --- |

23.

kiidab ECOWASi, Aafrika Liitu, ÜROd ja naaberriike tegevuse eest, mille eesmärk on aidata Malil kiiresti taastada põhiseaduslik kord ja võtta konkreetseid meetmeid riigi suveräänsuse, ühtsuse ja territoriaalse terviklikkuse kaitsmiseks; võtab teadmiseks 14.–15. aprillil 2012. aastal Ouagadougous ECOWASi määratud vahendaja, Burkina Faso presidendi Blaise Compaoré egiidi all toimunud konverentsi tulemused ning loodab, et ülemineku ajakava ja kord määratakse kiiresti kindlaks;

| 24. | kutsub ELi ja liikmesriike pöörama erilist tähelepanu naiste ja tütarlaste olukorrale Saheli piirkonnas ning võtma kõik vajalikud meetmed, et kaitsta neid igasuguse vägivalla ja inimõiguste rikkumise eest; |
| --- | --- |

24.

kutsub ELi ja liikmesriike pöörama erilist tähelepanu naiste ja tütarlaste olukorrale Saheli piirkonnas ning võtma kõik vajalikud meetmed, et kaitsta neid igasuguse vägivalla ja inimõiguste rikkumise eest;

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidu peasekretärile, ECOWASile ja ELi liikmesriikidele. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidu peasekretärile, ECOWASile ja ELi liikmesriikidele.

---

(1)  Dok nr 09009/2012.

(2)  Dok nr 08067/2012.

(3)  S/2012/42.

(4)  SC/10590.

(5)  SC/10592.

(6)  SC/10600.

(7)  SC/10603.

(8)  ELT C 327, 10.11.2011, lk 38.

(9)  ELT C 145, 23.5.2012, lk 34.

(10)  Dok nr 14361/2010.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0141.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/99 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/99

---

Neljapäev, 14. juuni 2012Karistamatuse juhud Filipiinidel

P7_TA(2012)0264

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon karistamatuse juhtumite kohta Filipiinidel (2012/2681(RSP))

2013/C 332 E/20

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning selle lisaprotokolli, millele Filipiinid on alla kirjutanud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning selle lisaprotokolli, millele Filipiinid on alla kirjutanud,

| — | võttes arvesse komisjoni riigistrateegia dokumenti Filipiinide kohta aastateks 2007–2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni riigistrateegia dokumenti Filipiinide kohta aastateks 2007–2013,

| — | võttes arvesse 2009. aasta oktoobris alla kirjutatud ELi–Filipiinide kohtusüsteemi tugiprogrammi rahastamislepingut kohtuväliste hukkamiste toimepanijate vastu algatatud kohtumenetluste kiirendamiseks ja uut programmi „Õigus kõigile”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aasta oktoobris alla kirjutatud ELi–Filipiinide kohtusüsteemi tugiprogrammi rahastamislepingut kohtuväliste hukkamiste toimepanijate vastu algatatud kohtumenetluste kiirendamiseks ja uut programmi „Õigus kõigile”,

| — | võttes arvesse, et Filipiinid ratifitseerisid hiljuti Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ning piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise konventsiooni vabatahtliku protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Filipiinid ratifitseerisid hiljuti Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ning piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise konventsiooni vabatahtliku protokolli,

| — | võttes arvesse ÜRO üldise korrapärase läbivaatamise töörühma 31. mai 2012. aasta aruannet Filipiinide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO üldise korrapärase läbivaatamise töörühma 31. mai 2012. aasta aruannet Filipiinide kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 24. aprilli 2012. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 24. aprilli 2012. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Filipiinide kohta, eelkõige 21. jaanuari 2010. aasta resolutsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Filipiinide kohta, eelkõige 21. jaanuari 2010. aasta resolutsiooni (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Maguindanao Ampatuani perekonna teenistuses olnud Esmail Amil Enog jäi kadunuks 2012. aasta märtsis pärast seda, kui ta andis kohtus tunnistusi selle kohta, et sõidutas relvarühmituse liikmed paika, kus 57 inimest 2009. aastal tapeti; arvestades, et tema tükeldatud surnukeha, millel olid piinamise jäljed, leiti 31. mail 2012. aastal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Maguindanao Ampatuani perekonna teenistuses olnud Esmail Amil Enog jäi kadunuks 2012. aasta märtsis pärast seda, kui ta andis kohtus tunnistusi selle kohta, et sõidutas relvarühmituse liikmed paika, kus 57 inimest 2009. aastal tapeti; arvestades, et tema tükeldatud surnukeha, millel olid piinamise jäljed, leiti 31. mail 2012. aastal;

| B. | arvestades, et pretsedenditu sammuna vahistati pärast 23. novembri 2009. aasta sündmusi Maguindanao veresauna kavandamises süüdistatavad Ampatuani perekonna juhtivad liikmed ning 28 klanniliikme ja liitlase varad ning pangaarved külmutati; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pretsedenditu sammuna vahistati pärast 23. novembri 2009. aasta sündmusi Maguindanao veresauna kavandamises süüdistatavad Ampatuani perekonna juhtivad liikmed ning 28 klanniliikme ja liitlase varad ning pangaarved külmutati;

| C. | arvestades, et kohus Maguindanao veresaunas süüdistatavate üle algas 8. septembril 2010. aastal Manilas; arvestades, et Andal Ampatuan ja tema mitu poega on veresauna korraldamise eest kohtu all, kuid ligikaudu 100 muud kahtlusalust on endiselt vabaduses; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kohus Maguindanao veresaunas süüdistatavate üle algas 8. septembril 2010. aastal Manilas; arvestades, et Andal Ampatuan ja tema mitu poega on veresauna korraldamise eest kohtu all, kuid ligikaudu 100 muud kahtlusalust on endiselt vabaduses;

| D. | arvestades, et Esmail Enog oli kolmas tunnistaja, kes on pärast kohtuprotsessi algust 2010. aastal tapetud, samas on teateid selle kohta, et teiste tunnistajate sugulasi on rünnatud, ähvardatud, ahistatud ning neile on pakutud pistist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Esmail Enog oli kolmas tunnistaja, kes on pärast kohtuprotsessi algust 2010. aastal tapetud, samas on teateid selle kohta, et teiste tunnistajate sugulasi on rünnatud, ähvardatud, ahistatud ning neile on pakutud pistist;

| E. | arvestades, et hr Enogi jõhker tapmine on selge näide selle kohta, et Maguindanao veresauna soodustanud karistamatuse õhkkond ei ole riigist kuhugi kadunud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hr Enogi jõhker tapmine on selge näide selle kohta, et Maguindanao veresauna soodustanud karistamatuse õhkkond ei ole riigist kuhugi kadunud;

| F. | arvestades, et rahvusvahelise ajakirjanduse teateil on 2012. aastal tapetud neli ajakirjanikku ja inimõiguste järgimist kontrollivad organisatsioonid loevad Filipiine ajakirjanike jaoks ohtlikuks riigiks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahvusvahelise ajakirjanduse teateil on 2012. aastal tapetud neli ajakirjanikku ja inimõiguste järgimist kontrollivad organisatsioonid loevad Filipiine ajakirjanike jaoks ohtlikuks riigiks;

| G. | arvestades, et kohtuvälised hukkamised ja sunniviisilised kadumised on pärast president Aquino võimuletulekut oluliselt vähenenud; arvestades samas, et valitsuse suutlikkus võidelda tulemuslikult selliste tegude toimepanijate ulatusliku karistamatuse ning poliitiliselt motiveeritud vägivalla vastu riigis on endiselt ebapiisav; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kohtuvälised hukkamised ja sunniviisilised kadumised on pärast president Aquino võimuletulekut oluliselt vähenenud; arvestades samas, et valitsuse suutlikkus võidelda tulemuslikult selliste tegude toimepanijate ulatusliku karistamatuse ning poliitiliselt motiveeritud vägivalla vastu riigis on endiselt ebapiisav;

| H. | arvestades, et inimõigustega tegelevate organisatsioonide andmeil on viimasel aastakümnel toime pandud mitmesajast kohtuvälisest hukkamisest kohtus edukalt menetletud vaid seitset juhtumit 11 süüdistatavaga ja mitte ühtegi juhtumit ei ole menetletud pärast võimu üleminekut president Aquinole; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et inimõigustega tegelevate organisatsioonide andmeil on viimasel aastakümnel toime pandud mitmesajast kohtuvälisest hukkamisest kohtus edukalt menetletud vaid seitset juhtumit 11 süüdistatavaga ja mitte ühtegi juhtumit ei ole menetletud pärast võimu üleminekut president Aquinole;

| I. | arvestades, et pärast Maguindanao veresauna asutas valitsus eraarmeede vastase sõltumatu komisjoni erarelvarühmituste laialisaatmiseks, kuid konkreetseid tulemusi ei ole siiani saavutatud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et pärast Maguindanao veresauna asutas valitsus eraarmeede vastase sõltumatu komisjoni erarelvarühmituste laialisaatmiseks, kuid konkreetseid tulemusi ei ole siiani saavutatud;

| J. | arvestades, et eraarmeede vastase sõltumatu komisjoni 2011. aasta aruande kohaselt tegutseb riigis vähemalt 72 erarelvarühmitust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et eraarmeede vastase sõltumatu komisjoni 2011. aasta aruande kohaselt tegutseb riigis vähemalt 72 erarelvarühmitust;

| K. | arvestades, et Filipiine käsitleva kõige viimases üldise korrapärase läbivaatamise järeldustes korrati 2008. aasta soovitusi, mis olid järgmised: teha lõpp kohtuväliste hukkamiste, sunniviisiliste kadumiste ja piinamistega seonduvale karistamatusele ning anda süüdlased kohtu alla; pingutada rohkem, et täielikult keelustada piinamine, kohtuvälised hukkamised ja sunniviisilised kadumised; teha lõpp karistamatusele, tuues süüdlased kohtu ette; tagada ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate piisav kaitse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Filipiine käsitleva kõige viimases üldise korrapärase läbivaatamise järeldustes korrati 2008. aasta soovitusi, mis olid järgmised: teha lõpp kohtuväliste hukkamiste, sunniviisiliste kadumiste ja piinamistega seonduvale karistamatusele ning anda süüdlased kohtu alla; pingutada rohkem, et täielikult keelustada piinamine, kohtuvälised hukkamised ja sunniviisilised kadumised; teha lõpp karistamatusele, tuues süüdlased kohtu ette; tagada ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate piisav kaitse;

| L. | arvestades, et Filipiinide Senat võttis 2011. aasta juunis ja Esindajatekoda 2012. aasta mais vastu inimeste tahtevastast või sunniviisilist kadumist käsitleva seaduse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Filipiinide Senat võttis 2011. aasta juunis ja Esindajatekoda 2012. aasta mais vastu inimeste tahtevastast või sunniviisilist kadumist käsitleva seaduse;

| 1. | mõistab jõuliselt hukka Maguindanao veresauna kolmanda tunnistaja ja nelja ajakirjaniku mõrvamise ning väljendab solidaarsust hukkunute perekondadega; |
| --- | --- |

1.

mõistab jõuliselt hukka Maguindanao veresauna kolmanda tunnistaja ja nelja ajakirjaniku mõrvamise ning väljendab solidaarsust hukkunute perekondadega;

| 2. | väljendab tõsist muret kohtuorganite sõltumatuse ja palju aega võtva kohtuotsusteni jõudmise üle riigis toime pandud inimõiguse rikkumiste eest ning nõuab kohese sõltumatu uurimise algatamist seoses hiljutiste mõrvajuhtumitega; |
| --- | --- |

2.

väljendab tõsist muret kohtuorganite sõltumatuse ja palju aega võtva kohtuotsusteni jõudmise üle riigis toime pandud inimõiguse rikkumiste eest ning nõuab kohese sõltumatu uurimise algatamist seoses hiljutiste mõrvajuhtumitega;

| 3. | kutsub Filipiinide valitsust üles võtma täiendavaid meetmeid, et teha lõpp kohtuväliste hukkamiste, sunniviisiliste kadumiste ja piinamistega seonduvale karistamatusele ning anda kohtu alla süüdlased, sealhulgas Maguindanao veresauna endiselt vabaduses viibivad toimepanijad; nõuab ka kõigi endiselt vangistuses olevate kadunud isikute vabastamist ja selgituste andmist muude lahendamata juhtumite kohta; |
| --- | --- |

3.

kutsub Filipiinide valitsust üles võtma täiendavaid meetmeid, et teha lõpp kohtuväliste hukkamiste, sunniviisiliste kadumiste ja piinamistega seonduvale karistamatusele ning anda kohtu alla süüdlased, sealhulgas Maguindanao veresauna endiselt vabaduses viibivad toimepanijad; nõuab ka kõigi endiselt vangistuses olevate kadunud isikute vabastamist ja selgituste andmist muude lahendamata juhtumite kohta;

| 4. | avaldab heameelt süüdistuse esitamise üle 196 isikule seoses Maguindanao veresaunaga, kuid taunib asjaolu, et kohtuprotsessil ei ole siiani tegelikku edasiminekut toimunud; |
| --- | --- |

4.

avaldab heameelt süüdistuse esitamise üle 196 isikule seoses Maguindanao veresaunaga, kuid taunib asjaolu, et kohtuprotsessil ei ole siiani tegelikku edasiminekut toimunud;

| 5. | nõuab tungivat, et Filipiinide valitsus ratifitseeriks rahvusvahelise konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta ja jõustaks sunniviisilist või tahtevastast kadumist käsitleva seaduse; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivat, et Filipiinide valitsus ratifitseeriks rahvusvahelise konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta ja jõustaks sunniviisilist või tahtevastast kadumist käsitleva seaduse;

| 6. | kutsub Filipiinide valitsust üles tagama inimõiguste kaitsjate, ametiühingutegelaste ja ajakirjanike piisav kaitse, uurima tulemuslikult ajakirjanike vastaseid rünnakuid ja viima need juhtumid kohtu ette ning kaasama siseriiklikku õigusse tugevad õigusaktid, millega keelustatakse sellised teod ja kehtestatakse kriminaalkaristused; |
| --- | --- |

6.

kutsub Filipiinide valitsust üles tagama inimõiguste kaitsjate, ametiühingutegelaste ja ajakirjanike piisav kaitse, uurima tulemuslikult ajakirjanike vastaseid rünnakuid ja viima need juhtumid kohtu ette ning kaasama siseriiklikku õigusse tugevad õigusaktid, millega keelustatakse sellised teod ja kehtestatakse kriminaalkaristused;

| 7. | nõuab tungivalt, et riigiasutused looksid inimõiguste komisjoni vastutusalas eriprogrammi tunnistajate ja ohvrite, sealhulgas ohvrite perekondade kaitsmiseks tõsiste inimõiguste rikkumise juhtumite korral, eriti kui teo väidetavad toimepanijad arvatakse olevat sõdurid, politseinikud või riigiametnikud; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et riigiasutused looksid inimõiguste komisjoni vastutusalas eriprogrammi tunnistajate ja ohvrite, sealhulgas ohvrite perekondade kaitsmiseks tõsiste inimõiguste rikkumise juhtumite korral, eriti kui teo väidetavad toimepanijad arvatakse olevat sõdurid, politseinikud või riigiametnikud;

| 8. | avaldab muret, et politsei valve all olevate kahtlusaluste piinamine ja halb kohtlemine on endiselt laialt levinud, ning nõuab tungivalt, et Filipiinide ametiasutused teeksid suuremaid pingutusi ja võitleksid karmilt riigis 2009. aastal vastu võetud terrorismivastase seaduse rikkumise vastu; |
| --- | --- |

8.

avaldab muret, et politsei valve all olevate kahtlusaluste piinamine ja halb kohtlemine on endiselt laialt levinud, ning nõuab tungivalt, et Filipiinide ametiasutused teeksid suuremaid pingutusi ja võitleksid karmilt riigis 2009. aastal vastu võetud terrorismivastase seaduse rikkumise vastu;

| 9. | nõuab tungivalt, et valitsus keelustaks koheselt ja saadaks laiali poolsõjaväelised üksused (sealhulgas sõjaväe juhtkonna järelevalve all toimuva poolsõjaväelise tegevuse) ja kohalikud relvarühmitused ning kehtestaks täieliku sõjalise ja politsei kontrolli relvastatud tsiviilüksuste, nimelt relvastatud tsiviiljõudude geograafiliste üksuste ja vabatahtlike tsiviilorganisatsioonide üle; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et valitsus keelustaks koheselt ja saadaks laiali poolsõjaväelised üksused (sealhulgas sõjaväe juhtkonna järelevalve all toimuva poolsõjaväelise tegevuse) ja kohalikud relvarühmitused ning kehtestaks täieliku sõjalise ja politsei kontrolli relvastatud tsiviilüksuste, nimelt relvastatud tsiviiljõudude geograafiliste üksuste ja vabatahtlike tsiviilorganisatsioonide üle;

| 10. | kutsub valitsust üles võtma konkreetseid meetmeid, et rakendada hiljutise üldise korrapärase läbivaatamise käigus Filipiinidele antud soovitusi; nõuab, et valitsus tühistaks viivitamatult korralduse nr 546, et keelustada eraarmeed; |
| --- | --- |

10.

kutsub valitsust üles võtma konkreetseid meetmeid, et rakendada hiljutise üldise korrapärase läbivaatamise käigus Filipiinidele antud soovitusi; nõuab, et valitsus tühistaks viivitamatult korralduse nr 546, et keelustada eraarmeed;

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et Filipiinid ratifitseerisid 30. augustil 2011. aastal Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ning 17. aprillil 2012. aastal piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise konventsiooni vabatahtliku protokolli; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt selle üle, et Filipiinid ratifitseerisid 30. augustil 2011. aastal Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ning 17. aprillil 2012. aastal piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise konventsiooni vabatahtliku protokolli;

| 12. | väljendab heameelt Filipiinide valitsuse oluliste sammude üle eesmärgiga hoida ära tapmised ja tuua nende toimepanijad kohtu ette ning prokuröre ühendava uue rakkerühma loomise üle, mis hakkab tegelema kohtuväliste tapmiste ja sunniviisiliste kadumistega; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt Filipiinide valitsuse oluliste sammude üle eesmärgiga hoida ära tapmised ja tuua nende toimepanijad kohtu ette ning prokuröre ühendava uue rakkerühma loomise üle, mis hakkab tegelema kohtuväliste tapmiste ja sunniviisiliste kadumistega;

| 13. | väljendab heameelt EPJUST-programmi eduka rakendamise ja peatselt kasutusele võetava uue ELi–Filipiinide kohtusüsteemi tugiprogrammi „Õigus kõigile” üle, milleks aastatel 2012–2015 eraldatakse 10 miljonit eurot, et edendada õiguskaitse võrdset kättesaadavust ja selle mõjusat rakendamist kõigile kodanikele üldiselt ning eriti vaestele ja ebasoodsas olukorras olevatele inimestele, sealhulgas naistele, lastele, vähemustele, põlisrahvastele ja inimõiguslastele ning kodanikuühiskonna aktivistidele; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt EPJUST-programmi eduka rakendamise ja peatselt kasutusele võetava uue ELi–Filipiinide kohtusüsteemi tugiprogrammi „Õigus kõigile” üle, milleks aastatel 2012–2015 eraldatakse 10 miljonit eurot, et edendada õiguskaitse võrdset kättesaadavust ja selle mõjusat rakendamist kõigile kodanikele üldiselt ning eriti vaestele ja ebasoodsas olukorras olevatele inimestele, sealhulgas naistele, lastele, vähemustele, põlisrahvastele ja inimõiguslastele ning kodanikuühiskonna aktivistidele;

| 14. | kutsub Filipiinide valitsust üles võimaldama ÜRO eriraportööri visiiti, et uurida inimõiguste olukorda riigis; |
| --- | --- |

14.

kutsub Filipiinide valitsust üles võimaldama ÜRO eriraportööri visiiti, et uurida inimõiguste olukorda riigis;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Filipiinide presidendile ja valitsusele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning ASEANi liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Filipiinide presidendile ja valitsusele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning ASEANi liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 305 E, 11.11.2010, lk 11.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/102 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/102

---

Neljapäev, 14. juuni 2012Etniliste vähemuste olukord Iraanis

P7_TA(2012)0265

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon etniliste vähemuste olukorra kohta Iraanis (2012/2682(RSP))

2013/C 332 E/21

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Iraanis, eelkõige inimõigusi käsitlevaid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Iraanis, eelkõige inimõigusi käsitlevaid resolutsioone,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsiooni 16/9, millega kehtestatakse eriraportööri mandaat inimõiguste olukorra küsimustes Iraanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsiooni 16/9, millega kehtestatakse eriraportööri mandaat inimõiguste olukorra küsimustes Iraanis,

| — | võttes arvesse ÜRO Iraani inimõiguste eriraportööri 23. septembri 2011. aasta ja 6. märtsi 2012. aasta aruandeid inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Iraani inimõiguste eriraportööri 23. septembri 2011. aasta ja 6. märtsi 2012. aasta aruandeid inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis,

| — | võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 30. mai 2012. aasta avaldust surmanuhtluse kasutamise kohta Iraanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 30. mai 2012. aasta avaldust surmanuhtluse kasutamise kohta Iraanis,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, mille kõigiga Iraan on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, mille kõigiga Iraan on ühinenud,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et praegust inimõiguste olukorda Iraanis iseloomustab jätkuv ja süstemaatiline põhiõiguste rikkumine; arvestades, et Iraanis diskrimineeritakse jätkuvalt vähemusi ning neid kiusatakse taga nende etnilise või usulise tausta tõttu; arvestades, et viimastel kuudel on vähemusrühmad oma õiguste eest välja astunud, ja arvestades, et see on kaasa toonud osalejate ulatuslikke vangistamisi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praegust inimõiguste olukorda Iraanis iseloomustab jätkuv ja süstemaatiline põhiõiguste rikkumine; arvestades, et Iraanis diskrimineeritakse jätkuvalt vähemusi ning neid kiusatakse taga nende etnilise või usulise tausta tõttu; arvestades, et viimastel kuudel on vähemusrühmad oma õiguste eest välja astunud, ja arvestades, et see on kaasa toonud osalejate ulatuslikke vangistamisi;

| B. | arvestades, et kuus Iraani Ahvāzi araabia vähemuse liiget on kohtu all pärast seda, kui neid peeti peaaegu aasta kinni ilma süüdistust esitamata seoses nende tegevusega nimetatud vähemuse nimel; arvestades, et on põhjendatud kartusi, et nende üle ei pruugita õiglaselt kohut mõista ning et neid võidakse piinata või muul viisil väärkohelda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuus Iraani Ahvāzi araabia vähemuse liiget on kohtu all pärast seda, kui neid peeti peaaegu aasta kinni ilma süüdistust esitamata seoses nende tegevusega nimetatud vähemuse nimel; arvestades, et on põhjendatud kartusi, et nende üle ei pruugita õiglaselt kohut mõista ning et neid võidakse piinata või muul viisil väärkohelda;

| C. | arvestades, et näiteks 5. juunil 2012. aastal suri Iraani kurdist kinnipeetav Mohammad Mehdi Zalieh Rajaee Shahri vanglas vanglavõimude antud viletsa arstiabiabi tagajärjel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et näiteks 5. juunil 2012. aastal suri Iraani kurdist kinnipeetav Mohammad Mehdi Zalieh Rajaee Shahri vanglas vanglavõimude antud viletsa arstiabiabi tagajärjel;

| D. | arvestades, et Iraani Islamivabariigi põhiseadusega nähakse ametlikult ette etniliste vähemuste õiglane kohtlemine; arvestades siiski, et tegelikus elus puutuvad etniliste vähemuste liikmed, nagu aserid, araablased, kurdid ja belutšid, kokku laialdaste inim- ja kodanikuõiguste rikkumistega, sealhulgas kogunemis-, ühinemis-ja sõnavabaduse õigusvastase piiramisega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Iraani Islamivabariigi põhiseadusega nähakse ametlikult ette etniliste vähemuste õiglane kohtlemine; arvestades siiski, et tegelikus elus puutuvad etniliste vähemuste liikmed, nagu aserid, araablased, kurdid ja belutšid, kokku laialdaste inim- ja kodanikuõiguste rikkumistega, sealhulgas kogunemis-, ühinemis-ja sõnavabaduse õigusvastase piiramisega;

| E. | arvestades, et laialdaselt on levinud vähemuste hulka kuuluvate isikute sotsiaalmajanduslik diskrimineerimine, kaasa arvatud maa ja vara konfiskeerimine ning töölevõtmisest keeldumine, ning sotsiaalsete, kultuuriliste ja keeleliste õiguste piiramine, mis rikub rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et laialdaselt on levinud vähemuste hulka kuuluvate isikute sotsiaalmajanduslik diskrimineerimine, kaasa arvatud maa ja vara konfiskeerimine ning töölevõtmisest keeldumine, ning sotsiaalsete, kultuuriliste ja keeleliste õiguste piiramine, mis rikub rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti;

| F. | arvestades, et etniliste vähemuste diskrimineerimisel on märkimisväärne mõju hariduse valdkonnas, kuna vähemuste piirkondades asuvad koolid on tihti vaesed ning koolist väljalangemise ja kirjaoskamatuse määr on nendes piirkondades tavaliselt riigi keskmisest kõrgem, mis aitab kaasa rahvus- ja etniliste vähemuste alaesindatusele valitsuse kõrgetel ametikohtadel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et etniliste vähemuste diskrimineerimisel on märkimisväärne mõju hariduse valdkonnas, kuna vähemuste piirkondades asuvad koolid on tihti vaesed ning koolist väljalangemise ja kirjaoskamatuse määr on nendes piirkondades tavaliselt riigi keskmisest kõrgem, mis aitab kaasa rahvus- ja etniliste vähemuste alaesindatusele valitsuse kõrgetel ametikohtadel;

| G. | arvestades, et muud kui pärsia päritolu naised puutuvad Iraanis kokku kahekordse diskrimineerimisega – marginaliseerunud kogukondade liikmetena ja naistena, kelle õigused on seal seadusega eriti piiratud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et muud kui pärsia päritolu naised puutuvad Iraanis kokku kahekordse diskrimineerimisega – marginaliseerunud kogukondade liikmetena ja naistena, kelle õigused on seal seadusega eriti piiratud;

| H. | arvestades, et viimastel aastatel on Iraanis täheldatud hukkamiste, sealhulgas noorukite hukkamiste arvu järsku suurenemist; arvestades, et korrapäraselt kohaldatakse surmanuhtlust juhtudel, kus süüdistatavaile ei anta õigust nõuetekohasele menetlusele, ning kuritegude puhul, mis ei kuulu rahvusvaheliste standardite kohaselt kõige raskemate kuritegude kategooriasse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et viimastel aastatel on Iraanis täheldatud hukkamiste, sealhulgas noorukite hukkamiste arvu järsku suurenemist; arvestades, et korrapäraselt kohaldatakse surmanuhtlust juhtudel, kus süüdistatavaile ei anta õigust nõuetekohasele menetlusele, ning kuritegude puhul, mis ei kuulu rahvusvaheliste standardite kohaselt kõige raskemate kuritegude kategooriasse;

| 1. | väljendab tõsist muret järjest halveneva inimõiguste olukorra, sealhulgas etniliste ja usuliste vähemuste hulka kuuluvate isikute olukorra üle Iraanis süstemaatilise poliitilise, majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise diskrimineerimise tõttu; |
| --- | --- |

1.

väljendab tõsist muret järjest halveneva inimõiguste olukorra, sealhulgas etniliste ja usuliste vähemuste hulka kuuluvate isikute olukorra üle Iraanis süstemaatilise poliitilise, majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise diskrimineerimise tõttu;

| 2. | kutsub Iraani ametivõime üles kaotama nii ametlikult tunnustatud kui ka muude etniliste ja usuliste vähemuste hulka kuuluvate isikute diskrimineerimise kõik vormid; nõuab, et kõigil vähemuste hulka kuuluvatel isikutel lubataks teostada kõiki Iraani põhiseaduses ja rahvusvahelises õiguses sätestatud õigusi, kaasa arvatud garantiisid, mis on ette nähtud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis, millega Iraan on ühinenud; |
| --- | --- |

2.

kutsub Iraani ametivõime üles kaotama nii ametlikult tunnustatud kui ka muude etniliste ja usuliste vähemuste hulka kuuluvate isikute diskrimineerimise kõik vormid; nõuab, et kõigil vähemuste hulka kuuluvatel isikutel lubataks teostada kõiki Iraani põhiseaduses ja rahvusvahelises õiguses sätestatud õigusi, kaasa arvatud garantiisid, mis on ette nähtud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis, millega Iraan on ühinenud;

| 3. | kutsub Iraani ametivõime üles tagama, et vahistatud Iraani Ahwazi araabia vähemuse liikmete – Mohammad Ali Amouri, Rahman Asakerehi, Hashem Sha’bani Amouri, Hadi Rashidi, Sayed Jaber Alboshoka ja Sayed Mokhtar Alboshoka – üle peetakse kohut vastavalt rahvusvahelistele õiglase kohtupidamise standarditele koos nõuetekohase kaitsega piinamise ja muu väärkohtlemise eest ning surmanuhtlust kohaldamata; |
| --- | --- |

3.

kutsub Iraani ametivõime üles tagama, et vahistatud Iraani Ahwazi araabia vähemuse liikmete – Mohammad Ali Amouri, Rahman Asakerehi, Hashem Sha’bani Amouri, Hadi Rashidi, Sayed Jaber Alboshoka ja Sayed Mokhtar Alboshoka – üle peetakse kohut vastavalt rahvusvahelistele õiglase kohtupidamise standarditele koos nõuetekohase kaitsega piinamise ja muu väärkohtlemise eest ning surmanuhtlust kohaldamata;

| 4. | nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud vabastaksid kõik aktivistid, kes on praegu vangistatud vähemuste õiguste rahumeelse kaitsmise eest; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud vabastaksid kõik aktivistid, kes on praegu vangistatud vähemuste õiguste rahumeelse kaitsmise eest;

| 5. | kutsub Iraani ametivõime üles austama etniliste vähemuste õigust kasutada oma keeli nii eraelus kui avalikult ning eelkõige tagama haridust vähemuskeeltes vastavalt Iraani Islamivabariigi põhiseadusele; |
| --- | --- |

5.

kutsub Iraani ametivõime üles austama etniliste vähemuste õigust kasutada oma keeli nii eraelus kui avalikult ning eelkõige tagama haridust vähemuskeeltes vastavalt Iraani Islamivabariigi põhiseadusele;

| 6. | kutsub ÜRO sõltumatut eksperti vähemuste küsimustes ning rassismi, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse kaasaegsete vormidega tegelevat ÜRO eriraportööri üles taotlema Iraani külastamist, et koostada aruanne inimõiguste olukorra ja eelkõige vähemuste olukorra kohta; |
| --- | --- |

6.

kutsub ÜRO sõltumatut eksperti vähemuste küsimustes ning rassismi, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse kaasaegsete vormidega tegelevat ÜRO eriraportööri üles taotlema Iraani külastamist, et koostada aruanne inimõiguste olukorra ja eelkõige vähemuste olukorra kohta;

| 7. | kutsub Iraani ametivõime üles tagama usuvabadus vastavalt Iraani põhiseadusele ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisele paktile ning lõpetama ka tegelikkuses selliste usuvähemuste nagu mittešiiitide, assüürlaste ja muude kristlaste gruppide diskrimineerimine ja ahistamine, baha’i vähemuse süstemaatiline tagakiusamine ja surmanuhtluse kohaldamine islamiusust ära pöördunute suhtes; |
| --- | --- |

7.

kutsub Iraani ametivõime üles tagama usuvabadus vastavalt Iraani põhiseadusele ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisele paktile ning lõpetama ka tegelikkuses selliste usuvähemuste nagu mittešiiitide, assüürlaste ja muude kristlaste gruppide diskrimineerimine ja ahistamine, baha’i vähemuse süstemaatiline tagakiusamine ja surmanuhtluse kohaldamine islamiusust ära pöördunute suhtes;

| 8. | kutsub komisjoni üles kasutama tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga tulemuslikult uut demokraatia ja inimõiguste rahastamisvahendit, et toetada demokraatiat ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamist Iraanis; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles kasutama tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga tulemuslikult uut demokraatia ja inimõiguste rahastamisvahendit, et toetada demokraatiat ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamist Iraanis;

| 9. | mõistab karmilt hukka surmanuhtluse kasutamise Iraanis ning palub Iraani ametivõimudel kehtestada vastavalt ÜRO Peaassamblee resolutsioonidele 62/149 ja 63/168 hukkamistele moratoorium, kuni surmanuhtlus on lõplikult kaotatud; nõuab tungivalt, et valitsus keelaks noorukite hukkamise ning muudaks ära kõik praegu noorukitele mõistetud surmanuhtlused; |
| --- | --- |

9.

mõistab karmilt hukka surmanuhtluse kasutamise Iraanis ning palub Iraani ametivõimudel kehtestada vastavalt ÜRO Peaassamblee resolutsioonidele 62/149 ja 63/168 hukkamistele moratoorium, kuni surmanuhtlus on lõplikult kaotatud; nõuab tungivalt, et valitsus keelaks noorukite hukkamise ning muudaks ära kõik praegu noorukitele mõistetud surmanuhtlused;

| 10. | kinnitab veel kord valmisolekut asuda Iraaniga kõigil tasanditel ÜRO põhikirjas ja ÜRO konventsioonides sätestatud universaalsetel põhiväärtustel põhinevasse inimõigustealasesse dialoogi; |
| --- | --- |

10.

kinnitab veel kord valmisolekut asuda Iraaniga kõigil tasanditel ÜRO põhikirjas ja ÜRO konventsioonides sätestatud universaalsetel põhiväärtustel põhinevasse inimõigustealasesse dialoogi;

| 11. | kutsub Iraani ametivõime üles tõestama, et nad soovivad Iraanis inimõiguste olukorra parandamisel rahvusvahelise üldsusega täielikult koostööd teha; rõhutab vajadust tihedama koostöö järele inimõiguste nõukogu ja ÜRO inimõiguste mehhanismidega; |
| --- | --- |

11.

kutsub Iraani ametivõime üles tõestama, et nad soovivad Iraanis inimõiguste olukorra parandamisel rahvusvahelise üldsusega täielikult koostööd teha; rõhutab vajadust tihedama koostöö järele inimõiguste nõukogu ja ÜRO inimõiguste mehhanismidega;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste nõukogule ning Iraani Islamivabariigi kõrgeima juhi kantseleile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste nõukogule ning Iraani Islamivabariigi kõrgeima juhi kantseleile, valitsusele ja parlamendile.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/104

---

Neljapäev, 14. juuni 2012Euroopa südame seiskumise teadlikkuse nädala loomine

P7_TA(2012)0266

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta deklaratsioon Euroopa südame seiskumise teadlikkuse nädala loomise kohta

2013/C 332 E/22

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et Euroopas kannatab iga aasta umbes 400 000 inimest haiglavälise äkilise südame seiskumise all, mille ellujäämismäär on alla 10 %; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopas kannatab iga aasta umbes 400 000 inimest haiglavälise äkilise südame seiskumise all, mille ellujäämismäär on alla 10 %;

| B. | arvestades, et paljude pealtnäha tervete kannatanute ellujäämine sõltub kõrvalseisjate poolt tehtud taaselustamisest ja varajasest defibrillatsioonist ning arvestades, et kannatanu abistamine 3–4 minuti jooksul aitab suurendada ellujäämismäära kuni 50 %; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paljude pealtnäha tervete kannatanute ellujäämine sõltub kõrvalseisjate poolt tehtud taaselustamisest ja varajasest defibrillatsioonist ning arvestades, et kannatanu abistamine 3–4 minuti jooksul aitab suurendada ellujäämismäära kuni 50 %;

| C. | arvestades, et Euroopas on automaatse kehavälise defibrillaatori (AED) kasutamist käsitlevad programmid ainult osaliselt rakendatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopas on automaatse kehavälise defibrillaatori (AED) kasutamist käsitlevad programmid ainult osaliselt rakendatud;

| 1. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles toetama:






  — | ühiste programmide vastuvõtmist, et paigutada AED avalikesse kohtadesse ja koolitada tavainimesi kõikides liikmesriikides, |
| --- | --- | --- |

1.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles toetama:

—

ühiste programmide vastuvõtmist, et paigutada AED avalikesse kohtadesse ja koolitada tavainimesi kõikides liikmesriikides,

| — | õigusaktide kohandamist, et hõlbustada taaselustamist ja defibrillatsiooni andmist inimeste poolt, kellel puuduvad meditsiinilised teadmised, |
| --- | --- |

—

õigusaktide kohandamist, et hõlbustada taaselustamist ja defibrillatsiooni andmist inimeste poolt, kellel puuduvad meditsiinilised teadmised,

| — | iga programmi süstemaatilist andmete kogumist tagasiside ja kvaliteedijuhtimise jaoks; |
| --- | --- |

—

iga programmi süstemaatilist andmete kogumist tagasiside ja kvaliteedijuhtimise jaoks;

| 2. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma Euroopa südameseiskumise teadlikkuse nädalat, mille eesmärk on üldsuse, arstide ja tervishoiutöötajate teadlikkuse tõstmine; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma Euroopa südameseiskumise teadlikkuse nädalat, mille eesmärk on üldsuse, arstide ja tervishoiutöötajate teadlikkuse tõstmine;

| 3. | kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike, et vastu võtta ja rakendada siseriiklikke strateegiaid, tagades võrdse juurdepääsu kvaliteetsele taaselustamisele; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike, et vastu võtta ja rakendada siseriiklikke strateegiaid, tagades võrdse juurdepääsu kvaliteetsele taaselustamisele;

| 4. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama harmoniseeritud õigusakte terves Euroopa Liidus, et tagada, et vastutusest vabastaks esimesed reageerijad, kellel puuduvad meditsiinilised teadmised ning kes vabatahtlikult pakuvad abi südame seiskumisega seotud erakorralistes olukordades; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama harmoniseeritud õigusakte terves Euroopa Liidus, et tagada, et vastutusest vabastaks esimesed reageerijad, kellel puuduvad meditsiinilised teadmised ning kes vabatahtlikult pakuvad abi südame seiskumisega seotud erakorralistes olukordades;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 14. juuni 2012. aasta protokolli lisas 1 (P7_PV(2012)06-14(ANN1)).

---

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 13. juuni 2012

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/106 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/106

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 67. istungjärk

P7_TA(2012)0240

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 67. istungjärgu kohta (2012/2036(INI))

2013/C 332 E/23

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 21 ja 34, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 21 ja 34,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule, mille esitas fraktsiooni ALDE nimel Alexander Lambsdorff Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 67. istungjärgu kohta (B7-0132/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule, mille esitas fraktsiooni ALDE nimel Alexander Lambsdorff Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 67. istungjärgu kohta (B7-0132/2012),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta soovitust nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 66. istungjärgu kohta (1) ning oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi kui ülemaailmse osaleja ja tema rolli kohta mitmepoolsetes organisatsioonides (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta soovitust nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 66. istungjärgu kohta (1) ning oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi kui ülemaailmse osaleja ja tema rolli kohta mitmepoolsetes organisatsioonides (2),

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 10. juunil 2011. aastal vastu võetud ELi prioriteete Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 66. istungjärguks (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 10. juunil 2011. aastal vastu võetud ELi prioriteete Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 66. istungjärguks (3),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 66. istungjärku, eriti selle organi resolutsioone „ÜRO ülemaailmses juhtimises” (4), „Avaliku halduse tõhususe, vastutuse, tulemuslikkuse ja läbipaistvuse edendamine kõrgeimate kontrolliasutuste tugevdamise teel” (5), „Olukord Süüria Araabia Vabariigis” (6), „Rahva aktiivne osalus ja areng” (7), „Globaalsete partnerluste poole” (8), „Lõuna–Lõuna koostöö” (9), „ÜRO roll arengu edendamisel globaliseerumise ja vastastikuse sõltuvuse raames” (10), „ÜRO rolli tugevdamine korrapäraste ja õiguspäraste valimiste tõhustamisel ning demokratiseerimise edendamisel” (11), „Aruanne desarmeerimiskonverentsi kohta” (12), „Demokraatliku ja võrdse rahvusvahelise korra edendamine” (13) ning „Kõikide inimõiguste ja põhivabaduste universaalne, jagamatu, omavahel seotud, üksteisest sõltuv ja vastastikku tugevdav olemus” (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 66. istungjärku, eriti selle organi resolutsioone „ÜRO ülemaailmses juhtimises” (4), „Avaliku halduse tõhususe, vastutuse, tulemuslikkuse ja läbipaistvuse edendamine kõrgeimate kontrolliasutuste tugevdamise teel” (5), „Olukord Süüria Araabia Vabariigis” (6), „Rahva aktiivne osalus ja areng” (7), „Globaalsete partnerluste poole” (8), „Lõuna–Lõuna koostöö” (9), „ÜRO roll arengu edendamisel globaliseerumise ja vastastikuse sõltuvuse raames” (10), „ÜRO rolli tugevdamine korrapäraste ja õiguspäraste valimiste tõhustamisel ning demokratiseerimise edendamisel” (11), „Aruanne desarmeerimiskonverentsi kohta” (12), „Demokraatliku ja võrdse rahvusvahelise korra edendamine” (13) ning „Kõikide inimõiguste ja põhivabaduste universaalne, jagamatu, omavahel seotud, üksteisest sõltuv ja vastastikku tugevdav olemus” (14),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 19. detsembri 2011. aasta resolutsiooni, mis käsitleb võitlust sallimatuse, negatiivsete stereotüüpide loomise, häbimärgistamise, diskrimineerimise, vägivalla õhutamise ning usutunnistusel või veendumustel põhineva isikuvastase vägivalla vastu (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 19. detsembri 2011. aasta resolutsiooni, mis käsitleb võitlust sallimatuse, negatiivsete stereotüüpide loomise, häbimärgistamise, diskrimineerimise, vägivalla õhutamise ning usutunnistusel või veendumustel põhineva isikuvastase vägivalla vastu (15),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 3. mai 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu osalemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni töös (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 3. mai 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu osalemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni töös (16),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 31. märtsi 2010. aasta resolutsiooni Agenda 21 rakendamise, Agenda 21 edasise rakendamise kava ja ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise tulemuste kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 31. märtsi 2010. aasta resolutsiooni Agenda 21 rakendamise, Agenda 21 edasise rakendamise kava ja ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise tulemuste kohta (17),

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kaotamiseks ühiselt kehtestatud eesmärgid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kaotamiseks ühiselt kehtestatud eesmärgid,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. septembri 2003. aasta teatist „Euroopa Liit ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioon: mitmepoolsuse valik” (COM(2003)0526), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. septembri 2003. aasta teatist „Euroopa Liit ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioon: mitmepoolsuse valik” (COM(2003)0526),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja märkusi pärast kohtumist Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäriga 16. aprillil 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja märkusi pärast kohtumist Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäriga 16. aprillil 2012. aastal,

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu 19. istungjärku käsitleva Euroopa Parlamendi seisukoha kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu 19. istungjärku käsitleva Euroopa Parlamendi seisukoha kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni ELi toetuse kohta Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule probleemide lahendamiseks ja raskuste ületamiseks (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni ELi toetuse kohta Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule probleemide lahendamiseks ja raskuste ületamiseks (19),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni demokratiseerimist toetava ELi välispoliitika kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni demokratiseerimist toetava ELi välispoliitika kohta (20),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika strateegilise partnerluse tuleviku kohta pärast ELi ja Aafrika kolmandat tippkohtumist (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika strateegilise partnerluse tuleviku kohta pärast ELi ja Aafrika kolmandat tippkohtumist (21),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 (2000) kümnenda aastapäeva kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 (2000) kümnenda aastapäeva kohta (22),

| — | võttes arvesse oma 23. novembri 2010. aasta resolutsiooni tsiviil-sõjaväelise koostöö ja tsiviil-sõjaväeliste võimete arendamise kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. novembri 2010. aasta resolutsiooni tsiviil-sõjaväelise koostöö ja tsiviil-sõjaväeliste võimete arendamise kohta (23),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2005. aasta resolutsiooni Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni reformi kohta (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2005. aasta resolutsiooni Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni reformi kohta (24),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 66. istungjärgul osalenud väliskomisjoni ja inimõiguste allkomisjoni ühisdelegatsiooni raportit (28.–29. november 2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 66. istungjärgul osalenud väliskomisjoni ja inimõiguste allkomisjoni ühisdelegatsiooni raportit (28.–29. november 2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 121 lõiget 3 ja artiklit 97, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 121 lõiget 3 ja artiklit 97,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni arvamust (A7-0186/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni arvamust (A7-0186/2012),

| A. | arvestades, et ühiste rahvusvaheliste väärtuste ja normide eesmärk on tagada maailmas rahu, inimõiguste kaitse, julgeolek ja jõukus ning jagada globaliseerumise hüvesid kõikide vahel võrdsemal alusel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühiste rahvusvaheliste väärtuste ja normide eesmärk on tagada maailmas rahu, inimõiguste kaitse, julgeolek ja jõukus ning jagada globaliseerumise hüvesid kõikide vahel võrdsemal alusel;

| B. | arvestades, et ÜRO asub ülemaailmse juhtimise keskmes, samas kui ta viib ellu omaenda reforme, et suurendada oma läbipaistvust, tulemuslikkust ja tõhusust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO asub ülemaailmse juhtimise keskmes, samas kui ta viib ellu omaenda reforme, et suurendada oma läbipaistvust, tulemuslikkust ja tõhusust;

| C. | arvestades, et kasvab vajadus ühiste eeskirjade ja otsustamismehhanismide järele, et ühiselt käsitleda esilekerkivaid ülemaailmseid probleeme ja ülemaailmse majanduskriisi negatiivset mõju; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kasvab vajadus ühiste eeskirjade ja otsustamismehhanismide järele, et ühiselt käsitleda esilekerkivaid ülemaailmseid probleeme ja ülemaailmse majanduskriisi negatiivset mõju;

| D. | arvestades, et EL peab tugevdama oma sidusust, et jääda oluliseks jõuks aina rohkemate jõukeskustega maailmas, mis vajab ülemaailmset kooskõlastatud tegevust; arvestades, et ELi liikmesriigid on aluslepingutega kohustatud kooskõlastama oma tegevust rahvusvahelistes organisatsioonides ja rahvusvahelistel konverentsidel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL peab tugevdama oma sidusust, et jääda oluliseks jõuks aina rohkemate jõukeskustega maailmas, mis vajab ülemaailmset kooskõlastatud tegevust; arvestades, et ELi liikmesriigid on aluslepingutega kohustatud kooskõlastama oma tegevust rahvusvahelistes organisatsioonides ja rahvusvahelistel konverentsidel;

| E. | arvestades, et EL on pühendunud tulemuslikule mitmepoolsusele, mille keskmes on tugev ÜRO, sest see on väga oluline ülemaailmsete probleemidega tegelemiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL on pühendunud tulemuslikule mitmepoolsusele, mille keskmes on tugev ÜRO, sest see on väga oluline ülemaailmsete probleemidega tegelemiseks;

| F. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on ÜRO süsteemi suurimad rahalised toetajad; arvestades, et EL-27 liikmesriigid rahastavad 39 % ÜRO korralisest eelarvest ja rohkem kui 40 % ÜRO rahuvalveoperatsioonidest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on ÜRO süsteemi suurimad rahalised toetajad; arvestades, et EL-27 liikmesriigid rahastavad 39 % ÜRO korralisest eelarvest ja rohkem kui 40 % ÜRO rahuvalveoperatsioonidest;

| G. | arvestades, et ELi ja ÜRO kindel ja stabiilne partnerlus on põhjapaneva tähtsusega ÜRO töö jaoks kõigi kolme samba – rahu ja julgeolek, inimõigused ning areng – raames ja on ühtlasi otsustav ELi kui ülemaailmse jõu rolli seisukohast; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi ja ÜRO kindel ja stabiilne partnerlus on põhjapaneva tähtsusega ÜRO töö jaoks kõigi kolme samba – rahu ja julgeolek, inimõigused ning areng – raames ja on ühtlasi otsustav ELi kui ülemaailmse jõu rolli seisukohast;

| H. | arvestades, et EL ja ÜRO on loomulikud partnerid rahu tagamisel ja riikide ülesehitamisel ning üheskoos loovad nad raamistiku kollektiivseteks rahu tagamise ja riikide ülesehitamise jõupingutusteks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL ja ÜRO on loomulikud partnerid rahu tagamisel ja riikide ülesehitamisel ning üheskoos loovad nad raamistiku kollektiivseteks rahu tagamise ja riikide ülesehitamise jõupingutusteks;

| I. | arvestades, et inimõigused ja demokraatia on ELi põhiväärtused ning Euroopa välistegevuse, kaasa arvatud väliskaubanduse põhimõtted ja eesmärgid; arvestades, et inimõiguste universaalsuse ja jagamatuse austamine ja edendamine ning kaitsmine on Euroopa ühtsuse ja terviklikkuse nurgakivid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et inimõigused ja demokraatia on ELi põhiväärtused ning Euroopa välistegevuse, kaasa arvatud väliskaubanduse põhimõtted ja eesmärgid; arvestades, et inimõiguste universaalsuse ja jagamatuse austamine ja edendamine ning kaitsmine on Euroopa ühtsuse ja terviklikkuse nurgakivid;

| J. | arvestades, et õiglus ja õigusriik on kestva rahu alused, mis tagavad inimõiguste ja põhivabaduste kaitse; arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut annab otsustava panuse inimõiguste säilitamisse, rahvusvahelisse õigusesse ja võitlusesse karistamatuse vastu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et õiglus ja õigusriik on kestva rahu alused, mis tagavad inimõiguste ja põhivabaduste kaitse; arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut annab otsustava panuse inimõiguste säilitamisse, rahvusvahelisse õigusesse ja võitlusesse karistamatuse vastu;

| K. | arvestades, et kõik riigid ja kõik kodanikud ning rahvusvaheline üldsus ise saavad kasu jätkuvast toetusest demokraatlikele protsessidele; arvestades, et nad seisavad silmitsi demokraatia ülesehitamise, taastamise ja säilitamise probleemidega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kõik riigid ja kõik kodanikud ning rahvusvaheline üldsus ise saavad kasu jätkuvast toetusest demokraatlikele protsessidele; arvestades, et nad seisavad silmitsi demokraatia ülesehitamise, taastamise ja säilitamise probleemidega;

1.   esitab nõukogule järgmised soovitused:

Euroopa Liit ÜROs

| a) | võimalikult suurel määral kooskõlastada ja esitada ühtsustatud seisukohad ja tugevdada ELi kui ülemaailmse jõu sidusust ja nähtavust ÜROs; vastata ÜRO liikmesriikide ootustele seoses ELi suutlikkusega õigeaegselt tegutseda ja anda tulemusi; rakendada ühise välis- ja julgeolekupoliitika seisukohtade puhul ÜRO tasandil laiaulatuslikku ja paindlikku lähenemisviisi, et võimaldada ELil tegutseda ühise välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes kiirelt ja põhjalikult; |
| --- | --- |

a)

võimalikult suurel määral kooskõlastada ja esitada ühtsustatud seisukohad ja tugevdada ELi kui ülemaailmse jõu sidusust ja nähtavust ÜROs; vastata ÜRO liikmesriikide ootustele seoses ELi suutlikkusega õigeaegselt tegutseda ja anda tulemusi; rakendada ühise välis- ja julgeolekupoliitika seisukohtade puhul ÜRO tasandil laiaulatuslikku ja paindlikku lähenemisviisi, et võimaldada ELil tegutseda ühise välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes kiirelt ja põhjalikult;

| b) | tõhustada oma panust ÜRO töösse, jõudes ühise tõlgenduseni ÜRO Peaassamblee resolutsiooni kohta, mis käsitleb ELi ÜRO Peaassamblee töös osalemise korda ning töötades koos partneritega selle täieliku rakendamise nimel; esitada parlamendile aruanne selle rakendamise kohta praktikas; |
| --- | --- |

b)

tõhustada oma panust ÜRO töösse, jõudes ühise tõlgenduseni ÜRO Peaassamblee resolutsiooni kohta, mis käsitleb ELi ÜRO Peaassamblee töös osalemise korda ning töötades koos partneritega selle täieliku rakendamise nimel; esitada parlamendile aruanne selle rakendamise kohta praktikas;

| c) | töötada koos ELi liikmesriikidega ja ÜRO juures asuva ELi delegatsiooniga, et parandada kooskõlastamist, läbipaistvust ja teabevahetust ÜRO Julgeolekunõukogus ning ELi seisukohtade ja huvide kaitsmist ÜRO Julgeolekunõukogus sellesse organisse kuuluvate ELi liikmesriikide poolt või Julgeolekunõukogu eesistuja kutsutud ELi esindaja poolt; tugevdada ELi mõju ÜRO Julgeolekunõukogu otsustele ja tõsta ELi profiili ÜROs kriitilise tähtsusega ÜRO Julgeolekunõukogu küsimustes; |
| --- | --- |

c)

töötada koos ELi liikmesriikidega ja ÜRO juures asuva ELi delegatsiooniga, et parandada kooskõlastamist, läbipaistvust ja teabevahetust ÜRO Julgeolekunõukogus ning ELi seisukohtade ja huvide kaitsmist ÜRO Julgeolekunõukogus sellesse organisse kuuluvate ELi liikmesriikide poolt või Julgeolekunõukogu eesistuja kutsutud ELi esindaja poolt; tugevdada ELi mõju ÜRO Julgeolekunõukogu otsustele ja tõsta ELi profiili ÜROs kriitilise tähtsusega ÜRO Julgeolekunõukogu küsimustes;

| d) | tagada ELi tugev esindatus kõigis ÜRO institutsioonides ja eriagentuurides; |
| --- | --- |

d)

tagada ELi tugev esindatus kõigis ÜRO institutsioonides ja eriagentuurides;

| e) | töötada välja ÜRO liikmesust käsitlev pikaajaline strateegia ja arendada tugevamat avalikku diplomaatiat ÜRO küsimustes; |
| --- | --- |

e)

töötada välja ÜRO liikmesust käsitlev pikaajaline strateegia ja arendada tugevamat avalikku diplomaatiat ÜRO küsimustes;

EL ja ülemaailmne juhtimine

| f) | edendada ELi esmajärguliseks strateegiliseks kaalutluseks olevat tulemuslikku mitmepoolsust, tõhustades ÜRO esindatust, läbipaistvust, usaldusväärsust, tõhusust ja tulemuslikkust, eesmärgiga parandada selle kohapealseid tulemusi; tuletada meelde vajadust saavutada uus institutsiooniline tasakaal tõusva tähtsusega G20, ÜRO ja selle agentuuride ning rahvusvaheliste finantseerimisasutuste vahel; edendada sellega seoses ülemaailmset juhtimist ning otsida lahendusi G-ühenduste ja ÜRO süsteemi vahelise kooskõlastamise edasiseks parandamiseks, kuivõrd kõnealused rühmad võiksid kasulikult hõlmata majandusliku mõõtme, tingimusel et ÜRO säilitab oma keskse rolli ning jääb ülemaailmse tegevuse õiguspäraseks organiks; |
| --- | --- |

f)

edendada ELi esmajärguliseks strateegiliseks kaalutluseks olevat tulemuslikku mitmepoolsust, tõhustades ÜRO esindatust, läbipaistvust, usaldusväärsust, tõhusust ja tulemuslikkust, eesmärgiga parandada selle kohapealseid tulemusi; tuletada meelde vajadust saavutada uus institutsiooniline tasakaal tõusva tähtsusega G20, ÜRO ja selle agentuuride ning rahvusvaheliste finantseerimisasutuste vahel; edendada sellega seoses ülemaailmset juhtimist ning otsida lahendusi G-ühenduste ja ÜRO süsteemi vahelise kooskõlastamise edasiseks parandamiseks, kuivõrd kõnealused rühmad võiksid kasulikult hõlmata majandusliku mõõtme, tingimusel et ÜRO säilitab oma keskse rolli ning jääb ülemaailmse tegevuse õiguspäraseks organiks;

| g) | suhelda aktiivsemalt strateegiliste ja teiste kahepoolsete ning mitmepoolsete partneritega, eelkõige USAga, et edendada tulemuslikke lahendusi probleemidele, mis mõjutavad nii ELi kodanikke kui ka kogu maailma, sealhulgas kõige vaesemaid ja kõige haavatavamaid; |
| --- | --- |

g)

suhelda aktiivsemalt strateegiliste ja teiste kahepoolsete ning mitmepoolsete partneritega, eelkõige USAga, et edendada tulemuslikke lahendusi probleemidele, mis mõjutavad nii ELi kodanikke kui ka kogu maailma, sealhulgas kõige vaesemaid ja kõige haavatavamaid;

| h) | aktiivselt toetada ÜRO Julgeolekunõukogu põhjalikku ja üksmeelset reformimist, et tugevdada selle õiguspärasust, piirkondlikku esindatust, usaldusväärsust ja tõhusust; meenutada, et ELi liikmekoht laiendatud ÜRO Julgeolekunõukogus on jätkuvalt Euroopa Liidu keskne, pikaajaline eesmärk; paluda liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil töötada välja liikmesriikide ühine seisukoht nimetatud eesmärgil; kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tulevikus kooskõlastada Euroopa Liidu Nõukogus eelnevalt seisukohti, mis puudutavad uute liikmete vastuvõtmist ÜRO Julgeolekunõukogusse ning ÜRO Julgeolekunõukogu otsustusprotsesside reformi; |
| --- | --- |

h)

aktiivselt toetada ÜRO Julgeolekunõukogu põhjalikku ja üksmeelset reformimist, et tugevdada selle õiguspärasust, piirkondlikku esindatust, usaldusväärsust ja tõhusust; meenutada, et ELi liikmekoht laiendatud ÜRO Julgeolekunõukogus on jätkuvalt Euroopa Liidu keskne, pikaajaline eesmärk; paluda liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil töötada välja liikmesriikide ühine seisukoht nimetatud eesmärgil; kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tulevikus kooskõlastada Euroopa Liidu Nõukogus eelnevalt seisukohti, mis puudutavad uute liikmete vastuvõtmist ÜRO Julgeolekunõukogusse ning ÜRO Julgeolekunõukogu otsustusprotsesside reformi;

| i) | osaleda ÜRO Peaassamblees alustatud kaalutlemisel ÜRO rolli üle ülemaailmses juhtimises eesmärgiga parandada läbipaistvust ja koostööd; edendada tihedamat koostööd ELi ja ÜRO Peaassamblee vahel; |
| --- | --- |

i)

osaleda ÜRO Peaassamblees alustatud kaalutlemisel ÜRO rolli üle ülemaailmses juhtimises eesmärgiga parandada läbipaistvust ja koostööd; edendada tihedamat koostööd ELi ja ÜRO Peaassamblee vahel;

| j) | aidata muuta ÜRO Peaassamblee taas aktiivsemaks ning suurendada selle tõhusust, toetades muu hulgas ajutise töörühma tööd, lihtsustades põhjalikumaid ja tulemustele orienteeritud temaatilisi arutelusid teemakohaste, oluliste küsimuste üle ja ÜRO Peaassamblee tihedama suhtluse abil teiste sidusrühmadega, kaasa arvatud kodanikuühiskond ning muud rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid ja foorumid; rõhutada vajadust ÜRO Peaassamblee ja selle peamiste komiteede päevakordade edasise ühtlustamise järele; rõhutada, et ÜRO Peaassamblee saab aktiivsemaks muutuda vaid siis, kui ta võtab asjakohaseid ja sobivaid meetmeid rahvusvahelisele kogukonnale üldist huvi pakkuvates küsimustes; |
| --- | --- |

j)

aidata muuta ÜRO Peaassamblee taas aktiivsemaks ning suurendada selle tõhusust, toetades muu hulgas ajutise töörühma tööd, lihtsustades põhjalikumaid ja tulemustele orienteeritud temaatilisi arutelusid teemakohaste, oluliste küsimuste üle ja ÜRO Peaassamblee tihedama suhtluse abil teiste sidusrühmadega, kaasa arvatud kodanikuühiskond ning muud rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid ja foorumid; rõhutada vajadust ÜRO Peaassamblee ja selle peamiste komiteede päevakordade edasise ühtlustamise järele; rõhutada, et ÜRO Peaassamblee saab aktiivsemaks muutuda vaid siis, kui ta võtab asjakohaseid ja sobivaid meetmeid rahvusvahelisele kogukonnale üldist huvi pakkuvates küsimustes;

| k) | kinnitada veel kord kohustust tagada ÜRO rahaliste vahendite piisavus ning tõhus ja tulemuslik haldamine vastavalt eelarvedistsipliini ja ühtsuse põhimõtetele ning kooskõlas kõrgeimate rahvusvaheliste nõuetega; |
| --- | --- |

k)

kinnitada veel kord kohustust tagada ÜRO rahaliste vahendite piisavus ning tõhus ja tulemuslik haldamine vastavalt eelarvedistsipliini ja ühtsuse põhimõtetele ning kooskõlas kõrgeimate rahvusvaheliste nõuetega;

Rahu ja julgeolek

Rahuvalve ja rahu kindlustamine

| l) | tugevdada tegevuspartnerlust ja edendada rahu kindlustamiseks tehtavate kollektiivsete jõupingutuste strateegilist kooskõlastatust ja tõhusust, muu hulgas rahuvalveoperatsioonide erikomitee tööga; |
| --- | --- |

l)

tugevdada tegevuspartnerlust ja edendada rahu kindlustamiseks tehtavate kollektiivsete jõupingutuste strateegilist kooskõlastatust ja tõhusust, muu hulgas rahuvalveoperatsioonide erikomitee tööga;

| m) | edendada koostööd ja luua partnerlusi konfliktiennetuse, tsiviil- ja sõjaliste kriiside ohjamise ning konfliktide lahendamise valdkonnas ÜRO, OSCE, Aafrika Liidu, Araabia Liiga ja teiste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega ning samuti kodanikuühiskonnaga; parandada piirkondlike organisatsioonide rahu kindlustamise suutlikkust, muu hulgas ettepanekutes esitatud ELi–ÜRO–Aafrika Liidu ja ELi–ÜRO–Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse kolmepoolsete partnerluste abil; |
| --- | --- |

m)

edendada koostööd ja luua partnerlusi konfliktiennetuse, tsiviil- ja sõjaliste kriiside ohjamise ning konfliktide lahendamise valdkonnas ÜRO, OSCE, Aafrika Liidu, Araabia Liiga ja teiste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega ning samuti kodanikuühiskonnaga; parandada piirkondlike organisatsioonide rahu kindlustamise suutlikkust, muu hulgas ettepanekutes esitatud ELi–ÜRO–Aafrika Liidu ja ELi–ÜRO–Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse kolmepoolsete partnerluste abil;

| n) | edendada koostööd erinevate osalejate vahel rahu kindlustamise struktuuris, eelkõige ÜRO sekretariaadi, ÜRO Julgeolekunõukogu, ÜRO Peaassamblee ja rahu kindlustamise missioonides osalevate ÜRO liikmesriikide vahel; teha jõupingutusi tagamaks, et ELi liikmesriigid aitavad ÜRO rahumissioonidele kaasa erisuutlikkusega, nagu transport ja logistika ning väljaõpe; kaaluda võimalust alustada ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames sõjalist operatsiooni, kaasa arvatud võimaliku lahingugrupi lähetamine enne ÜRO rahumissiooni, kui ÜRO seda taotleb, pöörates samal ajal erilist tähelepanu rahuvalvemissioonide ning lahingugruppide kõikide liikmete kaitsele; toetada konfliktide ennetamise ja ohjamise ning vahendamise, rahuvalve ja rahu kindlustamise suutlikkuse arendamist riiklikul ja piirkondlikul tasandil; edendada teadmiste ja heade tavade vahetust partnerite vahel; |
| --- | --- |

n)

edendada koostööd erinevate osalejate vahel rahu kindlustamise struktuuris, eelkõige ÜRO sekretariaadi, ÜRO Julgeolekunõukogu, ÜRO Peaassamblee ja rahu kindlustamise missioonides osalevate ÜRO liikmesriikide vahel; teha jõupingutusi tagamaks, et ELi liikmesriigid aitavad ÜRO rahumissioonidele kaasa erisuutlikkusega, nagu transport ja logistika ning väljaõpe; kaaluda võimalust alustada ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames sõjalist operatsiooni, kaasa arvatud võimaliku lahingugrupi lähetamine enne ÜRO rahumissiooni, kui ÜRO seda taotleb, pöörates samal ajal erilist tähelepanu rahuvalvemissioonide ning lahingugruppide kõikide liikmete kaitsele; toetada konfliktide ennetamise ja ohjamise ning vahendamise, rahuvalve ja rahu kindlustamise suutlikkuse arendamist riiklikul ja piirkondlikul tasandil; edendada teadmiste ja heade tavade vahetust partnerite vahel;

| o) | osutada ÜRO tsiviilvõimete läbivaatamisel abi praktiliste viiside väljaselgitamiseks, et sobitada nõudlust pakkumisega kriitilistes tsiviilvõimete valdkondades; soodustada värbamist, kõrvaldada vastuolud tegevuses ja vältida kattuvust ÜJKP tsiviilvõimete rakendamisel ÜRO meetmete toetuseks; uurida võimalusi kriisile reageerimise meeskondade ühiseks lähetamiseks ÜRO operatsiooni raames juhtudel, kui on vaja kiiresti rakendatavat suutlikkust; |
| --- | --- |

o)

osutada ÜRO tsiviilvõimete läbivaatamisel abi praktiliste viiside väljaselgitamiseks, et sobitada nõudlust pakkumisega kriitilistes tsiviilvõimete valdkondades; soodustada värbamist, kõrvaldada vastuolud tegevuses ja vältida kattuvust ÜJKP tsiviilvõimete rakendamisel ÜRO meetmete toetuseks; uurida võimalusi kriisile reageerimise meeskondade ühiseks lähetamiseks ÜRO operatsiooni raames juhtudel, kui on vaja kiiresti rakendatavat suutlikkust;

| p) | tagada naiste osalus rahuprotsesside kõikidel etappidel ja kaasata neid süstemaatiliselt ennetavasse diplomaatiasse, varajasse hoiatamisse ja julgeolekujärelevalvesse; keskenduda vajadusele süvalaiendada soolisi aspekte seoses konfliktiennetuse, rahuvalveoperatsioonide, humanitaarabi, konfliktijärgse ülesehitustööga ja DDRi (25) algatustega vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile nr 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta; teha aktiivselt tööd ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 rakendamiseks kõigis ÜRO liikmesriikides; |
| --- | --- |

p)

tagada naiste osalus rahuprotsesside kõikidel etappidel ja kaasata neid süstemaatiliselt ennetavasse diplomaatiasse, varajasse hoiatamisse ja julgeolekujärelevalvesse; keskenduda vajadusele süvalaiendada soolisi aspekte seoses konfliktiennetuse, rahuvalveoperatsioonide, humanitaarabi, konfliktijärgse ülesehitustööga ja DDRi (25) algatustega vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile nr 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta; teha aktiivselt tööd ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 rakendamiseks kõigis ÜRO liikmesriikides;

| q) | teha koostööd ÜROga selliste aktuaalsete globaalsete ohtudega võitlemiseks nagu kliimamuutused, tuumarelva levik, organiseeritud kuritegevus ja terrorism ning pandeemiad; |
| --- | --- |

q)

teha koostööd ÜROga selliste aktuaalsete globaalsete ohtudega võitlemiseks nagu kliimamuutused, tuumarelva levik, organiseeritud kuritegevus ja terrorism ning pandeemiad;

| r) | anda oma panus ÜRO 2012. aasta relvakaubanduslepingu alase konverentsi ja 2012. aasta väike- ja kergrelvade tegevuskava läbivaatamise konverentsi edukasse tulemusse ja järelmeetmetesse; |
| --- | --- |

r)

anda oma panus ÜRO 2012. aasta relvakaubanduslepingu alase konverentsi ja 2012. aasta väike- ja kergrelvade tegevuskava läbivaatamise konverentsi edukasse tulemusse ja järelmeetmetesse;

Kohustus kaitsta

| s) | aidata riike nende rahvastiku kaitsmise kohustuse täitmisel; rõhutada vajadust õigeaegsete ja kohaste rahvusvaheliste meetmete järele genotsiidi, etnilise puhastuse, sõjakuritegude ning inimsusevastaste kuritegude ennetamiseks ja tõkestamiseks; |
| --- | --- |

s)

aidata riike nende rahvastiku kaitsmise kohustuse täitmisel; rõhutada vajadust õigeaegsete ja kohaste rahvusvaheliste meetmete järele genotsiidi, etnilise puhastuse, sõjakuritegude ning inimsusevastaste kuritegude ennetamiseks ja tõkestamiseks;

| t) | saavutada jätkuvat poliitilist ja institutsioonilist edu kaitsmise kohustuse mõiste rakendamise osas ÜRO organites, eelkõige ÜRO Julgeolekunõukogus, ÜRO Peaassambleel ja ÜRO inimõiguste nõukogus, tehes järeldusi ja saades õppetunde nii Liibüas aset leidnud sekkumisest kui ka võimetusest tegutseda kiiresti Süüria juhtumi puhul; lihtsustada arutelu selle üle, kuidas ÜRO organid, eelkõige ÜRO Julgeolekunõukogu, saaksid seda kontseptsiooni kasutada, et tagada kriisi ajal ÜRO liikmesriikide vahel ulatuslikum koostöö; edendada piirkondlike organisatsioonide positiivset rolli kaitsmise kohustusele operatiivse lähenemisviisi väljatöötamisel ja kohaldamisel; |
| --- | --- |

t)

saavutada jätkuvat poliitilist ja institutsioonilist edu kaitsmise kohustuse mõiste rakendamise osas ÜRO organites, eelkõige ÜRO Julgeolekunõukogus, ÜRO Peaassambleel ja ÜRO inimõiguste nõukogus, tehes järeldusi ja saades õppetunde nii Liibüas aset leidnud sekkumisest kui ka võimetusest tegutseda kiiresti Süüria juhtumi puhul; lihtsustada arutelu selle üle, kuidas ÜRO organid, eelkõige ÜRO Julgeolekunõukogu, saaksid seda kontseptsiooni kasutada, et tagada kriisi ajal ÜRO liikmesriikide vahel ulatuslikum koostöö; edendada piirkondlike organisatsioonide positiivset rolli kaitsmise kohustusele operatiivse lähenemisviisi väljatöötamisel ja kohaldamisel;

| u) | töötada koos partneritega tagamaks, et see kontseptsioon keskendub ennetusele, kaitsele ja konfliktijärgsele ülesehitamisele, kooskõlas kaitsmise kohustuse jagamisega kolmeks osaks – kohustuseks ennetada, kaitsta ja üles ehitada; aidata riike sel eesmärgil suutlikkuse suurendamisel, muu hulgas tugevdades varajase hoiatamise süsteeme ja asjakohast ÜRO vahendustegevusealast suutlikkust; ergutada koostöös ÜRO liikmesriikidega looma keskuseid, et jälgida tekkivaid konfliktiolukordi ja arendada asjakohast suutlikkust ELi delegatsioonides; |
| --- | --- |

u)

töötada koos partneritega tagamaks, et see kontseptsioon keskendub ennetusele, kaitsele ja konfliktijärgsele ülesehitamisele, kooskõlas kaitsmise kohustuse jagamisega kolmeks osaks – kohustuseks ennetada, kaitsta ja üles ehitada; aidata riike sel eesmärgil suutlikkuse suurendamisel, muu hulgas tugevdades varajase hoiatamise süsteeme ja asjakohast ÜRO vahendustegevusealast suutlikkust; ergutada koostöös ÜRO liikmesriikidega looma keskuseid, et jälgida tekkivaid konfliktiolukordi ja arendada asjakohast suutlikkust ELi delegatsioonides;

| v) | kindlalt taaskinnitada ELi kinnipidamist kaitsekohustusest ja algatada Euroopa Parlamendi, Euroopa välisteenistuse ja ELi liikmesriikide institutsioonidevahelise kaitsmise kohustuse väljatöötamine, mis tagaks neis valdkondades ELi tegevuse suurema järjepidevuse ÜRO foorumitel; |
| --- | --- |

v)

kindlalt taaskinnitada ELi kinnipidamist kaitsekohustusest ja algatada Euroopa Parlamendi, Euroopa välisteenistuse ja ELi liikmesriikide institutsioonidevahelise kaitsmise kohustuse väljatöötamine, mis tagaks neis valdkondades ELi tegevuse suurema järjepidevuse ÜRO foorumitel;

Vahendamine

| w) | edendada vahendust kui kulutõhusat vahendit vaidluste rahulikul ennetamisel ja lahendamisel ning konfliktijärgses olukorras riikide konflikti tagasilangemise ennetamisel; töötada välja tõhusamad vahendamissuunised õigusriigi ja demokraatliku vastutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

w)

edendada vahendust kui kulutõhusat vahendit vaidluste rahulikul ennetamisel ja lahendamisel ning konfliktijärgses olukorras riikide konflikti tagasilangemise ennetamisel; töötada välja tõhusamad vahendamissuunised õigusriigi ja demokraatliku vastutuse valdkonnas;

| x) | pidada selle vahendi rakendamist esmatähtsaks ja seda arendada ning arendada edasi vahendamissuutlikkust Euroopa välisteenistuses ELi vahendustegevuse ja dialoogi alase suutlikkuse tugevdamise kontseptsiooni põhjal; |
| --- | --- |

x)

pidada selle vahendi rakendamist esmatähtsaks ja seda arendada ning arendada edasi vahendamissuutlikkust Euroopa välisteenistuses ELi vahendustegevuse ja dialoogi alase suutlikkuse tugevdamise kontseptsiooni põhjal;

| y) | teha tihedat koostööd ÜRO ja teiste vahendamises osalejatega; püüda saavutada ÜRO poliitikaosakonnaga sünergiat vahendamistegevustes; edendada rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide partnerlusi ja koostööd ÜRO, üksteise ja kodanikuühiskonnaga, näiteks ELi ja ÜRO ühispartnerluse kaudu vahendamissuutlikkuses; parandada teabejagamist, koostööd ja kooskõlastamist, et tagada konkreetsesse vahendamisse kaasatud osalejate jõupingutuste sidusus ja täiendavus; |
| --- | --- |

y)

teha tihedat koostööd ÜRO ja teiste vahendamises osalejatega; püüda saavutada ÜRO poliitikaosakonnaga sünergiat vahendamistegevustes; edendada rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide partnerlusi ja koostööd ÜRO, üksteise ja kodanikuühiskonnaga, näiteks ELi ja ÜRO ühispartnerluse kaudu vahendamissuutlikkuses; parandada teabejagamist, koostööd ja kooskõlastamist, et tagada konkreetsesse vahendamisse kaasatud osalejate jõupingutuste sidusus ja täiendavus;

Rahvusvaheline õigusemõistmine

| z) | tugevdada rahvusvahelise kriminaalõiguse süsteemi; tõsta esile Rahvusvahelise Kriminaalkohtu rolli võitluses karistamatusega ja toetada Rahvusvahelist Kriminaalkohut kui ainukest alalist õigusorganit, millel on pädevus mõista kohut üksikute sõjakuriteo, inimsusevastase kuriteo või genotsiidi toime pannud kurjategijate üle, kui riigikohtud seda teha ei suuda või ei taha; |
| --- | --- |

z)

tugevdada rahvusvahelise kriminaalõiguse süsteemi; tõsta esile Rahvusvahelise Kriminaalkohtu rolli võitluses karistamatusega ja toetada Rahvusvahelist Kriminaalkohut kui ainukest alalist õigusorganit, millel on pädevus mõista kohut üksikute sõjakuriteo, inimsusevastase kuriteo või genotsiidi toime pannud kurjategijate üle, kui riigikohtud seda teha ei suuda või ei taha;

| aa) | tugevdada Rahvusvahelist Kriminaalkohut, pakkudes poliitilist, diplomaatilist, rahalist ja logistilist abi; julgustada kõiki ÜRO liikmesriike Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga ühinema, ratifitseerides Rooma statuudi; edendada ÜRO ja selle ametite ja asutuste tugevat koostööd kohtuga; |
| --- | --- |

aa)

tugevdada Rahvusvahelist Kriminaalkohut, pakkudes poliitilist, diplomaatilist, rahalist ja logistilist abi; julgustada kõiki ÜRO liikmesriike Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga ühinema, ratifitseerides Rooma statuudi; edendada ÜRO ja selle ametite ja asutuste tugevat koostööd kohtuga;

Inimõigused

| ab) | tugevdada rahvusvahelisi jõupingutusi, mille eesmärk on tagada, et kõiki ÜRO konventsioonides kokku lepitud inimõigusi peetakse universaalseks, jagamatuks, üksteisest sõltuvaks ja omavahel seotuks; aidata tugevdada riikide suutlikkust täita rahvusvahelisi inimõigustega seotud kohustusi; rõhutada sellega seoses vajadust tagada kõigile õigus usu- ja veendumuste vabadusele; |
| --- | --- |

ab)

tugevdada rahvusvahelisi jõupingutusi, mille eesmärk on tagada, et kõiki ÜRO konventsioonides kokku lepitud inimõigusi peetakse universaalseks, jagamatuks, üksteisest sõltuvaks ja omavahel seotuks; aidata tugevdada riikide suutlikkust täita rahvusvahelisi inimõigustega seotud kohustusi; rõhutada sellega seoses vajadust tagada kõigile õigus usu- ja veendumuste vabadusele;

| ac) | toetada aktiivselt Aafrika juhitavat algatust ja naiste staatuse komisjoni soovitust, töötades selle nimel, et 2012. aastal võetaks vastu ÜRO Peaassamblee resolutsioon naiste suguelundite moonutamise keelustamiseks kogu maailmas; paluda liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ning komisjonil seada esikohale kõnealuse protsessi edukus; |
| --- | --- |

ac)

toetada aktiivselt Aafrika juhitavat algatust ja naiste staatuse komisjoni soovitust, töötades selle nimel, et 2012. aastal võetaks vastu ÜRO Peaassamblee resolutsioon naiste suguelundite moonutamise keelustamiseks kogu maailmas; paluda liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ning komisjonil seada esikohale kõnealuse protsessi edukus;

| ad) | edendada veelgi inimõiguste lisamist kõikidesse ÜRO töö tahkudesse, kinnitades veel kord, et inimõigused on lahutamatult seotud ÜRO muude rahu, julgeoleku ja arengu eesmärkidega; |
| --- | --- |

ad)

edendada veelgi inimõiguste lisamist kõikidesse ÜRO töö tahkudesse, kinnitades veel kord, et inimõigused on lahutamatult seotud ÜRO muude rahu, julgeoleku ja arengu eesmärkidega;

| ae) | osaleda proaktiivselt ÜRO inimõiguste nõukogu töös, toetades resolutsioone, tehes avaldusi ning osaledes interaktiivsetes dialoogides ja aruteludes, et tagada suurem tasakaal ÜRO inimõiguste nõukogu töös; |
| --- | --- |

ae)

osaleda proaktiivselt ÜRO inimõiguste nõukogu töös, toetades resolutsioone, tehes avaldusi ning osaledes interaktiivsetes dialoogides ja aruteludes, et tagada suurem tasakaal ÜRO inimõiguste nõukogu töös;

| af) | tõhustada erikorra varajase hoiatamise suutlikkust, nähes ette mehhanismi, mis võimaldab neil automaatselt käivitada olukorra arutamise ÜRO inimõiguste nõukogus; tugevdada erikorra soovituste rakendamise järelmeetmeid; |
| --- | --- |

af)

tõhustada erikorra varajase hoiatamise suutlikkust, nähes ette mehhanismi, mis võimaldab neil automaatselt käivitada olukorra arutamise ÜRO inimõiguste nõukogus; tugevdada erikorra soovituste rakendamise järelmeetmeid;

| ag) | üritada tugevdada üldise korrapärase läbivaatamise protsessi, lisades soovitused kahepoolsetesse ja mitmepoolsetesse dialoogidesse ÜRO liikmesriikidega ning rajades need dialoogid rahvusvahelistele normidele ja standarditele; |
| --- | --- |

ag)

üritada tugevdada üldise korrapärase läbivaatamise protsessi, lisades soovitused kahepoolsetesse ja mitmepoolsetesse dialoogidesse ÜRO liikmesriikidega ning rajades need dialoogid rahvusvahelistele normidele ja standarditele;

| ah) | jätkata ÜRO Peaassamblees ja selle komiteedes jõupingutusi, mis on seotud üleskutsega kehtestada moratoorium surmanuhtlusele, millele üha rohkemad riigid aina tugevamat toetust avaldavad, ning jõupingutusi, mis on seotud lapse õiguste, vaba meedia ja usulise sallivusega; toetada kõiki pingutusi piinamise kaotamise saavutamiseks; julgustada eelkõige ÜRO piinamisvastase konventsiooni vabatahtlikku protokolli vastuvõtmist; |
| --- | --- |

ah)

jätkata ÜRO Peaassamblees ja selle komiteedes jõupingutusi, mis on seotud üleskutsega kehtestada moratoorium surmanuhtlusele, millele üha rohkemad riigid aina tugevamat toetust avaldavad, ning jõupingutusi, mis on seotud lapse õiguste, vaba meedia ja usulise sallivusega; toetada kõiki pingutusi piinamise kaotamise saavutamiseks; julgustada eelkõige ÜRO piinamisvastase konventsiooni vabatahtlikku protokolli vastuvõtmist;

Demokraatia toetamine

| ai) | aidata tagada demokraatlikus protsessis kohalik vastutus ning demokraatiakultuuri ja õigusriigi areng; laiendada demokraatia toetamist valimisprotsessist kaugemale, et seda pikas plaanis säilitada ja suuta anda kodanikele käegakatsutavaid tulemusi; tagada parlamentide ja erakondade suuremas ulatuses kaasamine demokraatiat toetavatesse programmidesse; rõhutada sõltumatute vabaühenduste tähtsust, mis saaksid tegutseda vabalt tugeva kodanikukultuuri väljaarendamiseks; |
| --- | --- |

ai)

aidata tagada demokraatlikus protsessis kohalik vastutus ning demokraatiakultuuri ja õigusriigi areng; laiendada demokraatia toetamist valimisprotsessist kaugemale, et seda pikas plaanis säilitada ja suuta anda kodanikele käegakatsutavaid tulemusi; tagada parlamentide ja erakondade suuremas ulatuses kaasamine demokraatiat toetavatesse programmidesse; rõhutada sõltumatute vabaühenduste tähtsust, mis saaksid tegutseda vabalt tugeva kodanikukultuuri väljaarendamiseks;

| aj) | keskenduda sotsiaalsele ja majanduslikule kaasatusele, demokraatiale üleminekule ja poliitilistele/valimisprotsessidele, suutlikkuse suurendamisele, kodanikuühiskonna tugevdamisele, noorte osalusele parlamentaarses demokraatias ning sõnavabaduse, südametunnistusvabaduse, usuvabaduse ja naiste õiguste kaitsele nii sotsiaalpraktika kui ka õigusaktide tasandil, mis hõlmab naiste osalemist avalikus elus ja poliitikas; |
| --- | --- |

aj)

keskenduda sotsiaalsele ja majanduslikule kaasatusele, demokraatiale üleminekule ja poliitilistele/valimisprotsessidele, suutlikkuse suurendamisele, kodanikuühiskonna tugevdamisele, noorte osalusele parlamentaarses demokraatias ning sõnavabaduse, südametunnistusvabaduse, usuvabaduse ja naiste õiguste kaitsele nii sotsiaalpraktika kui ka õigusaktide tasandil, mis hõlmab naiste osalemist avalikus elus ja poliitikas;

| ak) | lõimida demokraatia toetamine paremini Euroopa välistegevusse; toetada demokraatlikku juhtimist oma erinevate rahaliste vahendite kaudu, kasutades võimaluse korral ELi delegatsioonide ressursse; töötada ÜRO ja muude partneritega üle maailma ja kohalikul tasandil, et tõhustada õigusriiki, edendada sõltumatut meediat ning ehitada üles ja tugevdada demokraatlikke institutsioone, mis suudavad tulemusi anda; |
| --- | --- |

ak)

lõimida demokraatia toetamine paremini Euroopa välistegevusse; toetada demokraatlikku juhtimist oma erinevate rahaliste vahendite kaudu, kasutades võimaluse korral ELi delegatsioonide ressursse; töötada ÜRO ja muude partneritega üle maailma ja kohalikul tasandil, et tõhustada õigusriiki, edendada sõltumatut meediat ning ehitada üles ja tugevdada demokraatlikke institutsioone, mis suudavad tulemusi anda;

| al) | tagada, et rahuvalvemissioonide mandaadid kajastavad vajadust toetada valimiste vaatlusmissioone ja võimaldada neile vajalikud vahendid, et tagada kohapeal olevate vaatlejate julgeolek; |
| --- | --- |

al)

tagada, et rahuvalvemissioonide mandaadid kajastavad vajadust toetada valimiste vaatlusmissioone ja võimaldada neile vajalikud vahendid, et tagada kohapeal olevate vaatlejate julgeolek;

Areng

| am) | ühtlustada arenguga seotud ELi poliitikasuundi kõigil tasanditel, et vältida vastuolu ühelt poolt arengut soosiva poliitika ja teisalt partnerriikide arengut takistavate tegurite vahel kahe- ja mitmepoolsetes lepingutes ja foorumites; pöörata erilist tähelepanu inimõigustele ja arengut mõjutavatele teguritele vabakaubanduslepingutes ja WTO tasandi läbirääkimiste raames; |
| --- | --- |

am)

ühtlustada arenguga seotud ELi poliitikasuundi kõigil tasanditel, et vältida vastuolu ühelt poolt arengut soosiva poliitika ja teisalt partnerriikide arengut takistavate tegurite vahel kahe- ja mitmepoolsetes lepingutes ja foorumites; pöörata erilist tähelepanu inimõigustele ja arengut mõjutavatele teguritele vabakaubanduslepingutes ja WTO tasandi läbirääkimiste raames;

| an) | jätkata tööd selle nimel, et arenguprotsessi keskmesse asetataks inimene; järgida ÜRO deklaratsiooni, mis käsitleb õigust arengule, keskendudes selle rakendamiseks vajalikule praktilisele tegevusele; |
| --- | --- |

an)

jätkata tööd selle nimel, et arenguprotsessi keskmesse asetataks inimene; järgida ÜRO deklaratsiooni, mis käsitleb õigust arengule, keskendudes selle rakendamiseks vajalikule praktilisele tegevusele;

| ao) | tagada, et kogu Euroopa abi, mida antakse ELi eelarve kaudu, ei vähendata ja see keskendub jätkuvalt vaesusele ja näljale; kaaluda kogu ELi abist 20 % eraldamist ÜRO määratletud põhilistele sotsiaalteenustele, pannes erilist rõhku tasuta ja üldiselt kättesaadavatele esmatasandi tervishoiuteenustele ja põhiharidusele, võttes arvesse ELi toetust algatusele „Haridus kõigile” ja ELi võetud kohustust etendada oma osa ülemaailmses tervishoius; |
| --- | --- |

ao)

tagada, et kogu Euroopa abi, mida antakse ELi eelarve kaudu, ei vähendata ja see keskendub jätkuvalt vaesusele ja näljale; kaaluda kogu ELi abist 20 % eraldamist ÜRO määratletud põhilistele sotsiaalteenustele, pannes erilist rõhku tasuta ja üldiselt kättesaadavatele esmatasandi tervishoiuteenustele ja põhiharidusele, võttes arvesse ELi toetust algatusele „Haridus kõigile” ja ELi võetud kohustust etendada oma osa ülemaailmses tervishoius;

| ap) | aidata kaasa poliitikavaldkondade arengusidususe tõhustamisele ja arenguabi tulemuslikkuse parandamisele, sest need on jätkuvalt aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega seotud peamised küsimused; |
| --- | --- |

ap)

aidata kaasa poliitikavaldkondade arengusidususe tõhustamisele ja arenguabi tulemuslikkuse parandamisele, sest need on jätkuvalt aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega seotud peamised küsimused;

| aq) | olla ÜROs juhtival kohal aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtavates pingutustes ja neid kiirendada, keskendudes eelkõige neile eesmärkidele, mille suhtes on siiani kõige vähem edu saavutatud; |
| --- | --- |

aq)

olla ÜROs juhtival kohal aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtavates pingutustes ja neid kiirendada, keskendudes eelkõige neile eesmärkidele, mille suhtes on siiani kõige vähem edu saavutatud;

| ar) | pühendudes jätkuvalt vaesuse kaotamisele koostöös rahvusvahelise üldsusega, töötada selle nimel, et koostada kaugeleulatuv 2015. aasta järgsete aastatuhande arengueesmärkide kava, võttes arvesse tehtud edusamme, aga ka olemasolevaid probleeme; |
| --- | --- |

ar)

pühendudes jätkuvalt vaesuse kaotamisele koostöös rahvusvahelise üldsusega, töötada selle nimel, et koostada kaugeleulatuv 2015. aasta järgsete aastatuhande arengueesmärkide kava, võttes arvesse tehtud edusamme, aga ka olemasolevaid probleeme;

| as) | võtta ÜRO säästva arengu konverentsi RIO+20 tulemuste järelmeetmeid ja töötada nende täieliku rakendamise nimel, muu hulgas edendades säästvat arengut kui ülemaailmse pikaajalise arengu juhtpõhimõtet; |
| --- | --- |

as)

võtta ÜRO säästva arengu konverentsi RIO+20 tulemuste järelmeetmeid ja töötada nende täieliku rakendamise nimel, muu hulgas edendades säästvat arengut kui ülemaailmse pikaajalise arengu juhtpõhimõtet;

| at) | luua väljapaistvatest isikutest koosnev ÜRO töörühm; |
| --- | --- |

at)

luua väljapaistvatest isikutest koosnev ÜRO töörühm;

| au) | tegutseda aktiivselt Pusanis vastu võetud järelduste kohaselt; |
| --- | --- |

au)

tegutseda aktiivselt Pusanis vastu võetud järelduste kohaselt;

| av) | anda oluline panus toiduainetega spekuleerimise vastasesse võitlusse ja pakilise vaesuse- ja näljaprobleemi lahendamisse; |
| --- | --- |

av)

anda oluline panus toiduainetega spekuleerimise vastasesse võitlusse ja pakilise vaesuse- ja näljaprobleemi lahendamisse;

| aw) | pidada vastavalt Istanbuli tegevusprogrammile ning 26. aprillil 2012. aastal Dohas toimunud ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi 13. istungjärgul vastu võetud järeldustele vähim arenenud riikide puhul esmatähtsaks toiduga kindlustatust, põllumajanduse tootmisvõimsust, infrastruktuuri, suutlikkuse suurendamist, kaasavat majanduskasvu, soodsaid turutingimusi ja uusi ettevõtteid, juurdepääsu tehnoloogiale ning inim- ja sotsiaalarengut; |
| --- | --- |

aw)

pidada vastavalt Istanbuli tegevusprogrammile ning 26. aprillil 2012. aastal Dohas toimunud ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi 13. istungjärgul vastu võetud järeldustele vähim arenenud riikide puhul esmatähtsaks toiduga kindlustatust, põllumajanduse tootmisvõimsust, infrastruktuuri, suutlikkuse suurendamist, kaasavat majanduskasvu, soodsaid turutingimusi ja uusi ettevõtteid, juurdepääsu tehnoloogiale ning inim- ja sotsiaalarengut;

| ax) | taaskinnitada toiduga kindlustatuse Rooma deklaratsiooni põhimõtetest kinnipidamist; mõista hukka toidukaupadega spekuleerimise tagajärjed; |
| --- | --- |

ax)

taaskinnitada toiduga kindlustatuse Rooma deklaratsiooni põhimõtetest kinnipidamist; mõista hukka toidukaupadega spekuleerimise tagajärjed;

| ay) | ärgitada arenguriike võtma rahvusvaheliste rahastajate abiga pikaajalisi meetmeid tagamaks, et põud ei too vältimatult kaasa näljahäda; rakendada loodusõnnetusteks valmisoleku strateegiaid ja varajase hoiatamise süsteeme; |
| --- | --- |

ay)

ärgitada arenguriike võtma rahvusvaheliste rahastajate abiga pikaajalisi meetmeid tagamaks, et põud ei too vältimatult kaasa näljahäda; rakendada loodusõnnetusteks valmisoleku strateegiaid ja varajase hoiatamise süsteeme;

| az) | toetada täiel määral ÜRO ja eriti selle humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (UNOCHA) keskset rolli; |
| --- | --- |

az)

toetada täiel määral ÜRO ja eriti selle humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (UNOCHA) keskset rolli;

| ba) | kinnitada veel kord ELi pikaajalist kohustust toetada Aafrika Sarve elanike heaolu ning tegeleda struktuurse toiduga kindlustamatuse ja konfliktide põhjustega; |
| --- | --- |

ba)

kinnitada veel kord ELi pikaajalist kohustust toetada Aafrika Sarve elanike heaolu ning tegeleda struktuurse toiduga kindlustamatuse ja konfliktide põhjustega;

Kliimamuutused, ülemaailmne keskkonnakaitse ja jätkusuutlikkus

| bb) | asuda juhtpositsioonile ülemaailmses kliimapoliitikas ja kliimamuutuste alase rahvusvahelise koostöö valdkonnas; anda panus institutsioonilisse struktuuri, mis on kaasav, läbipaistev ja õiglane ning võimaldab asjaomastes juhtorganites esindada tasakaalustatult nii arenenud riike kui ka arenguriike; arendada edasi dialoogi teiste põhiosalejatega, nagu nn BRICS-riigid ja arenguriigid, arvestades, et kliimamuutustest on saanud rahvusvaheliste suhete peamisi elemente; arendada samas edasi Euroopa välisteenistuse suutlikkust luua ELi kliimadiplomaatia poliitika; |
| --- | --- |

bb)

asuda juhtpositsioonile ülemaailmses kliimapoliitikas ja kliimamuutuste alase rahvusvahelise koostöö valdkonnas; anda panus institutsioonilisse struktuuri, mis on kaasav, läbipaistev ja õiglane ning võimaldab asjaomastes juhtorganites esindada tasakaalustatult nii arenenud riike kui ka arenguriike; arendada edasi dialoogi teiste põhiosalejatega, nagu nn BRICS-riigid ja arenguriigid, arvestades, et kliimamuutustest on saanud rahvusvaheliste suhete peamisi elemente; arendada samas edasi Euroopa välisteenistuse suutlikkust luua ELi kliimadiplomaatia poliitika;

| bc) | jätkata kodanike osalemise suurendamist keskkonnajuhtimises Rio põhimõtte nr 10 tõhusa ülemaailmse rakendamise kaudu; rakendada sellega seoses Århusi konventsiooni sätteid ülemaailmse konventsiooniga ka väljaspool ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni või avada Århusi konventsiooni ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni mittekuulujatele; edendada säästva arengu valdkonnas täiustatud juhtimist, muu hulgas tugevdades ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP); teha partneritega aktiivselt koostööd keskkonnaalaste õigusaktide paremaks jõustamiseks kogu maailmas; |
| --- | --- |

bc)

jätkata kodanike osalemise suurendamist keskkonnajuhtimises Rio põhimõtte nr 10 tõhusa ülemaailmse rakendamise kaudu; rakendada sellega seoses Århusi konventsiooni sätteid ülemaailmse konventsiooniga ka väljaspool ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni või avada Århusi konventsiooni ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni mittekuulujatele; edendada säästva arengu valdkonnas täiustatud juhtimist, muu hulgas tugevdades ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP); teha partneritega aktiivselt koostööd keskkonnaalaste õigusaktide paremaks jõustamiseks kogu maailmas;

| bd) | kujundada Aafrika Liidule ja ELile ühisseisukoht, mis pooldab ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) muutmist spetsialiseeritud ÜRO asutuseks, mille peakorter asuks Kenyas Nairobis; käsitleda selles uues institutsioonilises raamistikus säästva arengu rahastamise, tehnoloogiasiirde ja suutlikkuse suurendamise küsimusi; |
| --- | --- |

bd)

kujundada Aafrika Liidule ja ELile ühisseisukoht, mis pooldab ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) muutmist spetsialiseeritud ÜRO asutuseks, mille peakorter asuks Kenyas Nairobis; käsitleda selles uues institutsioonilises raamistikus säästva arengu rahastamise, tehnoloogiasiirde ja suutlikkuse suurendamise küsimusi;

| be) | toetada bioloogilise mitmekesisuse ja kliima kaitset arenguriikides kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni alusel seatud eesmärkidega; muuta Rio raamistiku üheks põhisambaks kliima ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse kõrval mered ja ookeanid; |
| --- | --- |

be)

toetada bioloogilise mitmekesisuse ja kliima kaitset arenguriikides kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni alusel seatud eesmärkidega; muuta Rio raamistiku üheks põhisambaks kliima ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse kõrval mered ja ookeanid;

| bf) | toetada komisjoni aktiivset osalemist ÜRO Pagulaste Ülemkomissari algatatud kaitses esinevate lünkade ja reaktsioonide teemalises käimasolevas arutelus, mis on osa ülemkomissari 2010. aasta kaitseprobleemide alasest dialoogist, mille eesmärk on parandada kehtivat rahvusvahelise kaitse raamistikku sundümberasustatud ja kodakondsuseta isikute jaoks; osaleda aktiivselt arutelus mõiste „kliimapõgenik” üle, mis peaks viitama inimestele, kes on sunnitud kodudest põgenema ning otsima pelgupaika välismaal kliimamuutuse tagajärjel, sh mõiste võimaliku õigusliku määratluse üle, mida ei tunnustata veel rahvusvahelises õiguses ega üheski õiguslikult siduvas rahvusvahelises lepingus; |
| --- | --- |

bf)

toetada komisjoni aktiivset osalemist ÜRO Pagulaste Ülemkomissari algatatud kaitses esinevate lünkade ja reaktsioonide teemalises käimasolevas arutelus, mis on osa ülemkomissari 2010. aasta kaitseprobleemide alasest dialoogist, mille eesmärk on parandada kehtivat rahvusvahelise kaitse raamistikku sundümberasustatud ja kodakondsuseta isikute jaoks; osaleda aktiivselt arutelus mõiste „kliimapõgenik” üle, mis peaks viitama inimestele, kes on sunnitud kodudest põgenema ning otsima pelgupaika välismaal kliimamuutuse tagajärjel, sh mõiste võimaliku õigusliku määratluse üle, mida ei tunnustata veel rahvusvahelises õiguses ega üheski õiguslikult siduvas rahvusvahelises lepingus;

Muud

| bg) | edendada valitsuste ja parlamentide vahel suhtlust ülemaailmsete küsimuste vallas ning edendada arutelu parlamentide ülemaailmse rolli kohta; tugevdada ülemaailmse juhtimise demokraatlikku olemust, vastutust ja läbipaistvust ning võimaldada suuremat avalikkuse ja parlamentaarset osalust ÜRO tegevuses; |
| --- | --- |

bg)

edendada valitsuste ja parlamentide vahel suhtlust ülemaailmsete küsimuste vallas ning edendada arutelu parlamentide ülemaailmse rolli kohta; tugevdada ülemaailmse juhtimise demokraatlikku olemust, vastutust ja läbipaistvust ning võimaldada suuremat avalikkuse ja parlamentaarset osalust ÜRO tegevuses;

2.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0255.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0229.

(3)  Euroopa Liidu Nõukogu 11298/2011.

(4)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/66/256.

(5)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/66/209.

(6)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/66/253.

(7)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/66/224.

(8)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/66/223.

(9)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/66/219.

(10)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/66/210.

(11)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/66/163.

(12)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/66/59.

(13)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/66/159.

(14)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/66/151.

(15)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/66/167.

(16)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/65/276.

(17)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/64/236.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0058.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0507.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0334.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0482.

(22)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 56.

(23)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 7.

(24)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 549.

(25)  Desarmeerimine, demobiliseerimine, tavaellu üleminek ja taasintegreerimine.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/114 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/114

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012ELi inimõiguste eriesindaja

P7_TA(2012)0250

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta soovitus nõukogule ELi inimõiguste eriesindaja kohta (2012/2088(INI))

2013/C 332 E/24

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6, 21, 31, 33 ja 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6, 21, 31, 33 ja 36,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (1);

| — | võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2010. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2010. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (2),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Inimõiguste ja demokraatia tulemuslikum edendamine välistegevuse raames” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Inimõiguste ja demokraatia tulemuslikum edendamine välistegevuse raames” (COM(2011)0886),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele. Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava” (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele. Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava” (COM(2010)0171),

| — | võttes arvesse inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust käsitlevaid Euroopa Liidu suuniseid (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust käsitlevaid Euroopa Liidu suuniseid (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ühinemist Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ühinemist Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja deklaratsiooni poliitilise vastutuse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja deklaratsiooni poliitilise vastutuse kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 97, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 97,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A7-0174/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A7-0174/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 kinnitatakse veel kord ELi kohustust toetada demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid välistegevuse kõigis valdkondades, tagades samal ajal kooskõla ja järjepidevuse nende valdkondade vahel ning välistegevuse ja muude poliitikavaldkondade vahel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 kinnitatakse veel kord ELi kohustust toetada demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid välistegevuse kõigis valdkondades, tagades samal ajal kooskõla ja järjepidevuse nende valdkondade vahel ning välistegevuse ja muude poliitikavaldkondade vahel;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikliga 33 luuakse õiguslik alus Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja nimetamiseks: „Nõukogu võib liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal nimetada eriesindaja, kellel on volitused teatavates poliitikaküsimustes. Eriesindaja täidab oma ülesandeid kõrge esindaja alluvuses”; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikliga 33 luuakse õiguslik alus Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja nimetamiseks: „Nõukogu võib liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal nimetada eriesindaja, kellel on volitused teatavates poliitikaküsimustes. Eriesindaja täidab oma ülesandeid kõrge esindaja alluvuses”;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud ELi inimõiguste eriesindaja nimetamist, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2010. aasta ja 18. aprilli 2012. aasta eelpool mainitud resolutsioonides; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud ELi inimõiguste eriesindaja nimetamist, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2010. aasta ja 18. aprilli 2012. aasta eelpool mainitud resolutsioonides;

| D. | arvestades, et ELi inimõiguste eriesindaja peaks tugevdama ELi inimõiguste poliitika nähtavust ja sidusust olulise osana ELi ühisest välis- ja julgeolekupoliitikast ning aitama tõsta ELi inimõiguste profiili maailmas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi inimõiguste eriesindaja peaks tugevdama ELi inimõiguste poliitika nähtavust ja sidusust olulise osana ELi ühisest välis- ja julgeolekupoliitikast ning aitama tõsta ELi inimõiguste profiili maailmas;

| 1. | edastab nõukogule järgmised soovitused:






  a) | kuigi ELi inimõiguste eriesindaja nimetamine ja tema volituste kindlaksmääramine on ametlikult nõukogu otsus, mis tugineb ELi kõrge esindaja ettepanekule, peaks ELi inimõiguste eriesindaja tegutsema ja esinema liidu nimel, kajastades kõigi ELi institutsioonide ja liikmesriikide ühist ja jagamatut kohustust kaitsta ja edendada inimõiguseid kogu maailmas; ELi esimese valdkondliku eriesindaja nimetamine peaks suurendama ELi inimõiguste poliitika nähtavust, tõhusust, sidusust ja vastutust; eelkõige peaks Euroopa Parlament mängima asjakohast osa ametissenimetamisel ja volituste üle järelevalve teostamisel kogu nende kehtivusaja jooksul; |
| --- | --- | --- |

1.

edastab nõukogule järgmised soovitused:

a)

kuigi ELi inimõiguste eriesindaja nimetamine ja tema volituste kindlaksmääramine on ametlikult nõukogu otsus, mis tugineb ELi kõrge esindaja ettepanekule, peaks ELi inimõiguste eriesindaja tegutsema ja esinema liidu nimel, kajastades kõigi ELi institutsioonide ja liikmesriikide ühist ja jagamatut kohustust kaitsta ja edendada inimõiguseid kogu maailmas; ELi esimese valdkondliku eriesindaja nimetamine peaks suurendama ELi inimõiguste poliitika nähtavust, tõhusust, sidusust ja vastutust; eelkõige peaks Euroopa Parlament mängima asjakohast osa ametissenimetamisel ja volituste üle järelevalve teostamisel kogu nende kehtivusaja jooksul;

| b) | et tugevdada ELi eriesindaja volituste läbipaistvust ja vastutust, peaks toimuma Euroopa Parlamendi asjaomases komisjonis arvamuste vahetus / kuulamine ELi inimõiguste eriesindajaga, kelle kandidatuuri on esitanud kõrge esindaja; |
| --- | --- |

b)

et tugevdada ELi eriesindaja volituste läbipaistvust ja vastutust, peaks toimuma Euroopa Parlamendi asjaomases komisjonis arvamuste vahetus / kuulamine ELi inimõiguste eriesindajaga, kelle kandidatuuri on esitanud kõrge esindaja;

| c) | volituste rakendamist ja kooskõla liidu muu panusega selles valdkonnas tuleks korrapäraselt läbi vaadata; ELi eriesindaja peaks esitama nõukogule, kõrgele esindajale, Euroopa Parlamendile ja komisjonile iga-aastase eduaruande ja volituste lõppemisel põhjaliku rakendusaruande; |
| --- | --- |

c)

volituste rakendamist ja kooskõla liidu muu panusega selles valdkonnas tuleks korrapäraselt läbi vaadata; ELi eriesindaja peaks esitama nõukogule, kõrgele esindajale, Euroopa Parlamendile ja komisjonile iga-aastase eduaruande ja volituste lõppemisel põhjaliku rakendusaruande;

| d) | ELi inimõiguste eriesindaja poliitiliste eesmärkide hulka peaks kuuluma ELi meetmete sidususe, tõhususe ja nähtavuse suurendamine inimõiguste ja demokraatia kaitsmise ja edendamise valdkonnas; ELi inimõiguste eriesindaja peaks tegema tihedat koostööd nõukogu inimõiguste töörühmaga; ELi inimõiguste eriesindaja peaks olema kõrgetasemeline koostööpartner kolmandate riikide asjaomastele asutustele ja rahvusvahelistes organisatsioonides, samuti peaks ta suutma süvendada kontakte ÜROga (ÜRO Peaassamblee, ÜRO inimõiguste nõukogu jne) ja asjaomaste piirkondlike organisatsioonidega; ELi inimõiguste eriesindaja peaks juhatama kõrgetasemelisi inimõiguste dialooge ja inimõigustealaseid konsultatsioone kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

d)

ELi inimõiguste eriesindaja poliitiliste eesmärkide hulka peaks kuuluma ELi meetmete sidususe, tõhususe ja nähtavuse suurendamine inimõiguste ja demokraatia kaitsmise ja edendamise valdkonnas; ELi inimõiguste eriesindaja peaks tegema tihedat koostööd nõukogu inimõiguste töörühmaga; ELi inimõiguste eriesindaja peaks olema kõrgetasemeline koostööpartner kolmandate riikide asjaomastele asutustele ja rahvusvahelistes organisatsioonides, samuti peaks ta suutma süvendada kontakte ÜROga (ÜRO Peaassamblee, ÜRO inimõiguste nõukogu jne) ja asjaomaste piirkondlike organisatsioonidega; ELi inimõiguste eriesindaja peaks juhatama kõrgetasemelisi inimõiguste dialooge ja inimõigustealaseid konsultatsioone kolmandate riikidega;

| e) | nende eesmärkide saavutamiseks tuleks ELi eriesindajale, kes tegutseb kõrge esindaja alluvuses, anda tugevad, sõltumatud ja paindlikud volitused, mida ei ole määratletud kitsaste ja konkreetsete valdkondlike kohustustega, vaid mis võimaldavad ELi eriesindajal tegutseda kiiresti ja tõhusalt; vastavalt tegevuskavas sätestatud meetmetele ja eesmärkidele peaks ELi inimõiguste eriesindaja käsitlema ka erinevaid horisontaalseid küsimusi, mis aitavad tegutseda ELi välispoliitika valdkonnas tõhusamalt ja sidusamalt; ELi eriesindaja volituste ulatus peaks olema täielikult kooskõlas inimõiguste ja põhivabaduste universaalsuse ja lahutamatuse põhimõtetega ning ELi lepingu artiklis 21 sätestatud poliitiliste eesmärkidega ja peaks hõlmama demokraatia, õigusriigi ja institutsioonide ülesehitamise, rahvusvahelise õigusemõistmise ja rahvusvahelise humanitaarõiguse tugevdamist; volitused peaksid hõlmama muu hulgas surmanuhtluse kaotamist, inimõiguste kaitsjaid, võitlust karistamatuse vastu, võitlust piinamise vastu, sõnavabadust (kaasa arvatud internetis), kogunemis-, ühinemis- ja usuvabadust, vähemuste õigusi, lastekaitset, naiste õigusi, rahu ja julgeolekut, sooküsimusi, võitlust diskrimineerimise kõigi vormide vastu – nii puude, rassilise või rahvusliku päritolu, soo, soolise sättumuse kui ka soolise identiteedi alusel; |
| --- | --- |

e)

nende eesmärkide saavutamiseks tuleks ELi eriesindajale, kes tegutseb kõrge esindaja alluvuses, anda tugevad, sõltumatud ja paindlikud volitused, mida ei ole määratletud kitsaste ja konkreetsete valdkondlike kohustustega, vaid mis võimaldavad ELi eriesindajal tegutseda kiiresti ja tõhusalt; vastavalt tegevuskavas sätestatud meetmetele ja eesmärkidele peaks ELi inimõiguste eriesindaja käsitlema ka erinevaid horisontaalseid küsimusi, mis aitavad tegutseda ELi välispoliitika valdkonnas tõhusamalt ja sidusamalt; ELi eriesindaja volituste ulatus peaks olema täielikult kooskõlas inimõiguste ja põhivabaduste universaalsuse ja lahutamatuse põhimõtetega ning ELi lepingu artiklis 21 sätestatud poliitiliste eesmärkidega ja peaks hõlmama demokraatia, õigusriigi ja institutsioonide ülesehitamise, rahvusvahelise õigusemõistmise ja rahvusvahelise humanitaarõiguse tugevdamist; volitused peaksid hõlmama muu hulgas surmanuhtluse kaotamist, inimõiguste kaitsjaid, võitlust karistamatuse vastu, võitlust piinamise vastu, sõnavabadust (kaasa arvatud internetis), kogunemis-, ühinemis- ja usuvabadust, vähemuste õigusi, lastekaitset, naiste õigusi, rahu ja julgeolekut, sooküsimusi, võitlust diskrimineerimise kõigi vormide vastu – nii puude, rassilise või rahvusliku päritolu, soo, soolise sättumuse kui ka soolise identiteedi alusel;

| f) | volitused peaksid tuginema põhimõtetele, millest juhindub ELi kõrge esindaja poliitika, ja eelkõige ELi suunistele surmanuhtluse kohta (2008), piinamise ning muu julma, ebainimliku ja inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise kohta (2008), inimõigustealaste dialoogide pidamise kohta kolmandate riikidega (2009), laste ja relvastatud konfliktide kohta (2008), inimõiguste kaitsjate kohta (2008), lapse õiguste edendamise ja kaitsmise kohta (2008), naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kohta ning nende diskrimineerimise kõigi vormide vastase võitluse kohta (2008), rahvusvahelise humanitaarõiguse kohta (2009), lesbide, geide, biseksuaalide ja transseksuaalide inimõiguste igakülgse edendamise ja kaitsmise vahendile (2010), samuti ELi aastaaruannetele inimõiguste kohta maailmas; lisaks peaksid volitused hõlmama kõrge esindaja ja ELi institutsioonide toetamist ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete propageerimisel; |
| --- | --- |

f)

volitused peaksid tuginema põhimõtetele, millest juhindub ELi kõrge esindaja poliitika, ja eelkõige ELi suunistele surmanuhtluse kohta (2008), piinamise ning muu julma, ebainimliku ja inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise kohta (2008), inimõigustealaste dialoogide pidamise kohta kolmandate riikidega (2009), laste ja relvastatud konfliktide kohta (2008), inimõiguste kaitsjate kohta (2008), lapse õiguste edendamise ja kaitsmise kohta (2008), naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kohta ning nende diskrimineerimise kõigi vormide vastase võitluse kohta (2008), rahvusvahelise humanitaarõiguse kohta (2009), lesbide, geide, biseksuaalide ja transseksuaalide inimõiguste igakülgse edendamise ja kaitsmise vahendile (2010), samuti ELi aastaaruannetele inimõiguste kohta maailmas; lisaks peaksid volitused hõlmama kõrge esindaja ja ELi institutsioonide toetamist ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete propageerimisel;

| g) | ELi inimõiguste eriesindajal peaks olema vajalik kutsekvalifikatsioon, pikaajalised kogemused ja tõendatavad saavutused inimõiguste valdkonnas, samuti peaks ta olema aus isiklikus ja kutsealases elus ning tal peaks olema rahvusvaheliselt hea maine; |
| --- | --- |

g)

ELi inimõiguste eriesindajal peaks olema vajalik kutsekvalifikatsioon, pikaajalised kogemused ja tõendatavad saavutused inimõiguste valdkonnas, samuti peaks ta olema aus isiklikus ja kutsealases elus ning tal peaks olema rahvusvaheliselt hea maine;

| h) | ELi inimõiguste eriesindaja tuleks nimetada ametisse 2,5 aastaks; järjepidevuse, sidususe ja demokraatliku vastutuse tagamiseks peaks volitusi saama pikendada ning Euroopa Parlamendiga tuleks pikendamisprotsessi käigus nõuetekohaselt ja õigeaegselt konsulteerida; |
| --- | --- |

h)

ELi inimõiguste eriesindaja tuleks nimetada ametisse 2,5 aastaks; järjepidevuse, sidususe ja demokraatliku vastutuse tagamiseks peaks volitusi saama pikendada ning Euroopa Parlamendiga tuleks pikendamisprotsessi käigus nõuetekohaselt ja õigeaegselt konsulteerida;

| i) | ELi inimõiguste eriesindaja peaks tegema tihedat koostööd liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga ja Euroopa Parlamendi presidendiga, et tagada inimõiguste sidusus ja süvalaiendamine kõigi ELi institutsioonide töö kõigis poliitikavaldkondades; ELi eriesindaja peaks tegema tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse inimõiguste ja demokraatia direktoraadiga ning kõigi mitmepoolsete ELi delegatsioonidega (New York, Genf, Viin, Strasbourg), samuti kõigi ELi delegatsioonidega maailmas, et lihtsustada inimõigustealaseid kontakte kõigi ELi teenistustega, ELi delegatsioonidega kolmandates riikides ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; Euroopa välisteenistuse inimõiguste ja demokraatia direktoraat peaks osutama kõiki vajalikke teenuseid ja lihtsustama ELi eriesindaja volituste elluviimist; |
| --- | --- |

i)

ELi inimõiguste eriesindaja peaks tegema tihedat koostööd liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga ja Euroopa Parlamendi presidendiga, et tagada inimõiguste sidusus ja süvalaiendamine kõigi ELi institutsioonide töö kõigis poliitikavaldkondades; ELi eriesindaja peaks tegema tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse inimõiguste ja demokraatia direktoraadiga ning kõigi mitmepoolsete ELi delegatsioonidega (New York, Genf, Viin, Strasbourg), samuti kõigi ELi delegatsioonidega maailmas, et lihtsustada inimõigustealaseid kontakte kõigi ELi teenistustega, ELi delegatsioonidega kolmandates riikides ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; Euroopa välisteenistuse inimõiguste ja demokraatia direktoraat peaks osutama kõiki vajalikke teenuseid ja lihtsustama ELi eriesindaja volituste elluviimist;

| j) | säilitades tihedad sidemed nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteega, peaks ELi inimõiguste eriesindaja andma Euroopa Parlamendi asjaomasele komisjonile korrapäraselt aru inimõiguste olukorra kohta maailmas ja volituste rakendamise olukorra kohta, sealhulgas ÜRO inimõiguste nõukogu ja ÜRO Peaassamblee istungite ning kolmandate riikidega peetavate inimõiguste dialoogide tulemuste kohta ja inimõiguste riigistrateegiate rakendamise kohta; |
| --- | --- |

j)

säilitades tihedad sidemed nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteega, peaks ELi inimõiguste eriesindaja andma Euroopa Parlamendi asjaomasele komisjonile korrapäraselt aru inimõiguste olukorra kohta maailmas ja volituste rakendamise olukorra kohta, sealhulgas ÜRO inimõiguste nõukogu ja ÜRO Peaassamblee istungite ning kolmandate riikidega peetavate inimõiguste dialoogide tulemuste kohta ja inimõiguste riigistrateegiate rakendamise kohta;

| k) | ELi inimõiguste eriesindaja peaks volituste rakendamisel tegema koostööd kohaliku, piirkondliku ja riigi tasandi kodanikuühiskonna esindajatega, vabaühenduste, ekspertide ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, kes tegutsevad inimõiguste ja demokraatia valdkonnas; |
| --- | --- |

k)

ELi inimõiguste eriesindaja peaks volituste rakendamisel tegema koostööd kohaliku, piirkondliku ja riigi tasandi kodanikuühiskonna esindajatega, vabaühenduste, ekspertide ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, kes tegutsevad inimõiguste ja demokraatia valdkonnas;

| l) | ELi inimõiguste eriesindajale tuleks eraldada adekvaatsed rahalised vahendid ja personal, et tagada eriesindaja ja tema meeskonna tõhus töö; ELi inimõiguste eriesindaja eelarve tuleks läbi vaadata kord aastas; |
| --- | --- |

l)

ELi inimõiguste eriesindajale tuleks eraldada adekvaatsed rahalised vahendid ja personal, et tagada eriesindaja ja tema meeskonna tõhus töö; ELi inimõiguste eriesindaja eelarve tuleks läbi vaadata kord aastas;

| m) | ELi inimõiguste eriesindaja peaks vastutama sellise meeskonna moodustamise eest, mis hõlmab vajalikud poliitilised kogemused vastavalt volitustele ja tegutseb ELi inimõiguste eriesindaja volituste huvides; arvestades volituste ulatust ja valdkonnaülest laadi, on oluline määrata piisavalt personali töötama ELi inimõiguste eriesindaja otsese järelevalve all; meeskonda võib kaasata liikmesriikidest ja ELi institutsioonidest lähetatud töötajad, kajastades samuti vajadust tagada inimõiguste sidusus ja süvalaiendamine kõigi ELi institutsioonide ja liikmesriikide tegevusvaldkondades; |
| --- | --- |

m)

ELi inimõiguste eriesindaja peaks vastutama sellise meeskonna moodustamise eest, mis hõlmab vajalikud poliitilised kogemused vastavalt volitustele ja tegutseb ELi inimõiguste eriesindaja volituste huvides; arvestades volituste ulatust ja valdkonnaülest laadi, on oluline määrata piisavalt personali töötama ELi inimõiguste eriesindaja otsese järelevalve all; meeskonda võib kaasata liikmesriikidest ja ELi institutsioonidest lähetatud töötajad, kajastades samuti vajadust tagada inimõiguste sidusus ja süvalaiendamine kõigi ELi institutsioonide ja liikmesriikide tegevusvaldkondades;

| n) | ELi inimõiguste eriesindaja volitus peaks sisaldama viidet käesolevale soovitusele; |
| --- | --- |

n)

ELi inimõiguste eriesindaja volitus peaks sisaldama viidet käesolevale soovitusele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning teavitamise eesmärgil komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning teavitamise eesmärgil komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0489.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0126.

(3)  http://www.eeas.europa.eu/human_rights/docs/guidelines_en.pdf

(4)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 470.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 12. juuni 2012

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/118 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/118

---

Teisipäev, 12. juuni 2012Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond - taotlus EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana -jalatsitööstus, Hispaania

P7_TA(2012)0231

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana footwear, Hispaania) (COM(2012)0204 – C7-0112/2012 – 2012/2089(BUD))

2013/C 332 E/25

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0204 – C7-0112/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0204 – C7-0112/2012),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0189/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0189/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks loonud vajalikud õigusnormid ja eelarvevahendid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks loonud vajalikud õigusnormid ja eelarvevahendid;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Hispaania taotles abi seoses 876 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 15 (nahatöötlemine ja nahktoodete tootmine) (3) alla kuuluvas 146 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi piirkonnas Valencias (ES52) Hispaanias; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Hispaania taotles abi seoses 876 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 15 (nahatöötlemine ja nahktoodete tootmine) (3) alla kuuluvas 146 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi piirkonnas Valencias (ES52) Hispaanias;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Hispaanial õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Hispaanial õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust;

| 2. | märgib, et Hispaania ametivõimud esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 28. detsembril 2011 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 4. mail 2012; tunneb heameelt, et hindamismenetlus viidi läbi ning liikmesriik esitas lisateabe kiiresti ja täpselt; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Hispaania ametivõimud esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 28. detsembril 2011 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 4. mail 2012; tunneb heameelt, et hindamismenetlus viidi läbi ning liikmesriik esitas lisateabe kiiresti ja täpselt;

| 3. | märgib, et Valencia piirkonna kõigist töökohtadest paiknes 26 % jalatsitööstuses, mis etendas seega olulist osa kohalikus majanduses, milles domineerivad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted traditsioonilistes tööstusharudes, nagu tekstiili-, jalatsi- ja keraamikatööstus; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Valencia piirkonna kõigist töökohtadest paiknes 26 % jalatsitööstuses, mis etendas seega olulist osa kohalikus majanduses, milles domineerivad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted traditsioonilistes tööstusharudes, nagu tekstiili-, jalatsi- ja keraamikatööstus;

| 4. | märgib, et Valencia piirkonnas on minevikus juba toimunud neli massilist koondamist, ning väljendab heameelt asjaolu üle, et piirkonnas otsustati kasutada fondi toetust, et lahendada nende koondamiste tõttu tekkivaid probleeme: EGF/2009/014 ES/Valencia - keraamikatööstus, EGF/2010/005 ES/Valencia - kivi/marmor, EGF/2010/009 ES/Valencia - tekstiilisektor, EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana - ehitussektor; tunnustab asjaolu, et piirkond kasutab fondiga saadud kogemusi ja on abistanud kiiresti mitme tööstussektori töötajaid; |
| --- | --- |

4.

märgib, et Valencia piirkonnas on minevikus juba toimunud neli massilist koondamist, ning väljendab heameelt asjaolu üle, et piirkonnas otsustati kasutada fondi toetust, et lahendada nende koondamiste tõttu tekkivaid probleeme: EGF/2009/014 ES/Valencia - keraamikatööstus, EGF/2010/005 ES/Valencia - kivi/marmor, EGF/2010/009 ES/Valencia - tekstiilisektor, EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana - ehitussektor; tunnustab asjaolu, et piirkond kasutab fondiga saadud kogemusi ja on abistanud kiiresti mitme tööstussektori töötajaid;

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Hispaania ametivõimud alustada meetmete rakendamist enne, kui on tehtud lõplik otsus fondi toetuse andmise kohta esildatud kooskõlastatud paketi jaoks; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt selle üle, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Hispaania ametivõimud alustada meetmete rakendamist enne, kui on tehtud lõplik otsus fondi toetuse andmise kohta esildatud kooskõlastatud paketi jaoks;

| 6. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta koondatud töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes nende vajadustele vastavat koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskuseid ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketi osana pakutakse koolitust koondatud töötajate tasemest ja vajadustest lähtuvalt; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta koondatud töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes nende vajadustele vastavat koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskuseid ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketi osana pakutakse koolitust koondatud töötajate tasemest ja vajadustest lähtuvalt;

| 7. | märgib, et koolitusmeetmed on suunatud jalatsitööstuse kõrge lisandväärtusega töökohtadele, mida Hispaania ametivõimude sõnul tõenäoliselt ümber ei paigutata, ning töökohtadele sektorites, millel on lühikese või keskmise tähtaja jooksul kasvuvõimalus; |
| --- | --- |

7.

märgib, et koolitusmeetmed on suunatud jalatsitööstuse kõrge lisandväärtusega töökohtadele, mida Hispaania ametivõimude sõnul tõenäoliselt ümber ei paigutata, ning töökohtadele sektorites, millel on lühikese või keskmise tähtaja jooksul kasvuvõimalus;

| 8. | tunnustab asjaolu, et tööturu osapooltega konsulteeriti kooskõlastatud paketi sisu, rollide jaotuse ning ülesannete jagamise ja täitmise tähtaegade küsimuses; |
| --- | --- |

8.

tunnustab asjaolu, et tööturu osapooltega konsulteeriti kooskõlastatud paketi sisu, rollide jaotuse ning ülesannete jagamise ja täitmise tähtaegade küsimuses;

| 9. | rõhutab asjaolu, et nii selle taotluse kui muude ühe ja sama sektori suures hulgas VKEdes toimunud massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust, eelkõige selles osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja VKEde omanike fondist toetuse saamise kõlblikkuse käsitlemist tulevases määruses ning korda, mida piirkonnad ja liikmesriigid kasutavad sektoripõhiste, suurt hulka ettevõtteid hõlmavate toetustaotluste kiireks esitamiseks; |
| --- | --- |

9.

rõhutab asjaolu, et nii selle taotluse kui muude ühe ja sama sektori suures hulgas VKEdes toimunud massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust, eelkõige selles osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja VKEde omanike fondist toetuse saamise kõlblikkuse käsitlemist tulevases määruses ning korda, mida piirkonnad ja liikmesriigid kasutavad sektoripõhiste, suurt hulka ettevõtteid hõlmavate toetustaotluste kiireks esitamiseks;

| 10. | palub osalevatel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks vajalikke pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on järginud parlamendi nõudmist kiirendada toetuste eraldamist ja kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

10.

palub osalevatel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks vajalikke pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on järginud parlamendi nõudmist kiirendada toetuste eraldamist ja kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 11. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üksikisikutele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab rolli, mida fond võib täita koondatud töötajate tööturule tagasi pöördumisel; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üksikisikutele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab rolli, mida fond võib täita koondatud töötajate tööturule tagasi pöördumisel;

| 12. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetab koondatud töötajate individuaalset tagasipöördumist tööturule; rõhutab lisaks, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis toovad kaasa pikaajalise tööhõive; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda äriühingutele stiimuli asendada lepingulised töötajad paindlikuma ja lühemaajalise töösuhtega töötajatega; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetab koondatud töötajate individuaalset tagasipöördumist tööturule; rõhutab lisaks, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis toovad kaasa pikaajalise tööhõive; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda äriühingutele stiimuli asendada lepingulised töötajad paindlikuma ja lühemaajalise töösuhtega töötajatega;

| 13. | märgib, et fondist rahastatavat individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab üleskutset komisjonile esitada nende andmete võrdlev hinnang oma aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja vältida liidu rahastatavate teenuste kattumist; |
| --- | --- |

13.

märgib, et fondist rahastatavat individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab üleskutset komisjonile esitada nende andmete võrdlev hinnang oma aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja vältida liidu rahastatavate teenuste kattumist;

| 14. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 15. | peab kahetsusväärseks, et nõukogu otsustas taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011, blokeerida kriisi tõttu tehtud erandi, millega lubatakse lisaks nendele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, anda rahalist abi praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel töö kaotanud inimestele ning suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamata uuesti kasutusele võtta; |
| --- | --- |

15.

peab kahetsusväärseks, et nõukogu otsustas taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011, blokeerida kriisi tõttu tehtud erandi, millega lubatakse lisaks nendele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, anda rahalist abi praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel töö kaotanud inimestele ning suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamata uuesti kasutusele võtta;

| 16. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

16.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

---

Teisipäev, 12. juuni 2012LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/020 ES/Comunidad Valenciana footwear, Hispaania)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2012/354/EL).

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/121

---

Teisipäev, 12. juuni 2012Paranduseelarve projekt nr 2/2012: solidaarsusfondi kasutuselevõtmine seoses üleujutustega Itaalias (Liguurias ja Toscanas) 2011. aastal

P7_TA(2012)0232

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2012. aasta paranduseelarve projekti nr 2/2012 kohta, III jagu – Komisjon (09916/2012 – C7-0123/2012 – 2012/2057(BUD))

2013/C 332 E/26

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artikleid 37 ja 38, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artikleid 37 ja 38,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2011. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2011. aastal (2),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. märtsil 2012. aastal esitatud paranduseelarve nr 2/2012 projekti (COM(2012)0125), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. märtsil 2012. aastal esitatud paranduseelarve nr 2/2012 projekti (COM(2012)0125),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. mai 2012. aasta seisukohta paranduseelarve nr 2/2012 projekti kohta (09916/2012 – C7-0123/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. mai 2012. aasta seisukohta paranduseelarve nr 2/2012 projekti kohta (09916/2012 – C7-0123/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0181/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0181/2012),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 2/2012 on seotud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (ELSF) kasutuselevõtmisega summas 18 061 682 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena, et leevendada 2011. aasta oktoobri üleujutuste mõju Itaalias (Liguurias ja Toscanas); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 2/2012 on seotud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (ELSF) kasutuselevõtmisega summas 18 061 682 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena, et leevendada 2011. aasta oktoobri üleujutuste mõju Itaalias (Liguurias ja Toscanas);

| B. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 2/2012 eesmärk on ametlikult korrigeerida 2012. aasta eelarvet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 2/2012 eesmärk on ametlikult korrigeerida 2012. aasta eelarvet;

| C. | arvestades, et komisjoni esitatud paranduseelarve projektis nr 2/2012 tehakse ettepanek tõsta maksete assigneeringute taset, sest nii varajases staadiumis puuduvad selle aasta maksete assigneerinute võimalikuks ümberpaigutamiseks igasugused allikad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni esitatud paranduseelarve projektis nr 2/2012 tehakse ettepanek tõsta maksete assigneeringute taset, sest nii varajases staadiumis puuduvad selle aasta maksete assigneerinute võimalikuks ümberpaigutamiseks igasugused allikad;

| D. | arvestades, et nõukogu muutis komisjoni ettepanekut pärast seda, kui viimane esitas oma ümberpaigutamise taotluses DEC 9/2012 võimalikud allikad nõutud summa ümberpaigutamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nõukogu muutis komisjoni ettepanekut pärast seda, kui viimane esitas oma ümberpaigutamise taotluses DEC 9/2012 võimalikud allikad nõutud summa ümberpaigutamiseks;

| 1. | võtab teadmiseks paranduseelarve projekti nr 2/2012, mille esitas komisjon, ja nõukogu seisukoha selle suhtes; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks paranduseelarve projekti nr 2/2012, mille esitas komisjon, ja nõukogu seisukoha selle suhtes;

| 2. | peab väga oluliseks seda, et ELSFist antav rahaline abi makstaks looduskatastroofide tõttu kannatada saanud piirkondadele kiiresti, ning avaldab seetõttu paranduseelarve projektis nr 2/2012 käsitletava konkreetse juhtumiga seoses nördimust, et teine eelarvepädev institutsioon on viivitanud seisukoha võtmisega 8 nädalat, jäädes ELi toimimise lepingu protokolli nr 1 (riikide parlamentide teavitamine) omapoolse tõlgenduse juurde; |
| --- | --- |

2.

peab väga oluliseks seda, et ELSFist antav rahaline abi makstaks looduskatastroofide tõttu kannatada saanud piirkondadele kiiresti, ning avaldab seetõttu paranduseelarve projektis nr 2/2012 käsitletava konkreetse juhtumiga seoses nördimust, et teine eelarvepädev institutsioon on viivitanud seisukoha võtmisega 8 nädalat, jäädes ELi toimimise lepingu protokolli nr 1 (riikide parlamentide teavitamine) omapoolse tõlgenduse juurde;

| 3. | kutsub liikmesriikide kõiki asjaomaseid osapooli – nii piirkondade, kohaliku tasandi kui riigi ametiasutusi – üles parandama vajaduste hindamist ning ELSFi kasutuselevõtmise potentsiaalsete taotluste koordineerimist edaspidi, et võimalikult palju kiirendada ELSFi kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriikide kõiki asjaomaseid osapooli – nii piirkondade, kohaliku tasandi kui riigi ametiasutusi – üles parandama vajaduste hindamist ning ELSFi kasutuselevõtmise potentsiaalsete taotluste koordineerimist edaspidi, et võimalikult palju kiirendada ELSFi kasutuselevõtmist;

| 4. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve nr 2/2012 projekti kohta heaks; |
| --- | --- |

4.

kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve nr 2/2012 projekti kohta heaks;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 2/2012 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 2/2012 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 56, 29.2.2012.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/122

---

Teisipäev, 12. juuni 2012Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine: üleujutused Liguurias ja Toscanas

P7_TA(2012)0233

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 26 (COM(2012)0126 – C7-0078/2012 – 2012/2051(BUD))

2013/C 332 E/27

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0126 – C7-0078/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0126 – C7-0078/2012),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 26,

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni solidaarsusfondi kohta, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni solidaarsusfondi kohta, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0182/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0182/2012),

| 1. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

---

Teisipäev, 12. juuni 2012LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 26

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2012/366/EL).

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/123 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/123

---

Teisipäev, 12. juuni 2012Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: EGF/2012/000 TA 2012 - tehniline abi komisjoni algatusel

P7_TA(2012)0234

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta 17. mail 2006 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (EGF/2012/000 TA 2012 – Tehniline abi komisjoni algatusel) punktile 28 (COM(2012)0160 – C7-0091/2012 – 2012/2058(BUD))

2013/C 332 E/28

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0160 – C7-0091/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0160 – C7-0091/2012),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0187/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0187/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks loonud vajalikud õigusnormid ja eelarvevahendid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks loonud vajalikud õigusnormid ja eelarvevahendid;

| B. | arvestades, et komisjon rakendab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) vastavalt üldeeskirjadele, mis on kehtestatud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (3) ning selle rakenduseeskirjadele, mida kohaldatakse eelarve täitmise suhtes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon rakendab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) vastavalt üldeeskirjadele, mis on kehtestatud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (3) ning selle rakenduseeskirjadele, mida kohaldatakse eelarve täitmise suhtes;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008 toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008 toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et fondi loomise määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada konkreetsel aastal fondi vahenditest maksimaalselt 0,35 % tehnilise abi, st fondi määruse rakendamiseks vajalike järelevalve-, haldus- ja tehnilise toe, auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks, sh liikmesriikidele teabe ja suuniste andmiseks fondi kasutamise, järelevalve ja hindamise kohta ning teabe andmiseks Euroopa ja liikmesriikide sotsiaalpartneritele fondi kasutamise kohta (fondi määruse artikli 8 lõige 4); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et fondi loomise määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada konkreetsel aastal fondi vahenditest maksimaalselt 0,35 % tehnilise abi, st fondi määruse rakendamiseks vajalike järelevalve-, haldus- ja tehnilise toe, auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks, sh liikmesriikidele teabe ja suuniste andmiseks fondi kasutamise, järelevalve ja hindamise kohta ning teabe andmiseks Euroopa ja liikmesriikide sotsiaalpartneritele fondi kasutamise kohta (fondi määruse artikli 8 lõige 4);

| E. | arvestades, et fondi määruse artikli 9 („Teave ja avalikustamine”) lõike 2 kohaselt peab komisjon looma veebilehe, mis on kättesaadav kõikides liidu keeltes ja millel antakse ning levitatakse teavet taotluste kohta, rõhutades eelarvepädevate institutsioonide rolli; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et fondi määruse artikli 9 („Teave ja avalikustamine”) lõike 2 kohaselt peab komisjon looma veebilehe, mis on kättesaadav kõikides liidu keeltes ja millel antakse ning levitatakse teavet taotluste kohta, rõhutades eelarvepädevate institutsioonide rolli;

| F. | arvestades, et komisjon soovis nende artiklite alusel, et talle eraldataks fondist raha esitatud taotluste ja väljamakstud summade ning kavandatud ja võetud meetmete seireks, veebisaidile teabe lisamiseks, väljaannete avaldamiseks ja audiovisuaalvahendite loomiseks, teadmistebaasi loomiseks, liikmesriikidele tehnilise ja haldusabi andmiseks ning fondi lõpliku hindamise ettevalmistamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon soovis nende artiklite alusel, et talle eraldataks fondist raha esitatud taotluste ja väljamakstud summade ning kavandatud ja võetud meetmete seireks, veebisaidile teabe lisamiseks, väljaannete avaldamiseks ja audiovisuaalvahendite loomiseks, teadmistebaasi loomiseks, liikmesriikidele tehnilise ja haldusabi andmiseks ning fondi lõpliku hindamise ettevalmistamiseks;

| G. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoni esildatud meetmetega, mida rahastatakse tehnilise abina vastavalt fondi määruse artikli 8 lõigetele 1 ja 4 ning artikli 9 lõikele 2; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoni esildatud meetmetega, mida rahastatakse tehnilise abina vastavalt fondi määruse artikli 8 lõigetele 1 ja 4 ning artikli 9 lõikele 2;

| 2. | märgib, et komisjon hakkab ette valmistama fondi lõplikku hindamist; peab siiski kahetsusväärseks, et tulemused saabuvad liiga hilja, et neid saaks kasutada fondi tegevust aastatel 2014–2020 reguleeriva uue määruse üle peetavas arutelus, eriti mis puudutab kriisiga seotud erandi kasutamise tõhusust, sest asjaomaseid juhtumeid ei analüüsitud fondi vahehindamise aruandes; |
| --- | --- |

2.

märgib, et komisjon hakkab ette valmistama fondi lõplikku hindamist; peab siiski kahetsusväärseks, et tulemused saabuvad liiga hilja, et neid saaks kasutada fondi tegevust aastatel 2014–2020 reguleeriva uue määruse üle peetavas arutelus, eriti mis puudutab kriisiga seotud erandi kasutamise tõhusust, sest asjaomaseid juhtumeid ei analüüsitud fondi vahehindamise aruandes;

| 3. | on veendunud, et komisjoni taotletud tehnilise ja haldusabi puhul on võimalik veel kokku hoida; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et komisjoni taotletud tehnilise ja haldusabi puhul on võimalik veel kokku hoida;

| 4. | pärib komisjonilt aru varasematel aastatel tehnilise abi raames rahastatud teavitusvahendite mõju ja tõhususe kohta; nõuab usaldusväärseid andmeid nende vahendite kasutamise kohta; |
| --- | --- |

4.

pärib komisjonilt aru varasematel aastatel tehnilise abi raames rahastatud teavitusvahendite mõju ja tõhususe kohta; nõuab usaldusväärseid andmeid nende vahendite kasutamise kohta;

| 5. | võtab teadmiseks, et komisjon jätkab tööd standardkorra kehtestamiseks, et lihtsustada avaldusi, kiirendada nende läbivaatamist ja muuta hõlpsamaks aruannete koostamine; palub komisjonil näidata, milliseid edusamme on tehtud pärast tehnilise abi kasutamist 2011. aastal; tuletab meelde vajadust lühendada avalduste menetlemist; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks, et komisjon jätkab tööd standardkorra kehtestamiseks, et lihtsustada avaldusi, kiirendada nende läbivaatamist ja muuta hõlpsamaks aruannete koostamine; palub komisjonil näidata, milliseid edusamme on tehtud pärast tehnilise abi kasutamist 2011. aastal; tuletab meelde vajadust lühendada avalduste menetlemist;

| 6. | rõhutab, kui oluline on fondiga seotud kontaktide loomine ja teabevahetus; toetab seetõttu fondi kontaktisikute eksperdirühma rahastamist; rõhutab lisaks, kui oluline on pidada sidet nendega, kes on seotud fondi kasutamisega, sealhulgas tööturu osapooled, et tekitada võimalikult palju koostoimet; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, kui oluline on fondiga seotud kontaktide loomine ja teabevahetus; toetab seetõttu fondi kontaktisikute eksperdirühma rahastamist; rõhutab lisaks, kui oluline on pidada sidet nendega, kes on seotud fondi kasutamisega, sealhulgas tööturu osapooled, et tekitada võimalikult palju koostoimet;

| 7. | soovitab liikmesriikidel ära kasutada ka heade tavade vahetamise võimalusi ning õppida eelkõige nendelt liikmesriikidelt, kes on riigisiseselt juba evitanud fondi teabevõrgustikud, millesse on kaasatud kohaliku tasandi tööturu osapooled ja sidusrühmad, et võimalike massiliste koondamiste puhuks oleks korralik abistamisstruktuur juba paigas; |
| --- | --- |

7.

soovitab liikmesriikidel ära kasutada ka heade tavade vahetamise võimalusi ning õppida eelkõige nendelt liikmesriikidelt, kes on riigisiseselt juba evitanud fondi teabevõrgustikud, millesse on kaasatud kohaliku tasandi tööturu osapooled ja sidusrühmad, et võimalike massiliste koondamiste puhuks oleks korralik abistamisstruktuur juba paigas;

| 8. | palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks; tunneb sellega seoses heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada kehtestas komisjon parandatud menetluse, mille kohaselt esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse hinnangu ning fondi kasutuselevõtmise ettepaneku; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et fond muutub tõhusamaks, läbipaistvamaks ja nähtavamaks; |
| --- | --- |

8.

palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks; tunneb sellega seoses heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada kehtestas komisjon parandatud menetluse, mille kohaselt esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse hinnangu ning fondi kasutuselevõtmise ettepaneku; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et fond muutub tõhusamaks, läbipaistvamaks ja nähtavamaks;

| 9. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 10. | peab kahetsusväärseks, et nõukogu otsustas pärast 31. detsembri 2011. aastat esitatud taotluste jaoks blokeerida kriisi tõttu tehtud erandi, millega lubatakse lisaks nendele, kes on kaotanud oma töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, anda rahalist abi praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel töö kaotanud inimestele ning suurendada liidupoolset osa programmi kaasrahastamises 65 %-ni; nõuab et nõukogu lubaks selle meetme viivitamata jälle kasutusele võtta; |
| --- | --- |

10.

peab kahetsusväärseks, et nõukogu otsustas pärast 31. detsembri 2011. aastat esitatud taotluste jaoks blokeerida kriisi tõttu tehtud erandi, millega lubatakse lisaks nendele, kes on kaotanud oma töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, anda rahalist abi praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel töö kaotanud inimestele ning suurendada liidupoolset osa programmi kaasrahastamises 65 %-ni; nõuab et nõukogu lubaks selle meetme viivitamata jälle kasutusele võtta;

| 11. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

11.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

---

Teisipäev, 12. juuni 2012LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta 17. mail 2006 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (EGF/2012/000 TA 2012 - Tehniline abi komisjoni algatusel) punktile 28

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2012/408/EL).

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/127 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/127

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (Iliana Ivanova – Bulgaaria)

P7_TA(2012)0239

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Iliana Ivanova kontrollikoja liikmeks (C7-0111/2012 – 2012/0803(NLE))

2013/C 332 E/29

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0111/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0111/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 108, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 108,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0188/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0188/2012),

| A. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi;

| B. | võttes arvesse, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 4. juuni 2012. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi; |
| --- | --- |

B.

võttes arvesse, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 4. juuni 2012. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Iliana Ivanova kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab nõukogu ettepanekut nimetada Iliana Ivanova kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/127 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/127

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012Üldiste tariifsete soodustuste kava ***I

P7_TA(2012)0241

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (COM(2011)0241 – C7-0116/2011 – 2011/0117(COD))

2013/C 332 E/30

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0241), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0241),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0116/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0116/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 6. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 6. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0054/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0054/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012P7_TC1-COD(2011)0117

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 978/2012) lõplikule kujule).

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/128

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012Majanduse ja eelarve järelevalve liikmesriikide üle, kellel on tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas ***I

P7_TA(2012)0242

Euroopa Parlamendi 13. juunil 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD)) (1)

2013/C 332 E/31

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 1 |
| (1) | Viimasel kolmel aastal
  maailma tabanud enneolematu ulatusega kriis on oluliselt vähendanud majanduskasvu ja finantsstabiilsust ning tugevasti kahjustanud liikmesriikide eelarve- ja võlaseisundit, mistõttu paljud neist on olnud sunnitud taotlema finantsabi
  väljastpoolt
  liidu
  raamistikku
  . |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

(1)

Viimasel kolmel aastal
  maailma tabanud enneolematu ulatusega kriis on oluliselt vähendanud majanduskasvu ja finantsstabiilsust ning tugevasti kahjustanud liikmesriikide eelarve- ja võlaseisundit, mistõttu paljud neist on olnud sunnitud taotlema finantsabi
  väljastpoolt
  liidu
  raamistikku
  .

| (1) | Alates 2007. aastast
  maailma tabanud enneolematu ulatusega kriis on oluliselt vähendanud majanduskasvu ja finantsstabiilsust ning tugevasti kahjustanud liikmesriikide eelarve- ja võlaseisundit, mistõttu paljud neist on olnud sunnitud taotlema finantsabi liidu
  raamistikus ja sellest väljaspool
  . |
| --- | --- |

(1)

Alates 2007. aastast
  maailma tabanud enneolematu ulatusega kriis on oluliselt vähendanud majanduskasvu ja finantsstabiilsust ning tugevasti kahjustanud liikmesriikide eelarve- ja võlaseisundit, mistõttu paljud neist on olnud sunnitud taotlema finantsabi liidu
  raamistikus ja sellest väljaspool
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| (1 a) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 9 on sätestatud, et liit peab võtma oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid. |
| --- | --- |

(1 a)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 9 on sätestatud, et liit peab võtma oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| (2) | Liidu õigusaktides tuleks tagada täielik kooskõla aluslepinguga kehtestatud mitmepoolse järelevalveraamistiku ja kõnealuse finantsabiga seotud võimalike poliitiliste tingimuste vahel. Eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide majandus- ja finantsintegratsiooni raames tuleb tugevdada järelevelvet, et vältida mõju ülekandumist liikmesriigist, kellel on finantsstabiilsuse tagamisel raskusi, kogu euroalale. |
| --- | --- |

(2)

Liidu õigusaktides tuleks tagada täielik kooskõla aluslepinguga kehtestatud mitmepoolse järelevalveraamistiku ja kõnealuse finantsabiga seotud võimalike poliitiliste tingimuste vahel. Eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide majandus- ja finantsintegratsiooni raames tuleb tugevdada järelevelvet, et vältida mõju ülekandumist liikmesriigist, kellel on finantsstabiilsuse tagamisel raskusi, kogu euroalale.

| (2) | Liidu õigusaktides tuleks tagada täielik kooskõla aluslepinguga kehtestatud mitmepoolse järelevalveraamistiku ja kõnealuse finantsabiga seotud võimalike poliitiliste tingimuste vahel.
  Kõikide liikmesriikide, eriti
  eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide majandus- ja finantsintegratsiooni raames tuleb tugevdada järelevalvet, et vältida mõju kandumist liikmesriigist, kellel on finantsstabiilsuse tagamisel raskusi, kogu euroalale
  ja laiemalt üle liidu
  . |
| --- | --- |

(2)

Liidu õigusaktides tuleks tagada täielik kooskõla aluslepinguga kehtestatud mitmepoolse järelevalveraamistiku ja kõnealuse finantsabiga seotud võimalike poliitiliste tingimuste vahel.
  Kõikide liikmesriikide, eriti
  eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide majandus- ja finantsintegratsiooni raames tuleb tugevdada järelevalvet, et vältida mõju kandumist liikmesriigist, kellel on finantsstabiilsuse tagamisel raskusi, kogu euroalale
  ja laiemalt üle liidu
  .

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| (3) | Majanduse ja eelarve järelevalve ulatus peaks olema vastavuses olemasolevate finantsraskuste tõsidusega ja selle puhul tuleks arvesse võtta antava finantsabi laadi, mis võib ulatuda abikõlblikkuse tingimustel põhinevast ennetavast toetusest rangete poliitiliste tingimustega seotud makromajandusliku kohandamisprogrammini. |
| --- | --- |

(3)

Majanduse ja eelarve järelevalve ulatus peaks olema vastavuses olemasolevate finantsraskuste tõsidusega ja selle puhul tuleks arvesse võtta antava finantsabi laadi, mis võib ulatuda abikõlblikkuse tingimustel põhinevast ennetavast toetusest rangete poliitiliste tingimustega seotud makromajandusliku kohandamisprogrammini.

| (3) | Majanduse ja eelarve järelevalve ulatus peaks olema vastavuses
  ja proportsionaalne
  olemasolevate finantsraskuste tõsidusega ja selle puhul tuleks arvesse võtta antava finantsabi laadi, mis võib ulatuda abikõlblikkuse tingimustel põhinevast ennetavast toetusest rangete poliitiliste tingimustega seotud makromajandusliku kohandamisprogrammini.
  Mis tahes makromajanduslikus kohandamisprogrammis tuleks võtta arvesse asjaomase liikmesriigi reformikava liidu tööhõive ja majanduskasvu strateegia raames. |
| --- | --- |

(3)

Majanduse ja eelarve järelevalve ulatus peaks olema vastavuses
  ja proportsionaalne
  olemasolevate finantsraskuste tõsidusega ja selle puhul tuleks arvesse võtta antava finantsabi laadi, mis võib ulatuda abikõlblikkuse tingimustel põhinevast ennetavast toetusest rangete poliitiliste tingimustega seotud makromajandusliku kohandamisprogrammini.
  Mis tahes makromajanduslikus kohandamisprogrammis tuleks võtta arvesse asjaomase liikmesriigi reformikava liidu tööhõive ja majanduskasvu strateegia raames.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| (4) | Eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi üle, kes on suurtes finantsraskustes või on oht, et need võivad tekkida, tuleks teostada tõhustatud järelevalvet, et tagada tavaolukorra kiire taastumine ja kaitsta teisi euroalasse kuuluvaid liikmesriike võimaliku negatiivse ülekanduva mõjude eest. Kõnealune tugevdatud järelevalve peaks hõlmama paremat juurdepääsu teabele, mida on vaja majandus-, fiskaal- ja finantsolukorra seire tugevdamiseks ning majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ettenähtud mis tahes allkomiteele korrapäraseks aruannete esitamiseks. Samasid järelevalvesätteid tuleks kohaldada liikmesriikide suhtes, kes taotlevad ennetavat abi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondilt (EFSF), Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM), Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt. |
| --- | --- |

(4)

Eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi üle, kes on suurtes finantsraskustes või on oht, et need võivad tekkida, tuleks teostada tõhustatud järelevalvet, et tagada tavaolukorra kiire taastumine ja kaitsta teisi euroalasse kuuluvaid liikmesriike võimaliku negatiivse ülekanduva mõjude eest. Kõnealune tugevdatud järelevalve peaks hõlmama paremat juurdepääsu teabele, mida on vaja majandus-, fiskaal- ja finantsolukorra seire tugevdamiseks ning majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ettenähtud mis tahes allkomiteele korrapäraseks aruannete esitamiseks. Samasid järelevalvesätteid tuleks kohaldada liikmesriikide suhtes, kes taotlevad ennetavat abi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondilt (EFSF), Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM), Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt.

| (4) | Eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi üle, kes on suurtes finantsraskustes või on oht, et need võivad tekkida, tuleks teostada tugevdatud järelevalvet, et tagada tavaolukorra kiire taastumine ja kaitsta teisi euroalasse kuuluvaid liikmesriike võimaliku negatiivse ülekanduva mõju eest. Kõnealune tugevdatud järelevalve peaks
  olema proportsionaalne probleemide tõsidusega ning ka vastavalt diferentseeritud. See peaks
  hõlmama paremat juurdepääsu teabele, mida on vaja majandus-, fiskaal- ja finantsolukorra seire tugevdamiseks ning
  Euroopa Parlamendi pädevale komisjonile ning
  majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ettenähtud mis tahes allkomiteele korrapäraseks aruannete esitamiseks. Samasid järelevalvesätteid tuleks kohaldada liikmesriikide suhtes, kes taotlevad ennetavat abi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondilt (EFSF), Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM), Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt. |
| --- | --- |

(4)

Eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi üle, kes on suurtes finantsraskustes või on oht, et need võivad tekkida, tuleks teostada tugevdatud järelevalvet, et tagada tavaolukorra kiire taastumine ja kaitsta teisi euroalasse kuuluvaid liikmesriike võimaliku negatiivse ülekanduva mõju eest. Kõnealune tugevdatud järelevalve peaks
  olema proportsionaalne probleemide tõsidusega ning ka vastavalt diferentseeritud. See peaks
  hõlmama paremat juurdepääsu teabele, mida on vaja majandus-, fiskaal- ja finantsolukorra seire tugevdamiseks ning
  Euroopa Parlamendi pädevale komisjonile ning
  majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ettenähtud mis tahes allkomiteele korrapäraseks aruannete esitamiseks. Samasid järelevalvesätteid tuleks kohaldada liikmesriikide suhtes, kes taotlevad ennetavat abi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondilt (EFSF), Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM), Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| (4 a) | Liikmesriik, mille üle teostatakse tugevdatud järelevalvet, peaks võtma vastu ka meetmed, mis on suunatud raskuste põhjustele või võimalikele põhjustele. Selleks tuleks võtta arvesse kõiki soovitusi, mis on talle esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse või ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse käigus. |
| --- | --- |

(4 a)

Liikmesriik, mille üle teostatakse tugevdatud järelevalvet, peaks võtma vastu ka meetmed, mis on suunatud raskuste põhjustele või võimalikele põhjustele. Selleks tuleks võtta arvesse kõiki soovitusi, mis on talle esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse või ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse käigus.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| (5) | Makromajanduslikku kohandamisprogrammi rakendavate liikmesriikide majanduse ja eelarve järelevalvet tuleks oluliselt tugevdada. Makromajandusliku kohandamisprogrammi ulatust silmas pidades tuleks kõnealuse kohandamisprogrammi kohaldamisajaks peatada muud laadi majandus- ja eelarvejärelevalve teostamine, et vältida aruandluskohustuste dubleerimist. |
| --- | --- |

(5)

Makromajanduslikku kohandamisprogrammi rakendavate liikmesriikide majanduse ja eelarve järelevalvet tuleks oluliselt tugevdada. Makromajandusliku kohandamisprogrammi ulatust silmas pidades tuleks kõnealuse kohandamisprogrammi kohaldamisajaks peatada muud laadi majandus- ja eelarvejärelevalve teostamine, et vältida aruandluskohustuste dubleerimist.

| (5) | Makromajanduslikku kohandamisprogrammi rakendavate liikmesriikide majanduse ja eelarve järelevalvet tuleks oluliselt tugevdada. Makromajandusliku kohandamisprogrammi ulatust silmas pidades tuleks kõnealuse kohandamisprogrammi kohaldamisajaks peatada muud laadi majandus- ja eelarvejärelevalve teostamine
  või seda vajadusel lihtsustada
  , et
  tagada majanduspoliitika järelevalve ühtsus ning
  vältida aruandluskohustuste dubleerimist.
  Makromajanduslikuks kohandamisprogrammiks ettevalmistusi tehes tuleks siiski võtta arvesse kõiki soovitusi, mis on liikmesriigile esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse või ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse käigus. |
| --- | --- |

(5)

Makromajanduslikku kohandamisprogrammi rakendavate liikmesriikide majanduse ja eelarve järelevalvet tuleks oluliselt tugevdada. Makromajandusliku kohandamisprogrammi ulatust silmas pidades tuleks kõnealuse kohandamisprogrammi kohaldamisajaks peatada muud laadi majandus- ja eelarvejärelevalve teostamine
  või seda vajadusel lihtsustada
  , et
  tagada majanduspoliitika järelevalve ühtsus ning
  vältida aruandluskohustuste dubleerimist.
  Makromajanduslikuks kohandamisprogrammiks ettevalmistusi tehes tuleks siiski võtta arvesse kõiki soovitusi, mis on liikmesriigile esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse või ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse käigus.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| (5 a) | Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu praktikale (2) võib kapitali vaba liikumist kui ELi toimimise lepingu aluspõhimõtet piirata riigisisese õigusaktiga, kui see on põhjendatud avaliku julgeoleku seisukohast. Oht avalikule julgeolekule võib hõlmata maksupettust, eeskätt liikmesriikides, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas. |
| --- | --- |

(5 a)

Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu praktikale (2) võib kapitali vaba liikumist kui ELi toimimise lepingu aluspõhimõtet piirata riigisisese õigusaktiga, kui see on põhjendatud avaliku julgeoleku seisukohast. Oht avalikule julgeolekule võib hõlmata maksupettust, eeskätt liikmesriikides, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 b (uus)

| (5 b) | Selline maksupettus tähendab puudujääki tuludes, mis võib olla võrdne ühe või mitme liikmesriigi, IMFi, EFSFi, EFSMi või ESMi pakutava finantsabiga või seda isegi ületada ning on eeskätt põhjustatud liikmesriigi maksupoliitika puudulikust rakendamisest. |
| --- | --- |

(5 b)

Selline maksupettus tähendab puudujääki tuludes, mis võib olla võrdne ühe või mitme liikmesriigi, IMFi, EFSFi, EFSMi või ESMi pakutava finantsabiga või seda isegi ületada ning on eeskätt põhjustatud liikmesriigi maksupoliitika puudulikust rakendamisest.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 c (uus)

| (5 c) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 66 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Keskpangaga konsulteerimist lubada piiranguid nende kolmandate riikide suhtes, kes on vastutavad sellise kapitali liikumise eest, mis ähvardab põhjustada tõsiseid raskusi majandus- ja rahaliidu toimimises. |
| --- | --- |

(5 c)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 66 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Keskpangaga konsulteerimist lubada piiranguid nende kolmandate riikide suhtes, kes on vastutavad sellise kapitali liikumise eest, mis ähvardab põhjustada tõsiseid raskusi majandus- ja rahaliidu toimimises.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| (6 a) | Liikmesriigid peaksid kooskõlas kehtivate riigisisese õiguse ja tavadega kaasama tehnilise abi programmide koostamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse sotsiaalpartnereid ning kodanikuühiskonna organisatsioone. |
| --- | --- |

(6 a)

Liikmesriigid peaksid kooskõlas kehtivate riigisisese õiguse ja tavadega kaasama tehnilise abi programmide koostamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse sotsiaalpartnereid ning kodanikuühiskonna organisatsioone.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| (7) | Otsusega selle kohta, et liikmesriik ei järgi kohandamisprogrammi, kaasneb ka liidu vahendite maksmise või kohustuste peatamine vastavalt määruse (EL) nr XXX (millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006) artikli 21 lõikele 6, |
| --- | --- |

(7)

Otsusega selle kohta, et liikmesriik ei järgi kohandamisprogrammi, kaasneb ka liidu vahendite maksmise või kohustuste peatamine vastavalt määruse (EL) nr XXX (millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006) artikli 21 lõikele 6,

välja jäetud

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| (7 a) | Võib esineda asjaolusid, mille korral liikmesriigi kaitsmine turu volatiilsuse eest annab paremaid pikaajalisi tulemusi, stabiliseerimaks selle liikmesriigi majandusolukorda ja võimet võlanõudeid täita. Sellistel juhtudel võiks komisjoni otsuse alusel kohaldada liikmesriigi suhtes ajutiselt õiguslikku kaitset. Nõukogule peaks jääma võimalus selline komisjoni otsus vajaliku häälteenamusega tühistada. |
| --- | --- |

(7 a)

Võib esineda asjaolusid, mille korral liikmesriigi kaitsmine turu volatiilsuse eest annab paremaid pikaajalisi tulemusi, stabiliseerimaks selle liikmesriigi majandusolukorda ja võimet võlanõudeid täita. Sellistel juhtudel võiks komisjoni otsuse alusel kohaldada liikmesriigi suhtes ajutiselt õiguslikku kaitset. Nõukogule peaks jääma võimalus selline komisjoni otsus vajaliku häälteenamusega tühistada.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 b (uus)

| (7 b) | Kui ei ole sätestatud teisiti, peaksid käesolevas määruses kasutatavad viited finantsabile hõlmama ka ennetavat finantsabi. |
| --- | --- |

(7 b)

Kui ei ole sätestatud teisiti, peaksid käesolevas määruses kasutatavad viited finantsabile hõlmama ka ennetavat finantsabi.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 c (uus)

| (7 c) | Komisjon peaks tegema otsuse kohaldada käesoleva määruse kohaselt liikmesriigi suhtes tugevdatud järelevalvet tihedas koostöös majandus- ja rahanduskomitee, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja asjaomaste Euroopa järelevalveasutustega. Majandus- ja rahanduskomiteega tuleks teha koostööd ka siis, kui komisjon otsustab, kas tugevdatud järelevalve kohaldamisaega tuleks pikendada, |
| --- | --- |

(7 c)

Komisjon peaks tegema otsuse kohaldada käesoleva määruse kohaselt liikmesriigi suhtes tugevdatud järelevalvet tihedas koostöös majandus- ja rahanduskomitee, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja asjaomaste Euroopa järelevalveasutustega. Majandus- ja rahanduskomiteega tuleks teha koostööd ka siis, kui komisjon otsustab, kas tugevdatud järelevalve kohaldamisaega tuleks pikendada,

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse sätted, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel ja/või kes saavad või võivad saada finantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, Euroopa Finantsstabiilsuse Fondilt (EFSF), Euroopa finantsstabiilsusmehhanismilt (EFSM), Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM) või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt nagu Rahvusvaheline Valuutafond (IMF).

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse sätted, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle,
  kelle rahaühik on euro ja:

| — | kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse
  või riigi rahanduse jätkusuutlikkuse
  tagamisel
  , millel on võimalik negatiivne ülekanduv mõju muudele euroala liikmesriikidele,
  ja/või |
| --- | --- |

—

kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse
  või riigi rahanduse jätkusuutlikkuse
  tagamisel
  , millel on võimalik negatiivne ülekanduv mõju muudele euroala liikmesriikidele,
  ja/või

| — | kes
  taotlevad või
  saavad finantsabi ühelt või mitmelt teiselt
  liikmesriigilt
  , Euroopa Finantsstabiilsuse Fondilt (EFSF), Euroopa finantsstabiilsusmehhanismilt (EFSM), Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM) või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt, nagu Rahvusvaheline Valuutafond (IMF). |
| --- | --- |

—

kes
  taotlevad või
  saavad finantsabi ühelt või mitmelt teiselt
  liikmesriigilt
  , Euroopa Finantsstabiilsuse Fondilt (EFSF), Euroopa finantsstabiilsusmehhanismilt (EFSM), Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM) või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt, nagu Rahvusvaheline Valuutafond (IMF).

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Käesoleva määrusega nähakse ette sätted liikmesriigi paremate eelarve-eeskirjade ja tugevdatud majanduspoliitika koordineerimise jaoks.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Käesoleva määruse kohaldamisel järgivad komisjon, nõukogu ja liikmesriigid täiel määral ELi toimimise lepingu artiklit 152 ning käesoleva määruse alusel vastu võetud soovitustes arvestatakse palgakujunduse riigisiseste tavade ja palgakujunduse osapooltega. Käesoleva määruse ning selle alusel vastu võetud soovituste kohaldamisel võtavad komisjon, nõukogu ja liikmesriigid arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 28, mistõttu see ei mõjuta õigust pidada läbirääkimisi, sõlmida ja täita kollektiivlepinguid ning osaleda kollektiivses tegevuses vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 a (uus)

Artikkel 1 a

Paremad eelarve-eeskirjad ja tugevdatud majanduspoliitika koordineerimine

1.
     
  Riiklike võlakohustuste emiteerimise kavandamise paremaks koordineerimiseks teatavad liikmesriigid riigivõla emiteerimise plaanidest eelnevalt komisjonile ja nõukogule.

2.
     
  Parimatest tavadest õppimise ja tihedalt koordineeritud majanduspoliitika suunas liikumise nimel tagavad liikmesriigid kõigi kavandatavate oluliste majanduspoliitiliste reformide eelneva arutamise ning vajaduse korral koordineerivad neid reforme teiste liikmesriikidega.

3.
     
  Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1466/97 tagavad liikmesriigid selle, et valitsemissektori eelarve on keskpikas perspektiivis tasakaalus või ülejäägiga.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1

1.   
  Komisjon
  võib otsustada kohaldada
  tõhustatud järelevalvet
  liikmesriigi suhtes
  , kellel on suuri raskusi finantsstabiilsuse tagamisel
  . Asjaomasele liikmesriigile antakse
  eelnevalt
  võimalus oma seisukohtade esitamiseks. Komisjon otsustab iga kuue kuu järel, kas tõhustatud järelevalve kohaldamisaega tuleks pikendada.

1.   
  Vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 teostatud põhjaliku analüüsi alusel ning arvestades täiendavaid objektiivseid kriteeriume, sealhulgas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatusi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr .../2012 [milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid] osutatud aruandeid,
  võib
  komisjon
  otsustada kohaldada liikmesriigi suhtes
  tugevdatud järelevalvet
  .
  Nõukogu võib 10 päeva jooksul pärast otsuse tegemist selle kvalifitseeritud häälteenamusega tagasi lükata.
  Asjaomasele liikmesriigile antakse
  enne otsuse tegemist
  võimalus oma seisukohtade esitamiseks. Komisjon otsustab iga kuue kuu järel, kas tugevdatud järelevalve kohaldamisaega tuleks pikendada.
  Juhul kui komisjon otsustab kohaldada liikmesriigi suhtes tugevdatud järelevalvet, teatab ta nõuetekohaselt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule ning vajaduse korral teavitab neid tugevdatud järelevalve tulemustest.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Juhul kui komisjon otsustab kohaldada lõike 1 alusel liikmesriigi suhtes tugevdatud järelevalvet, teatab ta nõuetekohaselt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule ning vajaduse korral teavitab liikmesriiki tugevdatud järelevalve tulemustest.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2

2.   Komisjon võib otsustada kohaldada tõhustatud järelevalvet liikmesriigi suhtes, kes saab ennetavat finantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, EFSF-lt, ESM-lt või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt (nt IMF). Komisjon
  koostab asjaomaste ennetava finantsabi andmise vahendite loendi ja ajakohastab seda, võttes arvesse võimalikke muudatusi EFSFi, ESMi või muude asjaomaste rahvusvaheliste finantseerimisasutuste finantsabipoliitikas.

2.   Komisjon võib otsustada kohaldada tugevdatud järelevalvet liikmesriigi suhtes, kes
  taotleb või
  saab ennetavat finantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, EFSFilt,
  EFSMilt, ESMilt või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt (nt IMF).

Komisjon
  avalikustab oma lõigete 1 ja 2 alusel tehtud otsused.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 3

3.   Lõiget 2 ei kohaldata liikmesriigi suhtes, kes saab ennetavat finantsabi krediidiliini vormis, mille puhul ei ole seatud tingimust, et asjaomane liikmesriik peab võtma uusi poliitikameetmeid, seni kuni krediidiliini ei ole kasutatud.

3.   
  Komisjon võib otsustada, et
  lõiget 2 ei kohaldata liikmesriigi suhtes, kes saab ennetavat finantsabi krediidiliini vormis, mille puhul ei ole seatud tingimust, et asjaomane liikmesriik peab võtma uusi poliitikameetmeid, seni kuni krediidiliini ei ole kasutatud.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 3 a (uus)

3 a.
     
  Komisjon koostab loendi asjaomastest finantsabi andmise vahenditest, mis võivad käivitada tugevdatud järelevalve lõike 2 alusel, ja ajakohastab seda.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

1.   
  Tõhustatud järelevalve all olev
  liikmesriik võtab komisjoniga, kes tegutseb koostöös Euroopa Keskpangaga (EKP),
  konsulteerides
  ja
  koostööd tehes meetmeid raskuste põhjuste või võimalike põhjuste kõrvaldamiseks
  .

1.   Liikmesriik
  , kelle suhtes kohaldatakse tugevdatud järelevalvet,
  võtab
  raskuste põhjuste või võimalike põhjuste kõrvaldamiseks meetmeid, konsulteerides ja tehes koostööd
  komisjoniga, kes tegutseb koostöös Euroopa Keskpangaga (EKP),
  Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Pangandusjärelevalve), mis on asutatud Euroopa Parlamendi
  ja
  nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (3), Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (4), ja Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (5) (edaspidi ühiselt „Euroopa järelevalveasutused”), Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ning vastavalt vajadusele IMFiga, võttes arvesse kõiki soovitusi, mida neile esitatakse määruste (EÜ) nr 1466/97 ja (EÜ) nr 1467/97 või (EL) nr 1176/2011 alusel ja mis puudutavad nende riiklikke reformiprogramme ning nende stabiilsus- või lähenemisprogramme
  .
  Võetud meetmetest teavitatakse eurorühma töörühma, majandus- ja rahanduskomiteed ning Euroopa Parlamendi asjaomast komisjoni ja asjaomase liikmesriigi parlamenti.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Komisjon uurib muude liikmesriikide tekitatud võimalikku negatiivset ülekanduvat mõju, sh maksustamise valdkonnas. Juhul kui komisjon on tuvastanud sellise negatiivse ülekanduva mõju, esitab nõukogu komisjoni soovituse alusel ja kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 121 lõikes 2 sätestatud menetlusega negatiivset ülekanduvat mõju põhjustavatele liikmesriikidele vajalikud soovitused.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – sissejuhatav osa

3.   Komisjoni taotlusel teevad tõhustatud järelevalve all olevad liikmesriigid järgmist:

3.   Komisjoni taotlusel teevad
  artikli 2 lõike 1 kohase
  tugevdatud järelevalve all olevad liikmesriigid järgmist:

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt a

| (a) | edastavad ette nähtud sagedusega
  komisjonile, EKP-le ja
  Euroopa
  Pangandusjärelevalvele
  liigendatud andmed
  selliste finantseerimisasutuste finantsseisundi
  kohta,
  kes on nende siseriiklike järelevalveasutuste järelevalve all
  ; |
| --- | --- |

(a)

edastavad ette nähtud sagedusega
  komisjonile, EKP-le ja
  Euroopa
  Pangandusjärelevalvele
  liigendatud andmed
  selliste finantseerimisasutuste finantsseisundi
  kohta,
  kes on nende siseriiklike järelevalveasutuste järelevalve all
  ;

| (a) | edastavad
  vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010, määruse (EL) nr 1094/2010 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 35
  ette nähtud sagedusega
  asjaomastele
  Euroopa
  järelevalveasutustele
  liigendatud andmed
  oma finantssüsteemi arengute
  kohta,
  sh punkti b alusel läbi viidud stressitestide ja tundlikkusanalüüside tulemuste analüüsi. Makromajandusliku tasakaalustamatuse tulemustabeli alusnäitajate põhjal tehtud järelduste alusel koostavad asjaomased Euroopa järelevalveasutused koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga hinnangu finantssüsteemi võimalike nõrkade külgede kohta ning esitavad kõnealuse hinnangu komisjonile viimase poolt määratud sagedusega ning EKP-le
  ; |
| --- | --- |

(a)

edastavad
  vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010, määruse (EL) nr 1094/2010 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 35
  ette nähtud sagedusega
  asjaomastele
  Euroopa
  järelevalveasutustele
  liigendatud andmed
  oma finantssüsteemi arengute
  kohta,
  sh punkti b alusel läbi viidud stressitestide ja tundlikkusanalüüside tulemuste analüüsi. Makromajandusliku tasakaalustamatuse tulemustabeli alusnäitajate põhjal tehtud järelduste alusel koostavad asjaomased Euroopa järelevalveasutused koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga hinnangu finantssüsteemi võimalike nõrkade külgede kohta ning esitavad kõnealuse hinnangu komisjonile viimase poolt määratud sagedusega ning EKP-le
  ;

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt b

| (b) | teevad Euroopa
  Pangandusjärelevalve
  järelevalve all vajaduse korral stressitestid või tundlikkusanalüüsid, et hinnata
  pangandussektori
  vastupanuvõimet eri makromajanduslikele ja finantsvapustustele, nagu on kindlaks määranud komisjon ja EKP
  ,
  ja
  edastavad komisjonile ja EKP-le üksikasjalikud tulemused
  ; |
| --- | --- |

(b)

teevad Euroopa
  Pangandusjärelevalve
  järelevalve all vajaduse korral stressitestid või tundlikkusanalüüsid, et hinnata
  pangandussektori
  vastupanuvõimet eri makromajanduslikele ja finantsvapustustele, nagu on kindlaks määranud komisjon ja EKP
  ,
  ja
  edastavad komisjonile ja EKP-le üksikasjalikud tulemused
  ;

| (b) | teevad
  asjaomaste
  Euroopa
  järelevalveasutuste
  järelevalve all vajaduse korral stressitestid või tundlikkusanalüüsid, et hinnata
  finantssektori
  vastupanuvõimet eri makromajanduslikele ja finantsvapustustele, nagu on kindlaks määranud komisjon ja EKP
  koostöös asjaomaste Euroopa järelevalveasutustega
  ja
  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga
  ; |
| --- | --- |

(b)

teevad
  asjaomaste
  Euroopa
  järelevalveasutuste
  järelevalve all vajaduse korral stressitestid või tundlikkusanalüüsid, et hinnata
  finantssektori
  vastupanuvõimet eri makromajanduslikele ja finantsvapustustele, nagu on kindlaks määranud komisjon ja EKP
  koostöös asjaomaste Euroopa järelevalveasutustega
  ja
  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga
  ;

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt c

| (c) | võimaldavad korrapäraselt hinnata
  pangandussektori
  üle teostatava järelevalve tagamise suutlikkust Euroopa
  Pangandusjärelevalve teotatava vastastikuse hindamise raames; |
| --- | --- |

(c)

võimaldavad korrapäraselt hinnata
  pangandussektori
  üle teostatava järelevalve tagamise suutlikkust Euroopa
  Pangandusjärelevalve teotatava vastastikuse hindamise raames;

| (c) | võimaldavad korrapäraselt hinnata
  finantssektori
  üle teostatava järelevalve tagamise suutlikkust
  asjaomaste
  Euroopa
  järelevalveasutuste teostatava vastastikuse hindamise raames; |
| --- | --- |

(c)

võimaldavad korrapäraselt hinnata
  finantssektori
  üle teostatava järelevalve tagamise suutlikkust
  asjaomaste
  Euroopa
  järelevalveasutuste teostatava vastastikuse hindamise raames;

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt d

| (d) | edastavad
  mis tahes
  teabe,
  mida
  on
  vaja makromajanduslike tasakaalunihete seireks
  vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrusele
  nr XXX makromajanduslike tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta
  . |
| --- | --- |

(d)

edastavad
  mis tahes
  teabe,
  mida
  on
  vaja makromajanduslike tasakaalunihete seireks
  vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrusele
  nr XXX makromajanduslike tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta
  .

| (d) | edastavad
  kogu
  teabe,
  mis
  on
  vajalik makromajandusliku tasakaalustamatuse jälgimiseks
  vastavalt määrusele
  (EL) nr 1176/2011
  . |
| --- | --- |

(d)

edastavad
  kogu
  teabe,
  mis
  on
  vajalik makromajandusliku tasakaalustamatuse jälgimiseks
  vastavalt määrusele
  (EL) nr 1176/2011
  .

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 a (uus)

3 a.
     
  Komisjoni taotlusel teevad artikli 2 lõike 2 kohase tugevdatud järelevalve all olevad liikmesriigid järgmist:

| (a) | edastavad vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010, määruse (EL) nr 1094/2010 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 35 ette nähtud sagedusega komisjonile, EKP-le ja asjaomastele Euroopa järelevalveasutustele liigendatud andmed oma finantssüsteemi arengute kohta, sh punkti b alusel läbi viidud stressitestide ja tundlikkusanalüüside tulemuste analüüsi. Komisjon, EKP ja asjaomased Euroopa järelevalveasutused tagavad saadud liigendatud andmete konfidentsiaalsuse; |
| --- | --- |

(a)

edastavad vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010, määruse (EL) nr 1094/2010 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 35 ette nähtud sagedusega komisjonile, EKP-le ja asjaomastele Euroopa järelevalveasutustele liigendatud andmed oma finantssüsteemi arengute kohta, sh punkti b alusel läbi viidud stressitestide ja tundlikkusanalüüside tulemuste analüüsi. Komisjon, EKP ja asjaomased Euroopa järelevalveasutused tagavad saadud liigendatud andmete konfidentsiaalsuse;

| (b) | teevad asjaomaste Euroopa järelevalveasutuste järelevalve all vajaduse korral stressitestid või tundlikkusanalüüsid, et hinnata finantssektori vastupanuvõimet eri makromajanduslikele ja finantsvapustustele, nagu on kindlaks määranud komisjon ja EKP koostöös asjaomaste Euroopa järelevalveasutustega ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga; |
| --- | --- |

(b)

teevad asjaomaste Euroopa järelevalveasutuste järelevalve all vajaduse korral stressitestid või tundlikkusanalüüsid, et hinnata finantssektori vastupanuvõimet eri makromajanduslikele ja finantsvapustustele, nagu on kindlaks määranud komisjon ja EKP koostöös asjaomaste Euroopa järelevalveasutustega ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga;

| (c) | võimaldavad korrapäraselt hinnata finantssektori üle teostatava järelevalve tagamise suutlikkust asjaomaste Euroopa järelevalveasutuste teostatava vastastikuse hindamise raames; |
| --- | --- |

(c)

võimaldavad korrapäraselt hinnata finantssektori üle teostatava järelevalve tagamise suutlikkust asjaomaste Euroopa järelevalveasutuste teostatava vastastikuse hindamise raames;

| (d) | edastavad kogu teabe, mis on vajalik makromajandusliku tasakaalustamatuse jälgimiseks, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 1176/2011. |
| --- | --- |

(d)

edastavad kogu teabe, mis on vajalik makromajandusliku tasakaalustamatuse jälgimiseks, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 1176/2011.

Liikmesriigid, kes saavad finantsabi oma finantsasutuste rekapitaliseerimiseks, esitavad ka teabe nende finantsasutuste suhtes kehtestatud tingimuste kohta, mis hõlmab ka juhtkonna tasustamist ja reaalmajanduses kohaldatavaid krediiditingimusi.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 4

4.   Komisjon teeb koostöös EKPga järelevalve all olevasse liikmesriiki korrapäraseid kontrollkäikusid, et kontrollida lõigetes 1, 2
  ja
  3 osutatud meetmete rakendamist. Ta edastab kontrolli tulemused kord kvartalis majandus- ja rahanduskomiteele
  (või selleks ette nähtud mis tahes allkomiteele)
  ning
  hindab
  eelkõige, kas on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Kõnealuste kontrollkäikudega asendatakse määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10a lõike 2 kohane kohapealne kontroll.

4.   Komisjon teeb koostöös EKPga
  , asjaomaste Euroopa järelevalveasutustega ning vajadusel IMFiga tugevdatud
  järelevalve all olevasse liikmesriiki korrapäraseid kontrollkäikusid, et kontrollida lõigetes 1, 2
  ,
  3
  ja 3 a
  osutatud meetmete rakendamist. Ta edastab kontrolli tulemused kord kvartalis majandus- ja rahanduskomiteele
  ja Euroopa Parlamendi pädevale komisjonile
  ning
  annab
  eelkõige
  hinnangu
  , kas on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Kõnealuste kontrollkäikudega asendatakse määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10a lõike 2 kohane kohapealne kontroll.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 5

5.   Kui
  lõike
  4
  kohase hindamise
  tulemusel
  jõutakse seisukohale
  , et tuleb võtta täiendavaid meetmeid ja et asjaomase liikmesriigi
  finantsseisundil on märkimisväärne negatiivne mõju
  euroala
  finantsstabiilsusele
  , võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega soovitada asjaomasel liikmesriigil taotleda finantsabi ja koostada makromajanduslik kohandamisprogramm. Nõukogu võib
  kõnealuse soovituse
  avalikustada.

5.   Kui
  lõikes
  4
  ette nähtud kontrollkäikude
  tulemusel
  hinnatakse
  , et tuleb võtta täiendavaid meetmeid ja et asjaomase liikmesriigi
  majanduslik ja finantsseisund seab ohtu
  euroala
  finantsstabiilsuse või sujuva toimimise
  , võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega
  üheaegselt:

| (a) | soovitada asjaomasel liikmesriigil taotleda finantsabi ja koostada makromajanduslik kohandamisprogramm
  ; |
| --- | --- |

(a)

soovitada asjaomasel liikmesriigil taotleda finantsabi ja koostada makromajanduslik kohandamisprogramm
  ;

| (b) | soovitada EFSFil või ESMil pakkuda asjaomasele liikmesriigile finantsabi, mis seotakse sobivate tingimustega, nagu on ette nähtud käesolevas määruses
  . |
| --- | --- |

(b)

soovitada EFSFil või ESMil pakkuda asjaomasele liikmesriigile finantsabi, mis seotakse sobivate tingimustega, nagu on ette nähtud käesolevas määruses
  .

Nõukogu võib
  oma soovitused
  avalikustada.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 5 – lõik 1 a (uus)

Kui liikmesriik taotleb lõike 3 a alusel ESMilt finantsabi, teevad teised liikmesriigid kõik mis võimalik selleks, et tagada, et ESM kõnealust liikmesriiki abistaks ja teeks seda õigeaegselt.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 6 – punkt a

| (a) | võib Euroopa Parlamendi
  asjaomane
  komitee kutsuda asjaomase liikmesriigi esindajad osalema arvamuste vahetuses, |
| --- | --- |

(a)

võib Euroopa Parlamendi
  asjaomane
  komitee kutsuda asjaomase liikmesriigi esindajad osalema arvamuste vahetuses,

| (a) | võib Euroopa Parlamendi
  pädev
  komisjon pakkuda asjaomasele liikmesriigile ja komisjonile võimaluse osaleda arvamuste vahetuses, |
| --- | --- |

(a)

võib Euroopa Parlamendi
  pädev
  komisjon pakkuda asjaomasele liikmesriigile ja komisjonile võimaluse osaleda arvamuste vahetuses,

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 6 – punkt b a (uus)

| (b a) | komisjon teavitab Euroopa Parlamendi asjaomast komisjoni aegsasti soovituse sisust. |
| --- | --- |

(b a)

komisjon teavitab Euroopa Parlamendi asjaomast komisjoni aegsasti soovituse sisust.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 6 a (uus)

6 a.
     
  Kogu protsessi vältel võivad Euroopa Parlamendi pädev komisjon ja asjaomase liikmesriigi parlament kutsuda majanduse sujuvat toimimist puudutavas arutelus osalema IMFi, EKP ja komisjoni esindajaid.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4

Liikmesriigid, kes
  soovivad saada
  finantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, EFSF-lt, ESM-lt, IMF-lt või muult liidu raamistiku väliselt asutuselt, teatavad sellest viivitamata nõukogule, komisjonile ja EKP-le. Majandus- ja rahanduskomitee
  või selleks ette nähtud mis tahes allkomitee arutab kavandatud taotlust
  pärast komisjonilt hinnangu saamist.

Liikmesriigid, kes
  kavatsevad paluda
  finantsabi ühelt või mitmelt teiselt liikmesriigilt, EFSF-lt, ESM-lt, IMF-lt või muult liidu raamistiku väliselt asutuselt, teatavad sellest viivitamata
  Euroopa Parlamendile,
  nõukogule, komisjonile ja EKP-le.
  Enne kui asjaomane liikmesriik potentsiaalsete laenuandjate poole pöördub, peab
  majandus- ja rahanduskomitee pärast komisjonilt hinnangu saamist
  kavandatud taotluse üle aru ning analüüsib muu hulgas, milliseid lahendusi on võimalik leida liidu või euroala rahastamisvahendite abil
  .

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5

Kui finantsabi taotletakse EFSF-lt või ESM-lt, koostab komisjon koostöös EKPga ja vajaduse korral IMFga analüüsi asjaomase liikmesriigi valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse kohta, sealhulgas liikmesriigi
  suutlikkuse kohta maksta tagasi
  kavandatav finantsabi, ja
  edastab
  selle majandus- ja rahanduskomiteele
  või selleks ette nähtud mis tahes allkomiteele
  .

Kui finantsabi taotletakse EFSF-lt
  , EFSMilt
  või ESM-lt, koostab komisjon koostöös EKPga
  ning võimaluse
  ja vajaduse korral IMFga analüüsi asjaomase liikmesriigi valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse
  ning tegeliku või potentsiaalse rahastamisvajaduse
  kohta, sealhulgas
  selle kohta, kuidas mõjutab makromajanduslik kohandamisprogramm
  liikmesriigi
  suutlikkust
  kavandatav finantsabi
  tagasi maksta
  , ja
  saadab
  selle majandus- ja rahanduskomiteele.

Valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse hindamisel lähtutakse konservatiivsetest makromajanduslikest ja eelarveprognoosidest, kasutatakse kõige ajakohasemat teavet ning võetakse arvesse artikli 3 lõike 3 punktis a osutatud aruande ning artikli 3 lõike 3 punkti b kohaselt võetavate järelevalvemeetmete tulemusi. Prognoosides hinnatakse makromajanduslike ja finantsšokkide mõju ning valitsemissektori võla seisukohast kahjulikke suundumusi.

Komisjon avalikustab meetodi, majanduslikud ja ökonomeetrilised mudelid, sh hinnangu potentsiaalse tulemuse ja makromajanduslike mitmekordistavate mõjude kohta, ning võimalikud muud olulised parameetrid, mida valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse analüüsimisel on kasutatud.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1

1.   Liikmesriik, kes saab finantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, IMF-lt, EFSF-lt või ESM-lt, koostab kokkuleppel komisjoniga, kes tegutseb koostöös EKPga, esialgse kohandamisprogrammi,
  mille
  eesmärk on taastada kindel ja jätkusuutlik majandusolukord ja eelarveseisund ning suutlikkus end täielikult rahastada finantsturgudel.
  Esialgses kohandamisprogrammis
  võetakse nõuetekohaselt arvesse asjaomasele liikmesriigile
  aluslepingu
  artiklite 121, 126 ja/või 148 alusel esitatud
  kehtivaid
  soovitusi ja nende järgimiseks võetud meetmeid ning laiendatakse, tugevdatakse ja süvendatakse vajalikke poliitikameetmeid.

1.   Liikmesriik, kes
  taotleb või
  saab finantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, IMF-lt, EFSF-lt
  , EFSMilt
  või ESM-lt, koostab kokkuleppel komisjoniga, kes tegutseb koostöös EKPga
  ja vajaduse korral IMFiga
  , esialgse
  makromajandusliku
  kohandamisprogrammi,
  mis toetub muu hulgas määruse XXX kohastele majanduspartnerluse programmidele ja asendab neid ning mis sisaldab ka iga-aastast eelarve-eesmärki. Esialgses makromajanduslikus kohandamisprogrammis käsitletakse euroala finantsstabiilsust ohustavaid asjaomase liikmesriigiga seotud tegureid, ja selle
  eesmärk on
  kiiresti
  taastada kindel ja jätkusuutlik majandusolukord ja eelarveseisund ning suutlikkus end täielikult rahastada finantsturgudel.
  Esialgne makromajanduslik kohandamisprogramm põhineb valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse hinnangul ning selles
  võetakse nõuetekohaselt arvesse asjaomasele liikmesriigile
  Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artiklite 121, 126
  , 136
  ja/või 148 alusel esitatud soovitusi ja nende järgimiseks võetud meetmeid ning laiendatakse, tugevdatakse ja süvendatakse vajalikke poliitikameetmeid.
  Esialgses makromajanduslikus kohandamisprogrammis võetakse arvesse liidus kehtivaid palgakujunduse ja töösuhete tavasid ja nende eest vastutavaid institutsioone ning võimaluse korral võetakse arvesse asjaomase liikmesriigi reformiprogrammi liidu tööhõive ja majanduskasvu strateegia elluviimiseks. Esialgses makromajanduslikus kohandamisprogrammis võetakse igati arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 151 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 28.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Lõike 1 kohaselt esialgset makromajanduslikku kohandamisprogrammi koostav liikmesriik koostab kokkuleppel komisjoniga ajakohastatud partnerlusprogrammi, mille eesmärk on luua jätkusuutliku riigirahanduse saavutamiseks vajalikud tingimused.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2

2.   
  Nõukogu kiidab kohandamisprogrammi heaks komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega
  .

2.   
  Komisjon annab esialgsele makromajanduslikule kohandamisprogrammile ühe nädala jooksul pärast selle esitamist hinnangu
  .

Kui komisjon on seisukohal, et esialgne makromajanduslik kohandamisprogramm on piisav, kiidab ta selle heaks. Nõukogu võib otsuse 10 päeva jooksul pärast selle tegemist kvalifitseeritud häälteenamusega tagasi lükata.

Kui komisjon on seisukohal, et esialgses makromajanduslikus kohandamisprogrammis ette nähtud meetmed või ajakava ei ole piisavad, soovitab ta liikmesriigil ühe nädala jooksul uue esialgse makromajandusliku kohandamisprogrammi esitada, ning põhjendab, miks esialgne programm ei ole piisav. Kui tegemist ei ole kiireloomulise olukorraga, võetakse esialgne makromajanduslik kohandamisprogramm vastu finantsabi pakkuvate osapooltega sõlmitava vastastikuse mõistmise memorandumi, programmi või tehnilise kokkuleppe alusel. Finantsabiga seotud eri dokumentide ning esialgse makromajandusliku kohandamisprogrammi ajakohastatud versioonide vahelise kooskõla ning üldisemate majandus- ja tööhõivepoliitiliste suunistega kooskõla tagamise kohta esitatakse põhjalikud selgitused. Nõukogu võib komisjoni otsuse kümne päeva jooksul pärast selle vastuvõtmist kvalifitseeritud häälteenamusega tagasi lükata.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Komisjon ja nõukogu teostavad kohandamisprogrammi ja sellega kooskõlas olevate iga-aastaste eelarvekavade täitmise üle järelevalvet.

Et aruandekohustused ei kattuks, peavad eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi majanduslik ja eelarvealane järelevalve makromajandusliku kohandamisprogrammi kohaselt omavahel kooskõlas olema.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3

3.   Komisjon koostöös EKPga teostab kohandamisprogrammi rakendamise seiret ja teavitab iga kolme kuu järel tulemustest majandus- ja rahanduskomiteed
  või selleks ette nähtud mis tahes allkomiteed
  . Asjaomane liikmesriik teeb
  komisjoniga
  täielikku koostööd. Eelkõige esitab asjaomane liikmesriik komisjonile kogu teabe, mida
  komisjon peab
  programmi seireks vajalikuks. Kohaldatakse artikli 3 lõiget 3.

3.   Komisjon koostöös EKPga teostab kohandamisprogrammi rakendamise seiret ja teavitab iga kolme kuu järel tulemustest majandus- ja rahanduskomiteed. Asjaomane liikmesriik teeb
  komisjoni ja EKPga
  täielikku koostööd. Eelkõige esitab asjaomane liikmesriik komisjonile
  ja EKP-le
  kogu teabe, mida
  nad peavad
  programmi seireks vajalikuks. Kohaldatakse artikli 3 lõiget 3.
  Ebapiisava koostöö korral võib nõukogu anda asjaomasele liikmesriigile komisjoni ettepanekul avaliku soovituse, milles sätestatakse meetmed, mida liikmesriik peab võtma.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 4

4.   Komisjon koostöös EKPga analüüsib koos asjaomase liikmesriigiga, milliseid muudatusi tuleb vajaduse korral kohandamisprogrammis teha. Nõukogu
  teeb kohandamisprogrammi mis tahes muudatuste kohta
  otsuse
  komisjoni ettepaneku põhjal
  kvalifitseeritud häälteenamusega.

4.   Komisjon koostöös EKPga
  ja vajaduse korral IMFga
  analüüsib koos asjaomase liikmesriigiga, milliseid muudatusi
  ja uuendusi
  tuleb vajaduse korral kohandamisprogrammis teha
  , et võtta muu hulgas arvesse olulisi erinevusi makromajanduslike prognooside ja tegelike näitajate vahel, sh kohandamisprogrammi võimalikku mõju, ülekanduvat negatiivset mõju ning makromajanduslikke ja finantsšokke
  .
  Komisjon võtab kõigi makromajandusliku kohandamisprogrammi muudatuste kohta vastu otsuse.
  Nõukogu
  võib
  otsuse
  10 päeva jooksul pärast selle vastuvõtmist
  kvalifitseeritud häälteenamusega
  tagasi lükata
  .

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 4 a (uus)

4 a.
     
  Asjaomane liikmesriik võtab tihedas koostöös komisjoniga kõik meetmed, mida on vaja, et innustada erainvestoreid vabatahtlikult oma riskipositsioone üldises plaanis säilitama.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 5

5.   Kui lõike 3 kohase seire tulemusel tuvastatakse märkimisväärsed kõrvalekalded makromajanduslikust kohandamisprogrammist, võib
  nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega
  otsustada, et asjaomane liikmesriik ei täida kohandamisprogrammiga ette nähtud poliitikanõudeid.

5.   Kui lõike 3 kohase seire tulemusel tuvastatakse märkimisväärsed kõrvalekalded makromajanduslikust kohandamisprogrammist, võib
  komisjon
  otsustada, et asjaomane liikmesriik ei täida kohandamisprogrammiga ette nähtud poliitikanõudeid.
  Otsuse tegemisel võtab komisjon arvesse, kuivõrd on märkimisväärsed kõrvalekalded tekkinud põhjustel, mis asjaomase liikmesriigi kontrollile ei allu. Nõukogu võib otsuse 10 päeva jooksul pärast selle vastuvõtmist kvalifitseeritud häälteenamusega tagasi lükata. Komisjoni otsuses selgitatakse, miks liikmesriik nõudeid ei täida, ning selgitatakse makromajanduslikku kohandamisprogrammi lõike 4 alusel tehtavate muudatuste vajalikkust ja ulatust.

Makromajanduslikus kohandamisprogrammis tuleb eelkõige ette näha ettenägematute sündmuste, näiteks väliste šokkide, puhul võetavad ennetusmeetmed ja kohaldatavad hädaolukorra lahendamise plaanid.

Makromajanduslikus kohandamisprogrammis sätestatud konsolideerimismeetmete puhul võetakse arvesse, et kõige olulisematele poliitikavaldkondadele, nagu haridus ja tervishoid, tuleb piisavad vahendid tagada.

Kui komisjon teeb esimese lõigu kohase otsuse, võtab asjaomane liikmesriik tihedas koostöös komisjoniga ja suheldes EKPga meetmeid, mille eesmärk on turul ebastabiilsust vältida ning oma finantssektori sujuv toimimine säilitada.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 6

6.   Kohandamisprogrammi rakendav liikmesriik, kelle haldussuutlikkus ei ole piisav või kellel on kohandamisprogrammi rakendamisel märkimisväärseid probleeme, taotleb komisjonilt tehnilist abi.

6.   
  Makromajanduslikku
  kohandamisprogrammi rakendav liikmesriik, kelle haldussuutlikkus ei ole piisav või kellel on kohandamisprogrammi rakendamisel märkimisväärseid probleeme, taotleb komisjonilt tehnilist abi
  , mille andmiseks võib viimane moodustada muu hulgas liikmesriikide ning muude liidu ja/või asjaomaste rahvusvaheliste institutsioonide asjatundjatest koosnevad ekspertrühmad
  .
  Tehnilise abi eesmärgid ja vahendid sätestatakse makromajandusliku kohandamisprogrammi ajakohastatud versioonides. Lisaks tagatakse tehnilise abi rakendamisel liikmesriigi vastutus. Tehniline abi keskendub sellistele valdkondadele nagu riigihangete parandamine, konkurentsi edendamine, korruptsiooniga võitlemine, maksude kogumise tõhustamine ja rahalise jätkusuutlikkuse edendamine.

Makromajanduslik kohandamisprogramm ja sotsiaalsete mõjude hinnang avalikustatakse.

Makromajanduslikele kohandamisprogrammile lisatakse valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse hinnang.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 6 a (uus)

6 a.
     
  Makromajanduslikku kohandamisprogrammi rakendav liikmesriik auditeerib põhjalikult oma võlajääki ning analüüsib selle alusel muu hulgas ülemäärase võla põhjuseid ning võlakirjade emiteerimise protsessis toimunud võimalikke rikkumisi.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 7

7.   Euroopa Parlamendi
  asjaomane komitee
  võib
  kutsuda asjaomase liikmesriigi esindajad osalema
  arvamuste vahetuses, milles käsitletakse kohandamisprogrammi rakendamisel tehtud edusamme.

7.   Euroopa Parlamendi
  pädev komisjon
  võib
  pakkuda asjaomasele liikmesriigile ja komisjonile võimaluse osaleda
  arvamuste vahetuses, milles käsitletakse kohandamisprogrammi rakendamisel tehtud edusamme.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 8 a (uus)

8 a.
     
  Käesolevat artiklit ei kohaldata ennetava finantsabi ega finantseerimisasutuste rekapitaliseerimiseks antavate laenude puhul.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 a (uus)

Artikkel 6 a

Sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna kaasamine

Sotsiaalpartnereid esindavatele organisatsioonidele ning kodanikuühiskonna organisatsioonidele antakse võimalus väljendada oma seisukohti käesolevas määruses sätestatud komisjoni avalike soovituste ja arvamuste kohta ning käesoleva määruse artiklites 2-7 sätestatud liikmesriikide aruannete ja nende eelnõude kohta. Kõnealused seisukohad avalikustatakse.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 b (uus)

Artikkel 6 b

Maksutulu kaitsmise meetmed

1.
     
  Asjaomane liikmesriik võtab kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 65 ja tihedas koostöös komisjoniga ning suheldes EKPga meetmeid, mille eesmärk on eelkõige vältida liikmesriigi maksustamisalaste õigusaktide rikkumist.

2.
     
  Kui kapitali liikumine kolmandatesse riikidesse või kolmandatest riikidest põhjustab majandus- ja rahaliidu toimimises tõsiseid raskusi või ähvardab neid põhjustada, taotleb asjaomane liikmesriik komisjonilt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 66 alusel nõukogule kaitsemeetmete rakendamise kohta ettepaneku esitamist. Enne ettepaneku tegemist konsulteerib komisjon EKPga.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – pealkiri

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1

1.   Käesoleva määruse artikli 6 kohase kohandamisprogrammiga ja selle mis tahes muudatustega asendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 kohased stabiilsusprogrammid.

1.   Käesoleva määruse artikli 6 kohase
  makromajandusliku
  kohandamisprogrammiga ja selle mis tahes muudatustega asendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 kohased stabiilsusprogrammid.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt a

| (a) | asendatakse käesoleva määruse artikli 6 kohase kohandamisprogrammiga vastavalt vajadusele ka nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a ja artikli 5 lõike 1a kohased aruanded; |
| --- | --- |

(a)

asendatakse käesoleva määruse artikli 6 kohase kohandamisprogrammiga vastavalt vajadusele ka nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a ja artikli 5 lõike 1a kohased aruanded;

| (a) | asendatakse käesoleva määruse artikli 6 kohase
  makromajandusliku
  kohandamisprogrammiga vastavalt vajadusele ka nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a ja artikli 5 lõike 1a kohased aruanded; |
| --- | --- |

(a)

asendatakse käesoleva määruse artikli 6 kohase
  makromajandusliku
  kohandamisprogrammiga vastavalt vajadusele ka nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a ja artikli 5 lõike 1a kohased aruanded;

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt b

| (b) | asendatakse
  käesoleva määruse artikli 6 lõike 3
  kohaste
  kohandamisprogrammi
  iga-aastaste eelarve-eesmärkidega
  nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4 ja artikli 5 lõike 1
  kohased iga-aastased eelarve-eesmärgid
  kõnealustes soovitustes ja teadetes. Kui asjaomasele liikmesriigile on esitatud aluslepingu artikli 126 lõike 9 kohane teade,
  asendatakse
  käesoleva määruse artikli 6 lõike 3
  kohaste kohandamisprogrammidega ka suunised
  kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete kohta, mis on ette nähtud teates vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikele 1; |
| --- | --- |

(b)

asendatakse
  käesoleva määruse artikli 6 lõike 3
  kohaste
  kohandamisprogrammi
  iga-aastaste eelarve-eesmärkidega
  nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4 ja artikli 5 lõike 1
  kohased iga-aastased eelarve-eesmärgid
  kõnealustes soovitustes ja teadetes. Kui asjaomasele liikmesriigile on esitatud aluslepingu artikli 126 lõike 9 kohane teade,
  asendatakse
  käesoleva määruse artikli 6 lõike 3
  kohaste kohandamisprogrammidega ka suunised
  kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete kohta, mis on ette nähtud teates vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikele 1;

| (b) | asendavad
  käesoleva määruse artikli 6 lõike 3
  kohased
  kohandamisprogrammi
  iga-aastased eelarve-eesmärgid
  nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4 ja artikli 5 lõike 1
  kohaseid iga-aastaseid eelarve-eesmärke
  kõnealustes soovitustes ja teadetes. Kui asjaomasele liikmesriigile on esitatud aluslepingu artikli 126 lõike 9 kohane teade,
  asendavad
  käesoleva määruse artikli 6 lõike 3
  kohased kohandamisprogrammid ka suuniseid
  kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete kohta, mis on ette nähtud teates vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikele 1; |
| --- | --- |

(b)

asendavad
  käesoleva määruse artikli 6 lõike 3
  kohased
  kohandamisprogrammi
  iga-aastased eelarve-eesmärgid
  nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4 ja artikli 5 lõike 1
  kohaseid iga-aastaseid eelarve-eesmärke
  kõnealustes soovitustes ja teadetes. Kui asjaomasele liikmesriigile on esitatud aluslepingu artikli 126 lõike 9 kohane teade,
  asendavad
  käesoleva määruse artikli 6 lõike 3
  kohased kohandamisprogrammid ka suuniseid
  kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete kohta, mis on ette nähtud teates vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikele 1;

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt c

| (c) | Käesoleva määruse artikli 6 lõikega 3 ette nähtud
  seirega asendatakse
  nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõike 1 ja artikli 10a
  kohane seire
  ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 4 lõike 2 ja artikli 6 lõike 2 kohaste otsuste aluseks
  olev seire
  . |
| --- | --- |

(c)

Käesoleva määruse artikli 6 lõikega 3 ette nähtud
  seirega asendatakse
  nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõike 1 ja artikli 10a
  kohane seire
  ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 4 lõike 2 ja artikli 6 lõike 2 kohaste otsuste aluseks
  olev seire
  .

| (c) | Käesoleva määruse artikli 6 lõikega 3 ette nähtud
  seire asendab
  nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõike 1 ja artikli 10a
  kohast seiret
  ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 4 lõike 2 ja artikli 6 lõike 2 kohaste otsuste aluseks
  olevat seiret
  . |
| --- | --- |

(c)

Käesoleva määruse artikli 6 lõikega 3 ette nähtud
  seire asendab
  nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõike 1 ja artikli 10a
  kohast seiret
  ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 4 lõike 2 ja artikli 6 lõike 2 kohaste otsuste aluseks
  olevat seiret
  .

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8

Määruse (EÜ) nr XXX
  (makromajanduslike tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta) rakendamine peatatakse liikmesriikide puhul, kelle suhtes kohaldatakse makromajanduslikku kohandamisprogrammi, mille on nõukogu heaks kiitnud käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 kohaselt. Kõnealuse määruse rakendamine on peatatud makromajandusliku kohandamisprogrammi kestuse vältel.

Määruse (EL) nr 1176/2011
  (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) rakendamine peatatakse liikmesriikide puhul, kelle suhtes kohaldatakse makromajanduslikku kohandamisprogrammi, mille on nõukogu heaks kiitnud käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 kohaselt
  , v
  .
  a määruse (EL) nr 1176/2011 artiklites 3, 4 ja 5, mis puudutavad makromajanduslike ja makrorahanduslike näitajate tulemustabelit, häiremehhanismi ja põhjalikku analüüsi, sätestatud meetmete osas.
  Kõnealuse määruse rakendamine on peatatud makromajandusliku kohandamisprogrammi kestuse vältel.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9

Käesoleva määruse artikli 6 lõikega 3 ettenähtud
  seirega asendatakse
  määruse (EÜ) nr 1466/97 (eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta) artikli 2a
  kohane
  majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta
  järelevalve ja hindamine
  .

Käesoleva määruse artikli 6 lõikega 3 ettenähtud
  seire asendab
  määruse (EÜ) nr 1466/97 (eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta) artikli 2a
  kohast
  majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta
  järelevalvet ja hindamist
  .
  Peatamist kohaldatakse makromajandusliku kohandamisprogrammi kestuse ajal.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10

Määruse (EÜ) nr XXX (milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid) rakendamine peatatakse liikmesriikide puhul, kelle suhtes kohaldatakse makromajanduslikku kohandamisprogrammi, mille on heaks kiitnud nõukogu käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 kohaselt. Kõnealuse määruse rakendamine on peatatud makromajandusliku kohandamisprogrammi kestuse vältel.

Määruse (EÜ) nr XXX (milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid) rakendamine peatatakse liikmesriikide puhul, kelle suhtes kohaldatakse makromajanduslikku kohandamisprogrammi, mille on heaks kiitnud nõukogu käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 kohaselt
  , välja arvatud määruse (EL) nr .../2012 artiklite 1–4 osas.
  Kõnealuse määruse rakendamine on peatatud makromajandusliku kohandamisprogrammi kestuse vältel.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 a (uus)

Artikkel 10 a

Liikmesriigi õiguskaitse alla seadmine

1.
     
  Kui artikli 3 lõikega 5 ette nähtud meetmed liikmesriigi finantsolukorda ei taasta ja kui esineb oht, et asjaomane liikmesriik muutub püsivalt maksejõuetuks või peatab maksed, võib komisjon pärast nõukoguga konsulteerimist võtta vastu otsuse, millega asjaomane liikmesriik seatakse õiguskaitse alla. Nõukogu võib otsuse 10 päeva jooksul pärast selle vastuvõtmist lihthäälteenamusega tagasi lükata.

2.
     
  Käesoleva artikli eesmärk on anda asjaomasele liikmesriigile võimalus oma majandusolukord stabiilsemaks muuta ning oma võlga tagasi maksta.

Liikmesriigi õiguskaitse alla seadmise otsuse mõju on järgmine:

| (a) | lõpetamisel toimuvat tasaarveldust ja krediidisündmust käsitlevad sätted muutuvad kehtetuks; |
| --- | --- |

(a)

lõpetamisel toimuvat tasaarveldust ja krediidisündmust käsitlevad sätted muutuvad kehtetuks;

| (b) | säilitatakse kohaldatavad intressimäärad ja kõigepealt tuleb tagasi maksta liikmesriigile antavad uued laenud, välja arvatud artikli 1 lõikes 1 osutatud finantsabi; |
| --- | --- |

(b)

säilitatakse kohaldatavad intressimäärad ja kõigepealt tuleb tagasi maksta liikmesriigile antavad uued laenud, välja arvatud artikli 1 lõikes 1 osutatud finantsabi;

| (c) | asjaomase liikmesriigi võlausaldajad annavad endast komisjonile teada kahe kuu jooksul alates asjaomase liikmesriigi õiguskaitse alla seadmist käsitleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas; nende võlausaldajate võlg, kes endast teada ei anna, kustutatakse; |
| --- | --- |

(c)

asjaomase liikmesriigi võlausaldajad annavad endast komisjonile teada kahe kuu jooksul alates asjaomase liikmesriigi õiguskaitse alla seadmist käsitleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas; nende võlausaldajate võlg, kes endast teada ei anna, kustutatakse;

| (d) | asjaomase liikmesriigi ametiasutused rakendavad artikli 6 lõikega 6 ette nähtud tehnilise abi raames soovitatud meetmeid ning esitavad komisjonile heakskiitmiseks taastamist ja võla tasumist käsitleva kava. |
| --- | --- |

(d)

asjaomase liikmesriigi ametiasutused rakendavad artikli 6 lõikega 6 ette nähtud tehnilise abi raames soovitatud meetmeid ning esitavad komisjonile heakskiitmiseks taastamist ja võla tasumist käsitleva kava.

3.
     
  Käesolevat artiklit kohaldatakse 2017. aastast.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1

1.   Liikmesriik on programmijärgse järelevalve all seni, kuni vähemalt 75 % ühelt või mitmelt teiselt liikmesriigilt, EFSM-lt, EFSF-lt või ESM-lt saadud finantsabist on tagasi maksmata.
  Nõukogu
  võib
  komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega pikendada
  programmijärgse järelevalve kestust.

1.   Liikmesriik on programmijärgse järelevalve all seni, kuni vähemalt 75 % ühelt või mitmelt teiselt liikmesriigilt, EFSM-lt, EFSF-lt või ESM-lt saadud finantsabist on tagasi maksmata.
  Komisjon
  võib
  otsustada
  programmijärgse järelevalve kestust
  pikendada
  .
  Nõukogu võib otsuse 10 päeva jooksul pärast selle vastuvõtmist kvalifitseeritud häälteenamusega tühistada.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 3

3.   Komisjon teeb koostöös EKPga programmijärgse järelevalve all olevasse liikmesriiki korrapäraseid kontrollkäikusid, et hinnata majandus-, fiskaal- ja finantsolukorda. Ta edastab kontrolli tulemused kord kuue kuu jooksul majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ette nähtud mis tahes allkomiteele ning hindab eelkõige, kas on vaja võtta täiendavaid meetmeid.

3.   Komisjon teeb koostöös EKPga programmijärgse järelevalve all olevasse liikmesriiki korrapäraseid kontrollkäikusid, et hinnata majandus-, fiskaal- ja finantsolukorda. Ta edastab kontrolli tulemused kord kuue kuu jooksul
  Euroopa Parlamendi pädevale komisjonile,
  majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ette nähtud mis tahes allkomiteele
  ja asjaomase liikmesriigi parlamendile
  ning hindab eelkõige, kas on vaja võtta täiendavaid meetmeid.

Euroopa Parlamendi pädev komisjon võib pakkuda asjaomasele liikmesriigile võimaluse osaleda arvamuste vahetuses, milles käsitletakse programmijärgses järelevalves tehtud edusamme.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 4

4.   Nõukogu võib
  komisjoni ettepaneku põhjal
  kvalifitseeritud häälteenamusega
  soovitada programmijärgse järelevalve all oleval liikmesriigil võtta parandusmeetmeid
  .

4.   
  Komisjon võib anda programmijärgse järelevalve all olevale liikmesriigile soovituse parandusmeetmeid võtta.
  Nõukogu võib
  soovituse 10 päeva jooksul pärast selle andmist
  kvalifitseeritud häälteenamusega
  tühistada
  .

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 4 a (uus)

4 a.
     
  Liikmesriigi parlament võib kutsuda komisjoni osalema arvamuste vahetuses, milles käsitletakse programmijärgset järelevalvet.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1

Artikli 2 lõikes 1, artiklis 3, artikli 6 lõigetes 2 ja 4 ning artikli 11 lõikes 4
  osutatud meetmete üle otsustamisel hääletavad ainult neid liikmesriike esindavad nõukogu liikmed, kelle rahaühik on euro, ning nõukogu ei võta arvesse asjaomast liikmesriiki esindava nõukogu liikme häält.

Käesolevas määruses
  osutatud meetmete üle otsustamisel hääletavad ainult neid liikmesriike esindavad nõukogu liikmed, kelle rahaühik on euro, ning nõukogu ei võta arvesse asjaomast liikmesriiki esindava nõukogu liikme häält.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13

Artikkel 13

Finantsabi ja laenud, mille puhul ei kohaldata artikleid 5 ja 6

Artiklite 5 ja 6 sätteid ei kohaldata ennetava finantsabi ning finantseerimisasutuste rekapitaliseerimiseks antavate laenude puhul.

välja jäetud

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 a (uus)

Artikkel 13 a

Euroopa Parlamendile teatamine

Nõukogu ja komisjon hoiavad Euroopa Parlamenti korrapäraselt käesoleva määruse kohaldamisega kursis.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 b (uus)

Artikkel 13 b

Üleminekusätted

Käesolevat määrust kohaldatakse nende liikmesriikide suhtes, kellele [käesoleva määruse jõustumise kuupäev] juba antakse programmilist abi.

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 c (uus)

Artikkel 13 c

Aruanne

Komisjon avaldab 1. jaanuariks 2014 ja seejärel iga viie aasta järel käesoleva määruse kohaldamise kohta aruande.

Aruandes hinnatakse muu hulgas

| (a) | määruse tulemuslikkust; |
| --- | --- |

(a)

määruse tulemuslikkust;

| (b) | edusamme, mida on Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt liikmesriikide majanduspoliitika tihedamal kooskõlastamisel ja nende majandusnäitajate püsival lähendamisel tehtud; |
| --- | --- |

(b)

edusamme, mida on Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt liikmesriikide majanduspoliitika tihedamal kooskõlastamisel ja nende majandusnäitajate püsival lähendamisel tehtud;

| (c) | määruse panust liidu majanduskasvu ja töökohtade strateegia saavutamisse; |
| --- | --- |

(c)

määruse panust liidu majanduskasvu ja töökohtade strateegia saavutamisse;

| (d) | määruse kohaldusala laiendamist euroala välistele liikmesriikidele, kel on või võivad euroalas finantsstabiilsuse tagamisel tõsised raskused tekkida. |
| --- | --- |

(d)

määruse kohaldusala laiendamist euroala välistele liikmesriikidele, kel on või võivad euroalas finantsstabiilsuse tagamisel tõsised raskused tekkida.

2.
     
  Vajaduse korral lisatakse lõikes 1 osutatud aruandele ettepanek käesoleva määruse muutmise kohta.

3.
     
  Lõikes 1 osutatud aruanne edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

---

(1)  Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0172/2012).

(2)  
  Vt kohtuasjad C-463/00 ja C-174/04.

(3)  

  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

(4)  

  ELT L 331, 15.12.2010, lk 48.

(5)  

  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/150 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/150

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012Esialgsete eelarvekavade seire ja hindamine ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamine ***I

P7_TA(2012)0243

Euroopa Parlamendi 13. juunil 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD)) (1)

2013/C 332 E/32

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 1 a (uus) |
| | (1 a) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 9 on sätestatud, et liit peab võtma oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

(1 a)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 9 on sätestatud, et liit peab võtma oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu paktiga, eelkõige 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1466/97 (eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta) ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta), mille eesmärk on tagada eelarvedistsipliin kogu liidus, on kehtestatud valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi vältimise ja kõrvaldamise raamistik.
  Seda raamistikku
  on veelgi tugevdatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrusega nr .../2011, millega muudetakse määrust
  (
  EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, ja määrusega (
  EL)
  nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ
  ) nr
  1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta
  . Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr
  .../2011 (eelarve järelevalve
  tõhusa
  jõustamise
  kohta
  euroalas
  ) on kehtestatud nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, tõhusad, ennetavad ja järkjärgulised finantssanktsioonide vormis jõustamismehhanismid. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu paktiga, eelkõige 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1466/97 (eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta) ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta), mille eesmärk on tagada eelarvedistsipliin kogu liidus, on kehtestatud valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi vältimise ja kõrvaldamise raamistik.
  Seda raamistikku
  on veelgi tugevdatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrusega nr .../2011, millega muudetakse määrust
  (
  EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, ja määrusega (
  EL)
  nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ
  ) nr
  1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta
  . Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr
  .../2011 (eelarve järelevalve
  tõhusa
  jõustamise
  kohta
  euroalas
  ) on kehtestatud nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, tõhusad, ennetavad ja järkjärgulised finantssanktsioonide vormis jõustamismehhanismid.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu paktiga, eelkõige 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1466/97 (eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta) ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta), mille eesmärk on tagada eelarvedistsipliin kogu liidus, on kehtestatud valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi vältimise ja kõrvaldamise raamistik.
  Määrusi (EÜ) nr 1466/97 ja (EÜ) nr 1467/97
  on
  muudetud ning stabiilsuse ja kasvu pakti
  veelgi tugevdatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrustega
  (EL)
  nr 1175/2011 (2) ja (EL
  ) nr
  1177/2011 (3)

  . Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr
  1173/2011 (eelarvejärelevalve
  tõhusa
  rakendamise
  kohta
  euroalal
  ) on kehtestatud nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro (4), tõhusad, ennetavad ja järkjärgulised finantssanktsioonide vormis sunnimehhanismid.
  Lisaks on määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 2-a kehtestatud elemendid, mis moodustavad majanduspoliitika kooskõlastamise Euroopa poolaasta. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu paktiga, eelkõige 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1466/97 (eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta) ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta), mille eesmärk on tagada eelarvedistsipliin kogu liidus, on kehtestatud valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi vältimise ja kõrvaldamise raamistik.
  Määrusi (EÜ) nr 1466/97 ja (EÜ) nr 1467/97
  on
  muudetud ning stabiilsuse ja kasvu pakti
  veelgi tugevdatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrustega
  (EL)
  nr 1175/2011 (2) ja (EL
  ) nr
  1177/2011 (3)

  . Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr
  1173/2011 (eelarvejärelevalve
  tõhusa
  rakendamise
  kohta
  euroalal
  ) on kehtestatud nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro (4), tõhusad, ennetavad ja järkjärgulised finantssanktsioonide vormis sunnimehhanismid.
  Lisaks on määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 2-a kehtestatud elemendid, mis moodustavad majanduspoliitika kooskõlastamise Euroopa poolaasta.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| (2 a) | Määruse (EÜ) nr 1466/97 kohaselt hõlmab Euroopa poolaasta liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste (majanduspoliitika üldsuunised) sõnastamist ja rakendamise järelevalvet vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 121 lõikele 2; tööhõivesuuniste sõnastamist ning rakendamise järelevalvet, mida liikmesriigid võtavad arvesse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 148 lõikele 2 (tööhõivesuunised); käesoleva määruse alusel liikmesriikide stabiilsus- või lähenemisprogrammide esitamist ja hindamist; liikmesriikide riiklike reformikavade esitamist ja hindamist, mis toetavad ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiat ning on koostatud vastavalt üldistele majandussuunistele, tööhõivesuunistele ning vastavalt komisjoni ja Euroopa Ülemkogu poolt liikmesriikidele iga-aastase järelevalvetsükli alguses esitatud üldsuunistele; järelevalvet makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamiseks ja korrigeerimiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrusele (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (5). |
| --- | --- |

(2 a)

Määruse (EÜ) nr 1466/97 kohaselt hõlmab Euroopa poolaasta liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste (majanduspoliitika üldsuunised) sõnastamist ja rakendamise järelevalvet vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 121 lõikele 2; tööhõivesuuniste sõnastamist ning rakendamise järelevalvet, mida liikmesriigid võtavad arvesse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 148 lõikele 2 (tööhõivesuunised); käesoleva määruse alusel liikmesriikide stabiilsus- või lähenemisprogrammide esitamist ja hindamist; liikmesriikide riiklike reformikavade esitamist ja hindamist, mis toetavad ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiat ning on koostatud vastavalt üldistele majandussuunistele, tööhõivesuunistele ning vastavalt komisjoni ja Euroopa Ülemkogu poolt liikmesriikidele iga-aastase järelevalvetsükli alguses esitatud üldsuunistele; järelevalvet makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamiseks ja korrigeerimiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrusele (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (5).

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| (3) | Stabiilsuse ja kasvu pakti muudatustega suurendatakse juhiseid ja nende liikmesriikide puhul, kelle rahaühik on euro,
  ka stiimuleid konservatiivse eelarvepoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks
  , ning välditakse ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki. Nende sätetega on ELi tasandil loodud tugevam liikmesriikide majanduspoliitika järelevalve raamistik. |
| --- | --- |

(3)

Stabiilsuse ja kasvu pakti muudatustega suurendatakse juhiseid ja nende liikmesriikide puhul, kelle rahaühik on euro,
  ka stiimuleid konservatiivse eelarvepoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks
  , ning välditakse ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki. Nende sätetega on ELi tasandil loodud tugevam liikmesriikide majanduspoliitika järelevalve raamistik.

| (3) | Stabiilsuse ja kasvu pakti muudatustega suurendatakse juhiseid ja nende liikmesriikide puhul, kelle rahaühik on euro,
  tugevdatud ja automaatsemaid sanktsioone juhuks, kui konservatiivset eelarvepoliitikat ei järgita
  , ning välditakse ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki. Nende sätetega on ELi tasandil loodud tugevam liikmesriikide majanduspoliitika järelevalve raamistik,
  kuid vaja on paremini kooskõlastatud majanduspoliitikat ja nõuete täitmise stiimuleid
  . |
| --- | --- |

(3)

Stabiilsuse ja kasvu pakti muudatustega suurendatakse juhiseid ja nende liikmesriikide puhul, kelle rahaühik on euro,
  tugevdatud ja automaatsemaid sanktsioone juhuks, kui konservatiivset eelarvepoliitikat ei järgita
  , ning välditakse ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki. Nende sätetega on ELi tasandil loodud tugevam liikmesriikide majanduspoliitika järelevalve raamistik,
  kuid vaja on paremini kooskõlastatud majanduspoliitikat ja nõuete täitmise stiimuleid
  .

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| (3 a) | Läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis võimaldab tugevdada hindade stabiilsuse ja tugeva jätkusuutliku majanduskasvu tingimusi, mille aluseks on finantsstabiilsus, toetades seeläbi liidu jätkusuutliku majandusarengu ja tööhõive eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(3 a)

Läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis võimaldab tugevdada hindade stabiilsuse ja tugeva jätkusuutliku majanduskasvu tingimusi, mille aluseks on finantsstabiilsus, toetades seeläbi liidu jätkusuutliku majandusarengu ja tööhõive eesmärkide saavutamist.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 b (uus)

| (3 b) | Euroopa Ülemkogu võttis oma 17. juuni 2010. aasta kohtumisel vastu uue tööhõive ja majanduskasvu strateegia, et liit saaks kriisist tugevamana välja tulla ning suunata oma majandus aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu teele, millega kaasneks tööhõive, tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase. Liidu majanduskasvu ja tööhõive strateegia hõlmab ka vaesuse vähendamise, hariduse, innovatsiooni ja keskkonnakaitse valdkonna eesmärke. |
| --- | --- |

(3 b)

Euroopa Ülemkogu võttis oma 17. juuni 2010. aasta kohtumisel vastu uue tööhõive ja majanduskasvu strateegia, et liit saaks kriisist tugevamana välja tulla ning suunata oma majandus aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu teele, millega kaasneks tööhõive, tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase. Liidu majanduskasvu ja tööhõive strateegia hõlmab ka vaesuse vähendamise, hariduse, innovatsiooni ja keskkonnakaitse valdkonna eesmärke.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 c (uus)

| (3 c) | Nõuetekohast tähelepanu tuleks pöörata liidu tööhõive ja majanduskasvu strateegiale ning sellele, kuidas liikmesriigid seda oma riiklike reformiprogrammide kaudu rakendavad. |
| --- | --- |

(3 c)

Nõuetekohast tähelepanu tuleks pöörata liidu tööhõive ja majanduskasvu strateegiale ning sellele, kuidas liikmesriigid seda oma riiklike reformiprogrammide kaudu rakendavad.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| (4) | Aluslepingu kohaselt võib majandus- ja rahaliidu nõuetekohase toimimise tagamiseks võtta euroalas erimeetmeid, mis lähevad kaugemale kõigi liikmesriikide suhtes kohaldatavatest sätetest. |
| --- | --- |

(4)

Aluslepingu kohaselt võib majandus- ja rahaliidu nõuetekohase toimimise tagamiseks võtta euroalas erimeetmeid, mis lähevad kaugemale kõigi liikmesriikide suhtes kohaldatavatest sätetest.

| (4) | ELi toimimise lepingu kohaselt võib majandus- ja rahaliidu nõuetekohase toimimise tagamiseks
  ja seda ohustava liikmesriikide poliitika vältimiseks
  võtta euroalas erimeetmeid, mis lähevad kaugemale kõigi liikmesriikide suhtes kohaldatavatest sätetest.
  Kui see on asjakohane ja vajalik, tuleks aktiivsemalt kasutada ELi toimimise lepingu artiklis 136 toodud erimeetmeid, loomaks vajalikke tingimusi põhjaliku ja paindlikuma integratsiooni jaoks, millega peaks kaasnema majandus- ja rahaliidu tõhustatud demokraatlik õiguspärasus. |
| --- | --- |

(4)

ELi toimimise lepingu kohaselt võib majandus- ja rahaliidu nõuetekohase toimimise tagamiseks
  ja seda ohustava liikmesriikide poliitika vältimiseks
  võtta euroalas erimeetmeid, mis lähevad kaugemale kõigi liikmesriikide suhtes kohaldatavatest sätetest.
  Kui see on asjakohane ja vajalik, tuleks aktiivsemalt kasutada ELi toimimise lepingu artiklis 136 toodud erimeetmeid, loomaks vajalikke tingimusi põhjaliku ja paindlikuma integratsiooni jaoks, millega peaks kaasnema majandus- ja rahaliidu tõhustatud demokraatlik õiguspärasus.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| (4 a) | Riigi rahanduse usaldusväärsus ja tasakaalustatud eelarve on majandus- ja finantsstabiilsuse eeltingimuseks, nagu on selgelt osutanud riigivõlakriis, rõhutades vajadust tugeva eelarveraamistiku järele. Lisaks sellele toonitavad majanduse seiskumisega kaasnevad puudujäägid vajadust reformide, mitte suuremate kulutuste järele. |
| --- | --- |

(4 a)

Riigi rahanduse usaldusväärsus ja tasakaalustatud eelarve on majandus- ja finantsstabiilsuse eeltingimuseks, nagu on selgelt osutanud riigivõlakriis, rõhutades vajadust tugeva eelarveraamistiku järele. Lisaks sellele toonitavad majanduse seiskumisega kaasnevad puudujäägid vajadust reformide, mitte suuremate kulutuste järele.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 b (uus)

| (4 b) | Liikmesriigid peaksid hoiduma mis tahes meetmetest, mis võivad ohustada liidu eesmärkide saavutamist majandus- ja rahaliidu raames, eelkõige võlgade kogunemisest väljaspool valitsemissektori arvepidamist. |
| --- | --- |

(4 b)

Liikmesriigid peaksid hoiduma mis tahes meetmetest, mis võivad ohustada liidu eesmärkide saavutamist majandus- ja rahaliidu raames, eelkõige võlgade kogunemisest väljaspool valitsemissektori arvepidamist.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| (5) | Riigi rahanduse seisundi tugevdamist tuleks alustada kavandamisetapis ning suured vead tuleks tuvastada võimalikult varakult. Liikmesriigid ei saaks kasu mitte ainult juhtpõhimõtete ja eelarve-eesmärkide kehtestamisest, vaid ka eelarvepoliitika ühtsest seirest. |
| --- | --- |

(5)

Riigi rahanduse seisundi tugevdamist tuleks alustada kavandamisetapis ning suured vead tuleks tuvastada võimalikult varakult. Liikmesriigid ei saaks kasu mitte ainult juhtpõhimõtete ja eelarve-eesmärkide kehtestamisest, vaid ka eelarvepoliitika ühtsest seirest.

| (5) | Riigi rahanduse seisundi tugevdamist
  ja majanduspoliitika kooskõlastamist
  tuleks alustada kavandamisetapis ning suured vead tuleks tuvastada võimalikult varakult. Liikmesriigid ei saaks kasu mitte ainult juhtpõhimõtete ja eelarve-eesmärkide kehtestamisest, vaid ka
  eelarve- ja makromajandusliku poliitika ning riigivõlakirjade emiteerimise
  ühtsest seirest.
  Riigivõlakirjade emissiooni kooskõlastatumaks kavandamiseks on vaja, et liikmesriigid annaksid oma võlakirjade emiteerimise kavadest eelnevalt teada. |
| --- | --- |

(5)

Riigi rahanduse seisundi tugevdamist
  ja majanduspoliitika kooskõlastamist
  tuleks alustada kavandamisetapis ning suured vead tuleks tuvastada võimalikult varakult. Liikmesriigid ei saaks kasu mitte ainult juhtpõhimõtete ja eelarve-eesmärkide kehtestamisest, vaid ka
  eelarve- ja makromajandusliku poliitika ning riigivõlakirjade emiteerimise
  ühtsest seirest.
  Riigivõlakirjade emissiooni kooskõlastatumaks kavandamiseks on vaja, et liikmesriigid annaksid oma võlakirjade emiteerimise kavadest eelnevalt teada.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| (5 a) | Käesoleva määruse eesmärk on kehtestada liikmesriikide eelarve- ja majanduspoliitika kooskõlastamise ja järelevalve täiendavad Euroopa mehhanismid. Sellegipoolest tuleks jääda ettevaatlikuks ning seetõttu ei tohiks avalikustada ühtegi liikmesriikide võlakirjade emiteerimise kavade, varasemate võlakirjade uuendamise ega muude asjakohaste toimingutega seotud asjaolu ning neid tuleks kasutada ainult sisemiseks kooskõlastamiseks. See tuleneb ohust, millesse liikmesriik võib sattuda, kui ta oma rahastamisvajadustest finantsturgudele eelnevalt teada annab. |
| --- | --- |

(5 a)

Käesoleva määruse eesmärk on kehtestada liikmesriikide eelarve- ja majanduspoliitika kooskõlastamise ja järelevalve täiendavad Euroopa mehhanismid. Sellegipoolest tuleks jääda ettevaatlikuks ning seetõttu ei tohiks avalikustada ühtegi liikmesriikide võlakirjade emiteerimise kavade, varasemate võlakirjade uuendamise ega muude asjakohaste toimingutega seotud asjaolu ning neid tuleks kasutada ainult sisemiseks kooskõlastamiseks. See tuleneb ohust, millesse liikmesriik võib sattuda, kui ta oma rahastamisvajadustest finantsturgudele eelnevalt teada annab.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| (6) | Eelarve ühise ajakava kehtestamine liikmesriikide puhul, kelle rahaühik on euro, aitaks paremini ühtlustada liikmesriikide eelarve koostamise peamisi etappe, suurendades seega Euroopa poolaasta tulemuslikkust eelarvepoliitika koordineerimisel. Eelarve ühise ajakava kehtestamine peaks looma sünergiat, lihtsustades nende liikmesriikide poliitika koordineerimist, kelle rahaühik on euro, ja tagama, et
  nõukogu ja komisjoni
  soovitusi võetakse eelarve vastuvõtmise siseriiklikus protsessis asjakohaselt arvesse. |
| --- | --- |

(6)

Eelarve ühise ajakava kehtestamine liikmesriikide puhul, kelle rahaühik on euro, aitaks paremini ühtlustada liikmesriikide eelarve koostamise peamisi etappe, suurendades seega Euroopa poolaasta tulemuslikkust eelarvepoliitika koordineerimisel. Eelarve ühise ajakava kehtestamine peaks looma sünergiat, lihtsustades nende liikmesriikide poliitika koordineerimist, kelle rahaühik on euro, ja tagama, et
  nõukogu ja komisjoni
  soovitusi võetakse eelarve vastuvõtmise siseriiklikus protsessis asjakohaselt arvesse.

| (6) | Eelarve ühise ajakava kehtestamine liikmesriikide puhul, kelle rahaühik on euro, aitaks paremini ühtlustada liikmesriikide eelarve koostamise peamisi etappe, suurendades seega Euroopa poolaasta tulemuslikkust
  majandus- ja
  eelarvepoliitika koordineerimisel. Eelarve ühise ajakava kehtestamine peaks suurendama sünergiat, lihtsustades nende liikmesriikide poliitika koordineerimist, kelle rahaühik on euro, ja tagama, et
  riigipõhiseid
  soovitusi
  ja riiklikke reformiprogramme ning stabiilsus- ja lähenemisprogramme ja makromajandusliku tasakaalustamatuse analüüsil põhinevaid soovitusi
  võetakse eelarve vastuvõtmise siseriiklikus protsessis asjakohaselt arvesse. |
| --- | --- |

(6)

Eelarve ühise ajakava kehtestamine liikmesriikide puhul, kelle rahaühik on euro, aitaks paremini ühtlustada liikmesriikide eelarve koostamise peamisi etappe, suurendades seega Euroopa poolaasta tulemuslikkust
  majandus- ja
  eelarvepoliitika koordineerimisel. Eelarve ühise ajakava kehtestamine peaks suurendama sünergiat, lihtsustades nende liikmesriikide poliitika koordineerimist, kelle rahaühik on euro, ja tagama, et
  riigipõhiseid
  soovitusi
  ja riiklikke reformiprogramme ning stabiilsus- ja lähenemisprogramme ja makromajandusliku tasakaalustamatuse analüüsil põhinevaid soovitusi
  võetakse eelarve vastuvõtmise siseriiklikus protsessis asjakohaselt arvesse.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| (6 a) | Oluline on, et eelarvekava ühine ajakava oleks kooskõlas liikmesriikide eelarve ajakavadega. Kui see nii ei ole, siis tekib oht, et komisjoni arvamusel esialgse eelarvekava kohta puudub antud liikmesriigi parlamendis demokraatlik legitiimsus. |
| --- | --- |

(6 a)

Oluline on, et eelarvekava ühine ajakava oleks kooskõlas liikmesriikide eelarve ajakavadega. Kui see nii ei ole, siis tekib oht, et komisjoni arvamusel esialgse eelarvekava kohta puudub antud liikmesriigi parlamendis demokraatlik legitiimsus.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 b (uus)

| (6 b) | Kui eelarvet ei ole 31. detsembriks vastu võetud, nagu käesoleva määrusega on ette nähtud, tuleks kehtestada algava eelarveaasta pöördmenetlus, et tagada valitsuse võime täita oma olulisi ülesandeid. |
| --- | --- |

(6 b)

Kui eelarvet ei ole 31. detsembriks vastu võetud, nagu käesoleva määrusega on ette nähtud, tuleks kehtestada algava eelarveaasta pöördmenetlus, et tagada valitsuse võime täita oma olulisi ülesandeid.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| (7) | Kindlad tõendid osutavad, et
  eeskirjadel põhinev eelarveraamistik
  on tõhus
  vahend usaldusväärse ja jätkusuutliku eelarvepoliitika tagamisel. Liidu tasandil seatud eelarve-eesmärkidega kooskõlas olevate siseriiklike eelarve-eeskirjade kehtestamine on esmatähtis stabiilsuse ja kasvu pakti sätete täitmise tagamiseks. Eelkõige peaksid liikmesriigid kehtestama
  struktuurselt tasakaalus eelarvet käsitlevad eeskirjad, millega võetakse siseriiklikusse õigusesse üle liidu eelarveraamistiku peamised põhimõtted
  .
  Kõnealuseks ülevõtmiseks tuleks eelistatavalt põhiseaduses sätestada siduvad eeskirjad, millega tagatakse liikmesriigi ametiasutuste suurim pühendumus stabiilsuse ja kasvu pakti sätete täitmisel. |
| --- | --- |

(7)

Kindlad tõendid osutavad, et
  eeskirjadel põhinev eelarveraamistik
  on tõhus
  vahend usaldusväärse ja jätkusuutliku eelarvepoliitika tagamisel. Liidu tasandil seatud eelarve-eesmärkidega kooskõlas olevate siseriiklike eelarve-eeskirjade kehtestamine on esmatähtis stabiilsuse ja kasvu pakti sätete täitmise tagamiseks. Eelkõige peaksid liikmesriigid kehtestama
  struktuurselt tasakaalus eelarvet käsitlevad eeskirjad, millega võetakse siseriiklikusse õigusesse üle liidu eelarveraamistiku peamised põhimõtted
  .
  Kõnealuseks ülevõtmiseks tuleks eelistatavalt põhiseaduses sätestada siduvad eeskirjad, millega tagatakse liikmesriigi ametiasutuste suurim pühendumus stabiilsuse ja kasvu pakti sätete täitmisel.

| (7) | Tõhus
  eeskirjadel põhinev eelarveraamistik
  võib olla tähtis
  vahend usaldusväärse ja jätkusuutliku eelarvepoliitika tagamisel. Liidu tasandil seatud
  majandus- ja
  eelarve-eesmärkidega kooskõlas olevate siseriiklike eelarve-eeskirjade kehtestamine
  , mis sisaldavad eriolukorra ja tõsise majanduslanguse määratlust, peaks olema esmatähtis stabiilsuse ja kasvu pakti sätete
  jätkusuutliku
  täitmise tagamiseks. Eelkõige peaksid liikmesriigid kehtestama
  mehhanismi, mida rakendatakse märgatava kõrvalekaldumise korral keskpika perioodi eelarve-eesmärgist või selle saavutamist käsitlevast kohandamiskavast, et tagada õigeaegne tagasipöördumine keskpika perioodi eesmärgi juurde. Oluline on, et sellised eeskirjad hõlmavad kogu valitsemissektorit ning on siduvad või on nende täielik järgimine kogu riikliku eelarvemenetluse jooksul muul viisil tagatud. |
| --- | --- |

(7)

Tõhus
  eeskirjadel põhinev eelarveraamistik
  võib olla tähtis
  vahend usaldusväärse ja jätkusuutliku eelarvepoliitika tagamisel. Liidu tasandil seatud
  majandus- ja
  eelarve-eesmärkidega kooskõlas olevate siseriiklike eelarve-eeskirjade kehtestamine
  , mis sisaldavad eriolukorra ja tõsise majanduslanguse määratlust, peaks olema esmatähtis stabiilsuse ja kasvu pakti sätete
  jätkusuutliku
  täitmise tagamiseks. Eelkõige peaksid liikmesriigid kehtestama
  mehhanismi, mida rakendatakse märgatava kõrvalekaldumise korral keskpika perioodi eelarve-eesmärgist või selle saavutamist käsitlevast kohandamiskavast, et tagada õigeaegne tagasipöördumine keskpika perioodi eesmärgi juurde. Oluline on, et sellised eeskirjad hõlmavad kogu valitsemissektorit ning on siduvad või on nende täielik järgimine kogu riikliku eelarvemenetluse jooksul muul viisil tagatud.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| (7 a) | Liikmesriikide võlakoormuse ulatus liidus on olulisim probleem, millega peaks tegelema, et taastada majanduses nii lühi- kui ka pikaajaliselt stabiilne ja paindlik kasvutrend. Möödub märkimisväärne ajavahemik, enne kui liikmesriikide keskmine võlatase langeb taas stabiilsuse ja kasvu paktis määratud 60 %-ni. Keskpika perioodi eelarve-eesmärkide täitmine on siin põhiline eeltingimus, kuna nendest kõrvale kaldumine võib esile kutsuda intressimäärade hüppelise tõusu ja seeläbi ohustada majanduse kasvu ja taastumist. |
| --- | --- |

(7 a)

Liikmesriikide võlakoormuse ulatus liidus on olulisim probleem, millega peaks tegelema, et taastada majanduses nii lühi- kui ka pikaajaliselt stabiilne ja paindlik kasvutrend. Möödub märkimisväärne ajavahemik, enne kui liikmesriikide keskmine võlatase langeb taas stabiilsuse ja kasvu paktis määratud 60 %-ni. Keskpika perioodi eelarve-eesmärkide täitmine on siin põhiline eeltingimus, kuna nendest kõrvale kaldumine võib esile kutsuda intressimäärade hüppelise tõusu ja seeläbi ohustada majanduse kasvu ja taastumist.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| (8) | Kallutatud ja ebarealistlikud makromajanduslikud ja eelarveprognoosid võivad märkimisväärselt piirata eelarve planeerimise tulemuslikkust ja seetõttu pärssida eelarvedistsipliinist kinnipidamist. Kallutamata ja realistlikke makromajanduslikke prognoose võib saada sõltumatutelt asutustelt. |
| --- | --- |

(8)

Kallutatud ja ebarealistlikud makromajanduslikud ja eelarveprognoosid võivad märkimisväärselt piirata eelarve planeerimise tulemuslikkust ja seetõttu pärssida eelarvedistsipliinist kinnipidamist. Kallutamata ja realistlikke makromajanduslikke prognoose võib saada sõltumatutelt asutustelt.

| (8) | Kallutatud ja ebarealistlikud makromajanduslikud ja eelarveprognoosid võivad märkimisväärselt piirata eelarve planeerimise tulemuslikkust ja seetõttu pärssida eelarvedistsipliinist kinnipidamist.
  Sõltumatud ja tehniliselt pädevad asutused, kes on oma tööülesannete täitmisel liikmesriigi eelarveasutustest sõltumatud ja täidavad I lisas loetletud miinimumnõudeid, võivad anda kallutamata ja realistlikke makromajanduslikke prognoose, kui on tagatud nende prognooside võrreldavus ja järjekindlus. |
| --- | --- |

(8)

Kallutatud ja ebarealistlikud makromajanduslikud ja eelarveprognoosid võivad märkimisväärselt piirata eelarve planeerimise tulemuslikkust ja seetõttu pärssida eelarvedistsipliinist kinnipidamist.
  Sõltumatud ja tehniliselt pädevad asutused, kes on oma tööülesannete täitmisel liikmesriigi eelarveasutustest sõltumatud ja täidavad I lisas loetletud miinimumnõudeid, võivad anda kallutamata ja realistlikke makromajanduslikke prognoose, kui on tagatud nende prognooside võrreldavus ja järjekindlus.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| (9) | Järk-järgult tugevdatav järelevalve täiendaks kehtivaid stabiilsuse ja kasvu pakti sätteid ning tõhustaks
  nende liikmesriikide eelarvedistsipliini
  järelevalvet, kelle rahaühik on euro. Järk-järgult tugevdatav seiremenetlus peaks aitama saavutada paremaid
  eelarvetulemusi
  ja seega tooma kasu kõigile liikmesriikidele, kelle rahaühik on euro. Järk-järgult tugevdatava menetluse raames on tõhusam seire kasulik eelkõige liikmesriikidele, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. |
| --- | --- |

(9)

Järk-järgult tugevdatav järelevalve täiendaks kehtivaid stabiilsuse ja kasvu pakti sätteid ning tõhustaks
  nende liikmesriikide eelarvedistsipliini
  järelevalvet, kelle rahaühik on euro. Järk-järgult tugevdatav seiremenetlus peaks aitama saavutada paremaid
  eelarvetulemusi
  ja seega tooma kasu kõigile liikmesriikidele, kelle rahaühik on euro. Järk-järgult tugevdatava menetluse raames on tõhusam seire kasulik eelkõige liikmesriikidele, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust.

| (9) | Järk-järgult tugevdatav järelevalve
  ja kooskõlastamine kujundaks paremini välja majanduspoliitika kooskõlastamise Euroopa poolaasta,
  täiendaks kehtivaid stabiilsuse ja kasvu pakti sätteid ning tõhustaks
  eelarve ja makrorahandusliku usaldusväärsuse ning majandusliku lähenemise
  järelevalvet
  nendes liikmesriikides
  , kelle rahaühik on euro. Järk-järgult tugevdatav seiremenetlus peaks
  liigset bürokraatiat tekitamata
  aitama saavutada paremaid
  eelarve-
  ja
  majandustulemusi ja
  seega tooma kasu kõigile liikmesriikidele, kelle rahaühik on euro. Järk-järgult tugevdatava menetluse raames on tõhusam seire kasulik eelkõige liikmesriikidele, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. |
| --- | --- |

(9)

Järk-järgult tugevdatav järelevalve
  ja kooskõlastamine kujundaks paremini välja majanduspoliitika kooskõlastamise Euroopa poolaasta,
  täiendaks kehtivaid stabiilsuse ja kasvu pakti sätteid ning tõhustaks
  eelarve ja makrorahandusliku usaldusväärsuse ning majandusliku lähenemise
  järelevalvet
  nendes liikmesriikides
  , kelle rahaühik on euro. Järk-järgult tugevdatav seiremenetlus peaks
  liigset bürokraatiat tekitamata
  aitama saavutada paremaid
  eelarve-
  ja
  majandustulemusi ja
  seega tooma kasu kõigile liikmesriikidele, kelle rahaühik on euro. Järk-järgult tugevdatava menetluse raames on tõhusam seire kasulik eelkõige liikmesriikidele, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| (10) | Nagu osutas riigivõlakriis ja eelkõige vajadus kehtestada ühised finantssüsteemi kaitsemehhanismid, mõjutab
  nende liikmesriikide
  eelarvepoliitika
  , kelle rahaühik on euro, ka
  teisi
  euroala
  liikmesriike
  . Enne eelarvepoliitika mis tahes sellise ulatusliku reformikava vastuvõtmist, mis võib mõjutada teisi liikmesriike, peaks iga liikmesriik, kelle rahaühik on euro, konsulteerima komisjoniga ja liikmesriikidega, kelle rahaühik on euro, nii et oleks võimalik hinnata võimalikku mõju kogu euroalale. Liikmesriigid peaksid käsitama oma
  eelarvekavasid
  ühise huvi küsimusena ja esitama need komisjonile hindamiseks enne seda, kui kavad muudetakse siduvaks. Komisjonil peaks olema võimalus võtta
  vajaduse korral
  vastu arvamus esialgse eelarvekava kohta, mida liikmesriik ja eelkõige eelarveasutused peaksid eelarveseaduse vastuvõtmise protsessi käigus arvesse võtma. Selline arvamus tagaks, et liidu poliitikaalaseid juhiseid võetakse liikmesriikide eelarvete koostamisel nõuetekohaselt arvesse. Eelkõige peaks kõnealune arvamus hõlmama hinnangut selle kohta, kas eelarvekavas võetakse või ei võeta nõuetekohaselt arvesse Euroopa poolaasta raames eelarve valdkonnas antud soovitusi. Komisjon peaks olema valmis taotluse korral esitama kõnealuse arvamuse asjaomase liikmesriigi parlamendile. Seda, mil määral on kõnealust arvamust järgitud, tuleks võtta arvesse hinnangus selle kohta, kas ja millal on tingimused täidetud, mille alusel tehakse otsus selle kohta, kas asjaomase liikmesriigi suhtes algatatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, kusjuures komisjoni antud juhiste eiramist tuleks käsitada raskendava asjaoluna. Eelarvekavade kohta komisjoni koostatud üldhinnangu alusel
  peaks
  eurorühm pidama arutelu euroala eelarveseisundi ja -väljavaadete üle. |
| --- | --- |

(10)

Nagu osutas riigivõlakriis ja eelkõige vajadus kehtestada ühised finantssüsteemi kaitsemehhanismid, mõjutab
  nende liikmesriikide
  eelarvepoliitika
  , kelle rahaühik on euro, ka
  teisi
  euroala
  liikmesriike
  . Enne eelarvepoliitika mis tahes sellise ulatusliku reformikava vastuvõtmist, mis võib mõjutada teisi liikmesriike, peaks iga liikmesriik, kelle rahaühik on euro, konsulteerima komisjoniga ja liikmesriikidega, kelle rahaühik on euro, nii et oleks võimalik hinnata võimalikku mõju kogu euroalale. Liikmesriigid peaksid käsitama oma
  eelarvekavasid
  ühise huvi küsimusena ja esitama need komisjonile hindamiseks enne seda, kui kavad muudetakse siduvaks. Komisjonil peaks olema võimalus võtta
  vajaduse korral
  vastu arvamus esialgse eelarvekava kohta, mida liikmesriik ja eelkõige eelarveasutused peaksid eelarveseaduse vastuvõtmise protsessi käigus arvesse võtma. Selline arvamus tagaks, et liidu poliitikaalaseid juhiseid võetakse liikmesriikide eelarvete koostamisel nõuetekohaselt arvesse. Eelkõige peaks kõnealune arvamus hõlmama hinnangut selle kohta, kas eelarvekavas võetakse või ei võeta nõuetekohaselt arvesse Euroopa poolaasta raames eelarve valdkonnas antud soovitusi. Komisjon peaks olema valmis taotluse korral esitama kõnealuse arvamuse asjaomase liikmesriigi parlamendile. Seda, mil määral on kõnealust arvamust järgitud, tuleks võtta arvesse hinnangus selle kohta, kas ja millal on tingimused täidetud, mille alusel tehakse otsus selle kohta, kas asjaomase liikmesriigi suhtes algatatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, kusjuures komisjoni antud juhiste eiramist tuleks käsitada raskendava asjaoluna. Eelarvekavade kohta komisjoni koostatud üldhinnangu alusel
  peaks
  eurorühm pidama arutelu euroala eelarveseisundi ja -väljavaadete üle.

| (10) | Nende liikmesriikide
  eelarve- ja makromajanduslik poliitika
  , kelle rahaühik on euro,
  tekitab ülekanduvat mõju nii neile endile kui
  ka
  teistele riikidele. Ülekanduv mõju tuleks seega tuvastada ja käsitleda seda nii riigipõhise järelevalvemenetluse raames kui ka eelarveseisundi üldisel hindamisel ja
  euroala
  kui terviku väljavaadetes
  .
  Hindamisel tuleks riigipõhiselt kindlaks teha liikmesriigi erasektori või teiste liikmesriikide tekitatud võimalik kahjulik ülekanduv mõju liikmesriigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Riigivõlakriis on näidanud ka seda, et riigivõlg, finantsstabiilsus ja panga maksevõime on omavahel tihedalt seotud.
  Enne
  majandus- ja
  eelarvepoliitika mis tahes sellise ulatusliku reformikava vastuvõtmist, mis võib mõjutada teisi liikmesriike, peaks iga liikmesriik, kelle rahaühik on euro, konsulteerima komisjoniga ja liikmesriikidega, kelle rahaühik on euro, nii et oleks võimalik hinnata võimalikku mõju kogu euroalale. Liikmesriigid peaksid käsitama oma
  eelarve- ja majanduskavasid
  ühise huvi küsimusena ja esitama need komisjonile hindamiseks enne seda, kui kavad muudetakse siduvaks. Komisjonil peaks olema võimalus võtta
  nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt 15. novembril
  vastu arvamus esialgse eelarvekava kohta, mida liikmesriik ja eelkõige eelarveasutused peaksid eelarveseaduse vastuvõtmise protsessi käigus arvesse võtma. Selline arvamus tagaks, et liidu poliitikaalaseid juhiseid võetakse
  majanduse ja eelarve valdkonnas
  liikmesriikide eelarvete koostamisel nõuetekohaselt arvesse. Eelkõige peaks kõnealune arvamus hõlmama hinnangut selle kohta, kas eelarvekavas võetakse või ei võeta nõuetekohaselt arvesse Euroopa poolaasta raames
  majanduse ja
  eelarve valdkonnas antud soovitusi
  (riigipõhised poliitilised soovitused)
  .
  Samas kontekstis peaks
  komisjon
  tagama, et liikmesriikide reformiprogrammide raames võetud kohustusi, majanduspartnerluse programmide raames võetud kohustusi ning nõukogu makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames antud soovitusi võetaks riigieelarve eelnõus asjakohaselt arvesse.
  Komisjon peaks olema valmis taotluse korral esitama kõnealuse arvamuse asjaomase liikmesriigi parlamendile. Seda, mil määral on kõnealust arvamust järgitud, tuleks võtta arvesse hinnangus selle kohta, kas ja millal on tingimused täidetud, mille alusel tehakse otsus selle kohta, kas asjaomase liikmesriigi suhtes algatatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, kusjuures komisjoni varakult antud juhiste eiramist tuleks käsitada raskendava asjaoluna. Eelarvekavade kohta komisjoni koostatud üldhinnangu alusel
  peaksid
  eurorühm
  ja Euroopa Parlament
  pidama arutelu euroala eelarveseisundi ja -väljavaadete üle. |
| --- | --- |

(10)

Nende liikmesriikide
  eelarve- ja makromajanduslik poliitika
  , kelle rahaühik on euro,
  tekitab ülekanduvat mõju nii neile endile kui
  ka
  teistele riikidele. Ülekanduv mõju tuleks seega tuvastada ja käsitleda seda nii riigipõhise järelevalvemenetluse raames kui ka eelarveseisundi üldisel hindamisel ja
  euroala
  kui terviku väljavaadetes
  .
  Hindamisel tuleks riigipõhiselt kindlaks teha liikmesriigi erasektori või teiste liikmesriikide tekitatud võimalik kahjulik ülekanduv mõju liikmesriigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Riigivõlakriis on näidanud ka seda, et riigivõlg, finantsstabiilsus ja panga maksevõime on omavahel tihedalt seotud.
  Enne
  majandus- ja
  eelarvepoliitika mis tahes sellise ulatusliku reformikava vastuvõtmist, mis võib mõjutada teisi liikmesriike, peaks iga liikmesriik, kelle rahaühik on euro, konsulteerima komisjoniga ja liikmesriikidega, kelle rahaühik on euro, nii et oleks võimalik hinnata võimalikku mõju kogu euroalale. Liikmesriigid peaksid käsitama oma
  eelarve- ja majanduskavasid
  ühise huvi küsimusena ja esitama need komisjonile hindamiseks enne seda, kui kavad muudetakse siduvaks. Komisjonil peaks olema võimalus võtta
  nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt 15. novembril
  vastu arvamus esialgse eelarvekava kohta, mida liikmesriik ja eelkõige eelarveasutused peaksid eelarveseaduse vastuvõtmise protsessi käigus arvesse võtma. Selline arvamus tagaks, et liidu poliitikaalaseid juhiseid võetakse
  majanduse ja eelarve valdkonnas
  liikmesriikide eelarvete koostamisel nõuetekohaselt arvesse. Eelkõige peaks kõnealune arvamus hõlmama hinnangut selle kohta, kas eelarvekavas võetakse või ei võeta nõuetekohaselt arvesse Euroopa poolaasta raames
  majanduse ja
  eelarve valdkonnas antud soovitusi
  (riigipõhised poliitilised soovitused)
  .
  Samas kontekstis peaks
  komisjon
  tagama, et liikmesriikide reformiprogrammide raames võetud kohustusi, majanduspartnerluse programmide raames võetud kohustusi ning nõukogu makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames antud soovitusi võetaks riigieelarve eelnõus asjakohaselt arvesse.
  Komisjon peaks olema valmis taotluse korral esitama kõnealuse arvamuse asjaomase liikmesriigi parlamendile. Seda, mil määral on kõnealust arvamust järgitud, tuleks võtta arvesse hinnangus selle kohta, kas ja millal on tingimused täidetud, mille alusel tehakse otsus selle kohta, kas asjaomase liikmesriigi suhtes algatatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, kusjuures komisjoni varakult antud juhiste eiramist tuleks käsitada raskendava asjaoluna. Eelarvekavade kohta komisjoni koostatud üldhinnangu alusel
  peaksid
  eurorühm
  ja Euroopa Parlament
  pidama arutelu euroala eelarveseisundi ja -väljavaadete üle.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| (10 a) | Kui komisjon tuvastab esialgse eelarvekava eriti tõsise mittevastavuse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi kohandamiskavale, peaks komisjon esialgse eelarvekava kohta esitatavas arvamuses ja pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist nõudma eelarvekava muutmist kooskõlas käesoleva määruse sätetega. See on nii eelkõige juhul, kui esialgse eelarvekava rakendamine ohustaks asjaomase liikmesriigi finantsstabiilsust või majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist või kui esialgse eelarvekava rakendamisega kaasneks nõukogu poolt vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile koostatud soovituste ilmne märkimisväärne rikkumine. |
| --- | --- |

(10 a)

Kui komisjon tuvastab esialgse eelarvekava eriti tõsise mittevastavuse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi kohandamiskavale, peaks komisjon esialgse eelarvekava kohta esitatavas arvamuses ja pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist nõudma eelarvekava muutmist kooskõlas käesoleva määruse sätetega. See on nii eelkõige juhul, kui esialgse eelarvekava rakendamine ohustaks asjaomase liikmesriigi finantsstabiilsust või majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist või kui esialgse eelarvekava rakendamisega kaasneks nõukogu poolt vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile koostatud soovituste ilmne märkimisväärne rikkumine.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 b (uus)

| (10 b) | Seoses mis tahes suurema, teisi liikmesriike mõjutada võiva majandus- ja fiskaalpoliitika reformikava parema kooskõlastamise ja eelneva aruteluga liikmesriikides peaks komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitama aruande ja vajaduse korral ettepaneku koos üksikasjaliku kavaga, kuidas ja millises vormis selline kooskõlastamine ja eelnev arutelu toimub, milliseid poliitikasuundi vaadeldakse ja millised oleksid sellisest kooskõlastamisest ja eelnevast arutelust tulenevad poliitilised tagajärjed liikmesriikidele ja eelkõige riikide parlamentidele. Komisjoni arvamus peaks vähemalt tagama, et kooskõlastamine hõlmatakse Euroopa poolaasta raamistikku. |
| --- | --- |

(10 b)

Seoses mis tahes suurema, teisi liikmesriike mõjutada võiva majandus- ja fiskaalpoliitika reformikava parema kooskõlastamise ja eelneva aruteluga liikmesriikides peaks komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitama aruande ja vajaduse korral ettepaneku koos üksikasjaliku kavaga, kuidas ja millises vormis selline kooskõlastamine ja eelnev arutelu toimub, milliseid poliitikasuundi vaadeldakse ja millised oleksid sellisest kooskõlastamisest ja eelnevast arutelust tulenevad poliitilised tagajärjed liikmesriikidele ja eelkõige riikide parlamentidele. Komisjoni arvamus peaks vähemalt tagama, et kooskõlastamine hõlmatakse Euroopa poolaasta raamistikku.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 c (uus)

| (10 c) | Lisaks peaks majanduse tõhusam juhtimine hõlmama Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide tihedamat ja õigeaegsemat kaasamist. Kuigi Euroopa Parlamendi partnerid selles dialoogis on asjaomased liidu institutsioonid ja nende esindajad, võib Euroopa Parlamendi pädev komisjon anda liikmesriigile, kelle kohta nõukogu on käesoleva määruse kohaselt teinud intressikandva tagatise või iga-aastase trahvi määramise otsuse, võimaluse osaleda arvamuste vahetuses. Liikmesriigi osalemine sellises arvamuste vahetuses on vabatahtlik. |
| --- | --- |

(10 c)

Lisaks peaks majanduse tõhusam juhtimine hõlmama Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide tihedamat ja õigeaegsemat kaasamist. Kuigi Euroopa Parlamendi partnerid selles dialoogis on asjaomased liidu institutsioonid ja nende esindajad, võib Euroopa Parlamendi pädev komisjon anda liikmesriigile, kelle kohta nõukogu on käesoleva määruse kohaselt teinud intressikandva tagatise või iga-aastase trahvi määramise otsuse, võimaluse osaleda arvamuste vahetuses. Liikmesriigi osalemine sellises arvamuste vahetuses on vabatahtlik.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| (11) | Liikmesriikide üle, kelle rahaühik on euro ja kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, tuleks teostada tugevdatud seiret, et tagada ülemäärase puudujäägi
  täielik
  ja õigeaegne kõrvaldamine. Tugevdatud seire peaks tagama, et varakult kõrvaldatakse mis tahes kõrvalekalded nõukogu soovitustest ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Tugevdatud seire peaks täiendama määruse (EÜ) nr 1467/97 sätteid. Tugevdatud seiret käsitlevaid sätteid tuleks kohaldada järk-järgult vastavalt liikmesriigi suhtes kohaldatava menetluse etapile kooskõlas aluslepingu artikliga 126. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikide üle, kelle rahaühik on euro ja kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, tuleks teostada tugevdatud seiret, et tagada ülemäärase puudujäägi
  täielik
  ja õigeaegne kõrvaldamine. Tugevdatud seire peaks tagama, et varakult kõrvaldatakse mis tahes kõrvalekalded nõukogu soovitustest ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Tugevdatud seire peaks täiendama määruse (EÜ) nr 1467/97 sätteid. Tugevdatud seiret käsitlevaid sätteid tuleks kohaldada järk-järgult vastavalt liikmesriigi suhtes kohaldatava menetluse etapile kooskõlas aluslepingu artikliga 126.

| (11) | Liikmesriikide üle, kelle rahaühik on euro ja kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, tuleks teostada tugevdatud seiret, et tagada ülemäärase puudujäägi
  järjekindel, jätkusuutlik
  ja õigeaegne kõrvaldamine. Tugevdatud seire peaks tagama, et varakult
  tõkestatakse ja
  kõrvaldatakse mis tahes kõrvalekalded nõukogu soovitustest ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks
  või riigipõhistest soovitustest
  . Tugevdatud seire peaks täiendama määruse (EÜ) nr 1467/97 sätteid. Tugevdatud seiret käsitlevaid sätteid tuleks kohaldada järk-järgult vastavalt liikmesriigi suhtes kohaldatava menetluse etapile kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 126.
  Liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, peaksid esitama majanduspartnerluse programmi, mis hõlmab struktuurireformide üksikasjalikku kirjeldust. Oluline on, et niisugused struktuurireformid kehtestataks ja rakendataks, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi tõhus ja püsiv korrigeerimine. Vajaduse korral tuleks liikmesriigi õiguse ja tavade kohaselt kaasata sotsiaalpartnerid. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikide üle, kelle rahaühik on euro ja kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, tuleks teostada tugevdatud seiret, et tagada ülemäärase puudujäägi
  järjekindel, jätkusuutlik
  ja õigeaegne kõrvaldamine. Tugevdatud seire peaks tagama, et varakult
  tõkestatakse ja
  kõrvaldatakse mis tahes kõrvalekalded nõukogu soovitustest ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks
  või riigipõhistest soovitustest
  . Tugevdatud seire peaks täiendama määruse (EÜ) nr 1467/97 sätteid. Tugevdatud seiret käsitlevaid sätteid tuleks kohaldada järk-järgult vastavalt liikmesriigi suhtes kohaldatava menetluse etapile kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 126.
  Liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, peaksid esitama majanduspartnerluse programmi, mis hõlmab struktuurireformide üksikasjalikku kirjeldust. Oluline on, et niisugused struktuurireformid kehtestataks ja rakendataks, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi tõhus ja püsiv korrigeerimine. Vajaduse korral tuleks liikmesriigi õiguse ja tavade kohaselt kaasata sotsiaalpartnerid.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| (12) | Tugevdatud seire liikmesriikide üle, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust
  ,
  peaks
  aitama tuvastada ohtu, et liikmesriik ei suuda järgida ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks ette nähtud tähtaega. Kui selline oht tuvastatakse, peaks
  komisjon
  esitama liikmesriigile soovituse võtta teatava aja jooksul meetmeid, kusjuures taotluse korral tuleks see esitada asjaomase liikmesriigi parlamendile. Selline
  hindamine
  peaks aitama kiiresti kõrvaldada mis tahes suundumused, mis võivad takistada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist ette nähtud tähtajaks. Komisjoni soovituse järgimisele antav hinnang peaks olema osa pidevast hindamisest, mida komisjon teostab
  selle kohta,
  kas on
  võetud
  tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Hinnates seda, kas ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks on võetud tõhusaid meetmeid, peaks nõukogu oma otsuse tegemisel võtma aluseks selle, kas liikmesriik on või ei ole järginud komisjoni soovitust. |
| --- | --- |

(12)

Tugevdatud seire liikmesriikide üle, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust
  ,
  peaks
  aitama tuvastada ohtu, et liikmesriik ei suuda järgida ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks ette nähtud tähtaega. Kui selline oht tuvastatakse, peaks
  komisjon
  esitama liikmesriigile soovituse võtta teatava aja jooksul meetmeid, kusjuures taotluse korral tuleks see esitada asjaomase liikmesriigi parlamendile. Selline
  hindamine
  peaks aitama kiiresti kõrvaldada mis tahes suundumused, mis võivad takistada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist ette nähtud tähtajaks. Komisjoni soovituse järgimisele antav hinnang peaks olema osa pidevast hindamisest, mida komisjon teostab
  selle kohta,
  kas on
  võetud
  tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Hinnates seda, kas ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks on võetud tõhusaid meetmeid, peaks nõukogu oma otsuse tegemisel võtma aluseks selle, kas liikmesriik on või ei ole järginud komisjoni soovitust.

| (12) | Majanduspartnerluse programmi raames on oluline käivitada
  tugevdatud seire liikmesriikide üle, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust
  . Sellega seoses
  peaks komisjon
  paluma liikmesriigil viia läbi valitsemissektori ja selle allsektorite eelarve aastasisese täitmise põhjalik
  hindamine
  ja anda Euroopa Komisjonile ning majandus- ja rahanduskomisjonile regulaarselt aru üldvalitsemissektori ja
  selle
  allsektorite ning eelarve aastasisese täitmise kohta, kaalutlusõiguse alusel
  võetud
  meetmete eelarvelise mõju kohta nii kulude kui ka tulude poolel, valitsuse kulude ja tulude eesmärkide kohta ning vastu võetud meetmete ja eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmete iseloomu kohta. |
| --- | --- |

(12)

Majanduspartnerluse programmi raames on oluline käivitada
  tugevdatud seire liikmesriikide üle, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust
  . Sellega seoses
  peaks komisjon
  paluma liikmesriigil viia läbi valitsemissektori ja selle allsektorite eelarve aastasisese täitmise põhjalik
  hindamine
  ja anda Euroopa Komisjonile ning majandus- ja rahanduskomisjonile regulaarselt aru üldvalitsemissektori ja
  selle
  allsektorite ning eelarve aastasisese täitmise kohta, kaalutlusõiguse alusel
  võetud
  meetmete eelarvelise mõju kohta nii kulude kui ka tulude poolel, valitsuse kulude ja tulude eesmärkide kohta ning vastu võetud meetmete ja eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmete iseloomu kohta.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| (12 a) | Majandus- ja rahaliidu nõuetekohase toimimise ja eelarvedistsipliini järgimise tagamiseks on hädavajalik tagada stabiilsus euroalal tervikuna ja seetõttu tugevdada euroala finantssüsteemi tõhusust ja vastupidavust majandusšokkidele, tegelda nii likviidsuse piirangutega kui ka negatiivsete välismõjudega, mis on seotud riigivõlakirjaturgude killustumisega, ning vähendada rahastamisraskustes olevate liikmesriikide rahastamise piirkulu. Sel kesksel põhjusel on vaja vastu võtta euroala ühiste riigivõla instrumentide tegevuskava, kaasa arvatud tõhustatud majanduspoliitika kooskõlastamise raamistiku loomine. Euroala ühiste riigivõla instrumentide emissiooniks on esimese sammuna oluline luua ligikaudu 25 aastaks väljaostmisfond ning kooskõlastada euroala liikmesriikide võlakirjade emissioonid. See esimene meede ei välista tegevuskava edasiste meetmete rakendamist enne nimetatud ajavahemiku lõppu. |
| --- | --- |

(12 a)

Majandus- ja rahaliidu nõuetekohase toimimise ja eelarvedistsipliini järgimise tagamiseks on hädavajalik tagada stabiilsus euroalal tervikuna ja seetõttu tugevdada euroala finantssüsteemi tõhusust ja vastupidavust majandusšokkidele, tegelda nii likviidsuse piirangutega kui ka negatiivsete välismõjudega, mis on seotud riigivõlakirjaturgude killustumisega, ning vähendada rahastamisraskustes olevate liikmesriikide rahastamise piirkulu. Sel kesksel põhjusel on vaja vastu võtta euroala ühiste riigivõla instrumentide tegevuskava, kaasa arvatud tõhustatud majanduspoliitika kooskõlastamise raamistiku loomine. Euroala ühiste riigivõla instrumentide emissiooniks on esimese sammuna oluline luua ligikaudu 25 aastaks väljaostmisfond ning kooskõlastada euroala liikmesriikide võlakirjade emissioonid. See esimene meede ei välista tegevuskava edasiste meetmete rakendamist enne nimetatud ajavahemiku lõppu.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 b (uus)

| (12 b) | Käesolevat määrust kohaldades peaksid nõukogu ja komisjon täielikult austama sotsiaalpartnerite rolli ning erinevusi liikmesriikide süsteemide, näiteks palgakujunduse süsteemide vahel. |
| --- | --- |

(12 b)

Käesolevat määrust kohaldades peaksid nõukogu ja komisjon täielikult austama sotsiaalpartnerite rolli ning erinevusi liikmesriikide süsteemide, näiteks palgakujunduse süsteemide vahel.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| (13) | Selleks et edendada koostööd liidu institutsioonide vahel, eelkõige Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, ja tagada suurem läbipaistvus ja vastutus, võib Euroopa Parlamendi pädev komitee anda asjaomasele liikmesriigile võimaluse osaleda arvamuste vahetuses
  , |
| --- | --- |

(13)

Selleks et edendada koostööd liidu institutsioonide vahel, eelkõige Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, ja tagada suurem läbipaistvus ja vastutus, võib Euroopa Parlamendi pädev komitee anda asjaomasele liikmesriigile võimaluse osaleda arvamuste vahetuses
  ,

| (13) | Selleks et edendada koostööd liidu institutsioonide vahel, eelkõige Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, ja tagada suurem läbipaistvus ja vastutus, võib Euroopa Parlamendi pädev komisjon anda liikmesriigile, keda Euroopa Komisjoni soovitus puudutab, võimaluse osaleda arvamuste vahetuses
  . Ühtlasi tuleks kehtestada demokraatlikele põhimõtetele vastavad eeskirjad vastutuse, läbipaistvuse ja kontrolli tugevdamiseks eelarve- ja laiemalt euroala majanduspoliitika järelevalves ja kooskõlastamisel. Selleks tuleks ette näha erisätted kooskõlas liikmesriikide tavadega parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et edendada koostööd liidu institutsioonide vahel, eelkõige Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, ja tagada suurem läbipaistvus ja vastutus, võib Euroopa Parlamendi pädev komisjon anda liikmesriigile, keda Euroopa Komisjoni soovitus puudutab, võimaluse osaleda arvamuste vahetuses
  . Ühtlasi tuleks kehtestada demokraatlikele põhimõtetele vastavad eeskirjad vastutuse, läbipaistvuse ja kontrolli tugevdamiseks eelarve- ja laiemalt euroala majanduspoliitika järelevalves ja kooskõlastamisel. Selleks tuleks ette näha erisätted kooskõlas liikmesriikide tavadega parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamiseks.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| (13 a) | Eelarvekavad ja struktuurireformid peaksid olema kooskõlas sotsiaalsete õiguste kaitsega ning seejuures tuleks vältida ebavõrdsuse suurendamist. Seetõttu ei tohiks eelarvedistsipliini rakendamine kahjustada keskmise ja pikema perioodi vahendeid, mis on nõutavad majanduse jätkusuutlikuks ja keskkonnasõbralikuks ümberkujundamiseks kooskõlas ELi tööhõive ja majanduskasvu strateegia ning 2050. aasta kliimaeesmärkidega. |
| --- | --- |

(13 a)

Eelarvekavad ja struktuurireformid peaksid olema kooskõlas sotsiaalsete õiguste kaitsega ning seejuures tuleks vältida ebavõrdsuse suurendamist. Seetõttu ei tohiks eelarvedistsipliini rakendamine kahjustada keskmise ja pikema perioodi vahendeid, mis on nõutavad majanduse jätkusuutlikuks ja keskkonnasõbralikuks ümberkujundamiseks kooskõlas ELi tööhõive ja majanduskasvu strateegia ning 2050. aasta kliimaeesmärkidega.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 b (uus)

| (13 b) | Maksupoliitikal on oluline osa eelarvekavade tulemuslikkuse ja õigluse suurendamisel ning see toetab jätkusuutlikku majanduskasvu. Euroopa ja riiklikul tasandil tuleks kiiresti vastu võtta ulatuslikud meetmed ja seadusandlikud algatused, nagu Euroopa finantstehingumaks ja ettevõtete ühine konsolideeritud tulumaksubaas, et kaotada põhjendamatud erandid, laiendada maksubaasi, tõhustada maksude kogumist, võidelda maksudest kõrvalehoidmisega ja rakendada ulatuslikult põhimõtet „saastaja maksab”. |
| --- | --- |

(13 b)

Maksupoliitikal on oluline osa eelarvekavade tulemuslikkuse ja õigluse suurendamisel ning see toetab jätkusuutlikku majanduskasvu. Euroopa ja riiklikul tasandil tuleks kiiresti vastu võtta ulatuslikud meetmed ja seadusandlikud algatused, nagu Euroopa finantstehingumaks ja ettevõtete ühine konsolideeritud tulumaksubaas, et kaotada põhjendamatud erandid, laiendada maksubaasi, tõhustada maksude kogumist, võidelda maksudest kõrvalehoidmisega ja rakendada ulatuslikult põhimõtet „saastaja maksab”.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – sissejuhatav osa

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse sätted, millega tõhustatakse
  eelarvepoliitika
  seiret euroalas järgmiselt:

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse sätted, millega tõhustatakse
  eelarve- ja majanduspoliitika
  seiret
  ning majanduspoliitika kooskõlastamise raamistikku
  euroalas järgmiselt:

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| (a a) | täiendades ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise menetlust, mis on kehtestatud määruses (EL) nr 1174/2011; |
| --- | --- |

(a a)

täiendades ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise menetlust, mis on kehtestatud määruses (EL) nr 1174/2011;

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| (c a) | tagades ühilduvuse eelarvepoliitika ning määruses (EL) nr 1174/2011 kehtestatud ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise menetluse vahel, jälgides hoolikamalt liikmesriikide reformiprogramme ning võimalikke majanduspartnerluse programme, et tagada euroalal jätkusuutlik nõuete täitmine ja lähenemine. |
| --- | --- |

(c a)

tagades ühilduvuse eelarvepoliitika ning määruses (EL) nr 1174/2011 kehtestatud ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise menetluse vahel, jälgides hoolikamalt liikmesriikide reformiprogramme ning võimalikke majanduspartnerluse programme, et tagada euroalal jätkusuutlik nõuete täitmine ja lähenemine.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse täielikus kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 152 ning käesoleva määruse alusel vastu võetud soovitustes arvestatakse täielikult tavadega ning palgakujunduse eest vastutavate institutsioonidega. Käesoleva määruse ja soovituste kohaldamisel võetakse arvesse ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 28 ja seega see ei mõjuta õigust pidada läbirääkimisi, sõlmida ja täita kollektiivlepinguid ning osaleda kollektiivses tegevuses vastavalt riigi seadustele ja tavadele.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 1

| (1) | „
  sõltumatu
  eelarvenõukogu” – organ, kes on oma tööülesannete täitmisel sõltumatu liikmesriikide eelarveasutustest, kes vastutavad siseriiklike eelarve-eeskirjade rakendamise seire eest; |
| --- | --- |

(1)

„
  sõltumatu
  eelarvenõukogu” – organ, kes on oma tööülesannete täitmisel sõltumatu liikmesriikide eelarveasutustest, kes vastutavad siseriiklike eelarve-eeskirjade rakendamise seire eest;

| (1) | „eelarvenõukogu” –
  sõltumatu ja tehniliselt pädev
  organ, kes on oma tööülesannete täitmisel sõltumatu liikmesriikide eelarveasutustest, kes vastutavad siseriiklike eelarve-eeskirjade rakendamise seire eest; |
| --- | --- |

(1)

„eelarvenõukogu” –
  sõltumatu ja tehniliselt pädev
  organ, kes on oma tööülesannete täitmisel sõltumatu liikmesriikide eelarveasutustest, kes vastutavad siseriiklike eelarve-eeskirjade rakendamise seire eest;

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 2

| (2) | „sõltumatu makromajanduslik prognoos” – makromajanduslik
  ja/või eelarveprognoos
  , mille koostab sõltumatu organ või organ, kes on oma tööülesannete täitmisel sõltumatu liikmesriigi eelarveasutustest; |
| --- | --- |

(2)

„sõltumatu makromajanduslik prognoos” – makromajanduslik
  ja/või eelarveprognoos
  , mille koostab sõltumatu organ või organ, kes on oma tööülesannete täitmisel sõltumatu liikmesriigi eelarveasutustest;

| (2) | „sõltumatu makromajanduslik prognoos” – makromajanduslik ja/või eelarveprognoos, mille koostab
  või kinnitab
  sõltumatu
  ja tehniliselt pädev
  organ, kes on oma tööülesannete täitmisel sõltumatu liikmesriigi eelarveasutustest
  ja kes järgib I lisas sätestatud miinimumnõudeid. Komisjon tagab sõltumatute prognooside võrreldavuse ja järjekindluse kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

(2)

„sõltumatu makromajanduslik prognoos” – makromajanduslik ja/või eelarveprognoos, mille koostab
  või kinnitab
  sõltumatu
  ja tehniliselt pädev
  organ, kes on oma tööülesannete täitmisel sõltumatu liikmesriigi eelarveasutustest
  ja kes järgib I lisas sätestatud miinimumnõudeid. Komisjon tagab sõltumatute prognooside võrreldavuse ja järjekindluse kõigis liikmesriikides;

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 5

| (5) | „riik”
  ja
  „puudujääk” – riik ja puudujääk Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 12) artiklis 2 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

(5)

„riik”
  ja
  „puudujääk” – riik ja puudujääk Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 12) artiklis 2 määratletud tähenduses;

| (5) | „riik”
  ,
  „puudujääk”
  ja „võlg”
  – riik, puudujääk ja võlg Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 12 artiklis 2 määratletud tähenduses. |
| --- | --- |

(5)

„riik”
  ,
  „puudujääk”
  ja „võlg”
  – riik, puudujääk ja võlg Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 12 artiklis 2 määratletud tähenduses.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 5 a (uus)

| (5 a) | „stabiilsuse ja kasvu pakt” – mitmepoolse järelevalve süsteem, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1466/97, ning liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi vältimise menetlus, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 126 ja määruses (EÜ) nr 1467/97; |
| --- | --- |

(5 a)

„stabiilsuse ja kasvu pakt” – mitmepoolse järelevalve süsteem, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1466/97, ning liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi vältimise menetlus, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 126 ja määruses (EÜ) nr 1467/97;

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 5 b (uus)

| (5 b) | „eriti tõsine mittevastavus keskpika perioodi eelarve-eesmärgi kohandamiskavale” – eelarveprojektis esinev kõrvalekalle, mis moodustab ühel aastal vähemalt 1 % SKPst või kahel järjestikusel aastal keskmiselt vähemalt 0,5 % SKPst ja mida ei saa põhjendada erakorraliste oludega või tõsise majanduslangusega pärast määruses (EÜ) nr 1467/97 ja määruses (EL) nr 1176/2011 sätestatud kergendavate asjaolude ja ülekanduva mõju arvessevõtmist. |
| --- | --- |

(5 b)

„eriti tõsine mittevastavus keskpika perioodi eelarve-eesmärgi kohandamiskavale” – eelarveprojektis esinev kõrvalekalle, mis moodustab ühel aastal vähemalt 1 % SKPst või kahel järjestikusel aastal keskmiselt vähemalt 0,5 % SKPst ja mida ei saa põhjendada erakorraliste oludega või tõsise majanduslangusega pärast määruses (EÜ) nr 1467/97 ja määruses (EL) nr 1176/2011 sätestatud kergendavate asjaolude ja ülekanduva mõju arvessevõtmist.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Käesoleva määruse kohaldamine ei piira ELi toimimise lepingu artiklit 9.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

I a peatükk (uus)

I a
     
  peatükk

Majanduspoliitika kooskõlastamine

Artikkel 2 a

Määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 2-a sätestatud majanduspoliitika kooskõlastamise Euroopa poolaasta ajakava

1.
     
  Liikmesriikide eelarvemenetlus on kooskõlas Euroopa poolaasta raamistikuga vastavalt aastasele tsüklile, millesse kuuluvad:

| (a) | Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel üksikutele liikmesriikidele antavad poliitikasuunised, mis põhinevad iga-aastasel majanduskasvu analüüsil, sealhulgas komisjoni ühise tööhõivearuande kavand ning määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 3 kohased aastaaruanded; poliitikasuunistes antakse liikmesriikidele nõu riiklike reformiprogrammide ning stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel, mida liikmesriigid tutvustavad aprillis vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikele 1 ja artikli 8 lõikele 1; |
| --- | --- |

(a)

Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel üksikutele liikmesriikidele antavad poliitikasuunised, mis põhinevad iga-aastasel majanduskasvu analüüsil, sealhulgas komisjoni ühise tööhõivearuande kavand ning määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 3 kohased aastaaruanded; poliitikasuunistes antakse liikmesriikidele nõu riiklike reformiprogrammide ning stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel, mida liikmesriigid tutvustavad aprillis vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikele 1 ja artikli 8 lõikele 1;

| (b) | riigipõhiste poliitiliste soovituste kinnitamine Euroopa Ülemkogu suvisel kohtumisel kooskõlas komisjoni arvamustega liikmesriikide riiklike reformiprogrammide ning stabiilsus- ja lähenemisprogrammide piisavuse kohta, mis esitatakse vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 121 ja 148. |
| --- | --- |

(b)

riigipõhiste poliitiliste soovituste kinnitamine Euroopa Ülemkogu suvisel kohtumisel kooskõlas komisjoni arvamustega liikmesriikide riiklike reformiprogrammide ning stabiilsus- ja lähenemisprogrammide piisavuse kohta, mis esitatakse vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 121 ja 148.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

II peatükk – pealkiri

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

1.   Liikmesriigid avalikustavad igal aastal
  hiljemalt
  15. aprilliks
  koos stabiilsusprogrammiga
  keskpika perioodi eelarvekava, mis on kooskõlas keskpika perioodi eelarveraamistikuga ja põhineb
  sõltumatul makromajanduslikul prognoosil
  .

1.   Liikmesriigid avalikustavad
  Euroopa poolaasta kontekstis, eelistatavalt
  igal aastal 15. aprilliks
  ja hiljemalt 30. aprilliks, oma riikliku
  keskpika perioodi eelarvekava, mis on kooskõlas keskpika perioodi eelarveraamistikuga ja põhineb
  usaldusväärsetel ja sõltumatutel makromajanduslikel prognoosidel
  .
  Need kavad esitatakse koos riiklike reformiprogrammide ja stabiilsus- või lähenemisprogrammidega ning on täielikus kooskõlas iga-aastase majanduskasvu analüüsi ja iga-aastaste aruannetega vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 3.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3

3.   Valitsemissektori eelarve seadus võetakse vastu ja avalikustatakse igal aastal hiljemalt 31. detsembriks.

3.   Valitsemissektori eelarve seadus võetakse vastu ja avalikustatakse igal aastal hiljemalt 31. detsembriks.
  Liikmesriigid kehtestavad algava eelarveaasta pöördmenetluse, mida rakendatakse siis, kui liikmesriigi valitsusest mitteolenevatel objektiivsetel põhjustel jääb eelarve 31. detsembriks vastu võtmata või jõustamata ja avalikustamata.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1

1.   Liikmesriigid kehtestavad
  eelarve tasakaalu käsitlevad
  arvulised eelarve-eeskirjad, millega siseriikliku eelarvemenetluse raames rakendatakse määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 2a kohaseid keskpika perioodi eelarve-eesmärke. Sellised eeskirjad
  on siduvad, eelistatavalt sätestatud põhiseaduses ja
  hõlmavad kogu valitsemissektorit.

1.   Liikmesriigid kehtestavad arvulised eelarve-eeskirjad, millega siseriikliku eelarvemenetluse raames rakendatakse määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 2a kohaseid keskpika perioodi eelarve-eesmärke.
  Nendes eeskirjades määratletakse ka eriolukord ja tõsine majanduslangus, mis võivad põhjustada ajutise kõrvalekaldumise keskpika perioodi eelarve-eesmärgist või selle saavutamist käsitlevast kohandamiskavast, tingimusel, et selline kõrvalekaldumine ei ohusta eelarve jätkusuutlikkust keskpikal perioodil, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklites 5 ja 6. Eeskirjad peaksid sisaldama mehhanismi, mida rakendatakse märgatava kõrvalekaldumise korral keskpika perioodi eelarve-eesmärgist või selle saavutamist käsitlevast kohandamiskavast, et tagada õigeaegne tagasipöördumine keskpika perioodi eesmärgi juurde.
  Sellised eeskirjad hõlmavad kogu valitsemissektorit
  ja on siduvad või on siseriikliku eelarvemenetluse jooksul muul viisil tagatud nende täielik tunnustamine ja järgimine
  .

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2

2.   Liikmesriigid loovad
  sõltumatu
  eelarvenõukogu, kes vastutab lõike 1 kohaste riiklike eelarve-eeskirjade rakendamise seire eest.

2.   Liikmesriigid loovad eelarvenõukogu, kes vastutab
  nii ennetavalt kui tagantjärele
  lõike 1 kohaste riiklike eelarve-eeskirjade rakendamise seire eest
  ja vastab I lisas sätestatud miinimumnõuetele
  .

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

1.   Liikmesriigid esitavad igal aastal hiljemalt
  15. oktoobriks
  komisjonile ja eurorühmale järgmise aasta esialgse eelarvekava.

1.   Liikmesriigid esitavad igal aastal hiljemalt 1. oktoobriks komisjonile ja eurorühmale järgmise aasta esialgse eelarvekava
  , võttes arvesse suvise Euroopa Ülemkogu riigipõhiseid poliitilisi soovitusi ning võimalikke soovitusi, mis on liikmesriigile esitatud stabiilsuse ja majanduskasvu pakti raames või määrustes (EL) nr 1174/2011 ja (EL) nr 1176/2011 kehtestatud makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames
  .

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2

2.   Esialgne eelarvekava avalikustatakse
  samal ajal
  .

2.   
  Käesolevas artiklis sätestatud
  esialgne eelarvekava avalikustatakse
  selle esitamisel komisjonile
  .

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3 – punkt b

| (b) | valitsemissektori kulu- ja tuluprognoosid protsendina SKPst ning kulude ja tulude peamised komponendid, eeldusel, et poliitikat ei muudeta; |
| --- | --- |

(b)

valitsemissektori kulu- ja tuluprognoosid protsendina SKPst ning kulude ja tulude peamised komponendid, eeldusel, et poliitikat ei muudeta;

| (b) | valitsemissektori kulu- ja tuluprognoosid protsendina SKPst ning kulude ja tulude peamised komponendid, eeldusel, et poliitikat ei muudeta;
  prognoosid hõlmavad nii jooksvaid kui investeerimiskulusid ning selleks kehtestatakse selged jooksvate ja investeerimiskulude eelarve-eesmärgid ja investeerimiskulude kohta avaldatakse nende majandusliku tasuvuse hinnang. |
| --- | --- |

(b)

valitsemissektori kulu- ja tuluprognoosid protsendina SKPst ning kulude ja tulude peamised komponendid, eeldusel, et poliitikat ei muudeta;
  prognoosid hõlmavad nii jooksvaid kui investeerimiskulusid ning selleks kehtestatakse selged jooksvate ja investeerimiskulude eelarve-eesmärgid ja investeerimiskulude kohta avaldatakse nende majandusliku tasuvuse hinnang.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3 – punkt c a (uus)

| (c a) | ülevaade kuludest, mis on otseses seoses Euroopa Liidu majanduskasvu ja tööhõive strateegia eesmärkide täitmisega, kaasa arvatud avaliku sektori investeeringud, ning ülevaade seostest pikaajaliste eelarve-eesmärkide täitmisega, samuti hinnang eelarvekavas ette nähtud meetmete sotsiaalse mõju kohta; |
| --- | --- |

(c a)

ülevaade kuludest, mis on otseses seoses Euroopa Liidu majanduskasvu ja tööhõive strateegia eesmärkide täitmisega, kaasa arvatud avaliku sektori investeeringud, ning ülevaade seostest pikaajaliste eelarve-eesmärkide täitmisega, samuti hinnang eelarvekavas ette nähtud meetmete sotsiaalse mõju kohta;

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3 – punkt d

| (d) | selliste põhjalikult dokumenteeritud kvantifitseeritud meetmete üksikasjalik kirjeldus, mida võetakse järgmise aasta eelarve raames, et täita lõhe
  punkti
  c kohaste kavandatud kulude ja tulude ning punktis b osutatud prognooside (mis on koostatud eeldusel, et poliitikat ei muudeta) vahel. Meetmeid, mille mõju eelarvele on prognooside kohaselt alla 0,1 % SKPst, võib kirjeldada vähem üksikasjalikult. Erilist tähelepanu pööratakse eelarvepoliitika ulatusliku reformi kavale, mis võib mõjutada teisi liikmesriike, kelle rahaühik on euro. |
| --- | --- |

(d)

selliste põhjalikult dokumenteeritud kvantifitseeritud meetmete üksikasjalik kirjeldus, mida võetakse järgmise aasta eelarve raames, et täita lõhe
  punkti
  c kohaste kavandatud kulude ja tulude ning punktis b osutatud prognooside (mis on koostatud eeldusel, et poliitikat ei muudeta) vahel. Meetmeid, mille mõju eelarvele on prognooside kohaselt alla 0,1 % SKPst, võib kirjeldada vähem üksikasjalikult. Erilist tähelepanu pööratakse eelarvepoliitika ulatusliku reformi kavale, mis võib mõjutada teisi liikmesriike, kelle rahaühik on euro.

| (d) | selliste põhjalikult dokumenteeritud kvantifitseeritud meetmete üksikasjalik kirjeldus, mida võetakse järgmise aasta eelarve raames, et täita lõhe
  punktide c ja ca
  kohaste kavandatud kulude ja tulude ning punktis b osutatud prognooside (mis on koostatud eeldusel, et poliitikat ei muudeta) vahel. Meetmeid, mille mõju eelarvele on prognooside kohaselt alla 0,1 % SKPst, võib kirjeldada vähem üksikasjalikult. Erilist
  ja otsest
  tähelepanu pööratakse eelarvepoliitika ulatuslikele reformikavadele, mis võivad mõjutada teisi liikmesriike, kelle rahaühik on euro; |
| --- | --- |

(d)

selliste põhjalikult dokumenteeritud kvantifitseeritud meetmete üksikasjalik kirjeldus, mida võetakse järgmise aasta eelarve raames, et täita lõhe
  punktide c ja ca
  kohaste kavandatud kulude ja tulude ning punktis b osutatud prognooside (mis on koostatud eeldusel, et poliitikat ei muudeta) vahel. Meetmeid, mille mõju eelarvele on prognooside kohaselt alla 0,1 % SKPst, võib kirjeldada vähem üksikasjalikult. Erilist
  ja otsest
  tähelepanu pööratakse eelarvepoliitika ulatuslikele reformikavadele, mis võivad mõjutada teisi liikmesriike, kelle rahaühik on euro;

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3 – punkt e

| (e) | sõltumatul makromajanduslikul prognoosil põhinevad
  peamised eeldused oodatavate majandussuundumuste ja oluliste majandusnäitajate kohta, mis on olulised eelarve-eesmärkide saavutamise seisukohast; |
| --- | --- |

(e)

sõltumatul makromajanduslikul prognoosil põhinevad
  peamised eeldused oodatavate majandussuundumuste ja oluliste majandusnäitajate kohta, mis on olulised eelarve-eesmärkide saavutamise seisukohast;

| (e) | peamised eeldused oodatavate majandussuundumuste ja oluliste majandusnäitajate kohta, mis on olulised
  direktiivi 2011/85/EL artikli 4 kohaselt seatud
  eelarve-eesmärkide saavutamise seisukohast.
  Makromajanduslik ja eelarveprognoos sisaldavad hinnangut potentsiaalsete tulemuste eeldatava mõju ja makromajandusliku mitmekordistava mõju kohta. Metoodika, aluseks olevad majanduslikud ja ökonomeetrilised mudelid ja eeldused ning muud olulised parameetrid, mis toetavad sõltumatut makromajanduslikku prognoosi, lisatakse iga-aastastele keskpika perioodi eelarvekavadele
  ; |
| --- | --- |

(e)

peamised eeldused oodatavate majandussuundumuste ja oluliste majandusnäitajate kohta, mis on olulised
  direktiivi 2011/85/EL artikli 4 kohaselt seatud
  eelarve-eesmärkide saavutamise seisukohast.
  Makromajanduslik ja eelarveprognoos sisaldavad hinnangut potentsiaalsete tulemuste eeldatava mõju ja makromajandusliku mitmekordistava mõju kohta. Metoodika, aluseks olevad majanduslikud ja ökonomeetrilised mudelid ja eeldused ning muud olulised parameetrid, mis toetavad sõltumatut makromajanduslikku prognoosi, lisatakse iga-aastastele keskpika perioodi eelarvekavadele
  ;

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3 – punkt f

| (f) | vajaduse korral täiendav teave selle kohta, kuidas kavatsetakse täita aluslepingu artikli 121
  alusel asjaomasele liikmesriigile
  eelarve valdkonnas
  antud soovitusi. |
| --- | --- |

(f)

vajaduse korral täiendav teave selle kohta, kuidas kavatsetakse täita aluslepingu artikli 121
  alusel asjaomasele liikmesriigile
  eelarve valdkonnas
  antud soovitusi.

| (f) | vajaduse korral täiendav teave selle kohta, kuidas kavatsetakse täita ELi toimimise lepingu artiklite 121 ja 148
  alusel asjaomasele liikmesriigile antud soovitusi
  kooskõlas punktidega a kuni c a
  . |
| --- | --- |

(f)

vajaduse korral täiendav teave selle kohta, kuidas kavatsetakse täita ELi toimimise lepingu artiklite 121 ja 148
  alusel asjaomasele liikmesriigile antud soovitusi
  kooskõlas punktidega a kuni c a
  .

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3 – punkt f a (uus)

| (f a) | avaliku sektori investeerimisvajaduste ja vajaduse korral eelarvemõju maht koos riiklikes reformikavades ette nähtud reformide majandusliku tasuvuse hinnanguga; |
| --- | --- |

(f a)

avaliku sektori investeerimisvajaduste ja vajaduse korral eelarvemõju maht koos riiklikes reformikavades ette nähtud reformide majandusliku tasuvuse hinnanguga;

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3 – punkt f b (uus)

| (f b) | analüüs riiklikesse reformiprogrammidesse kuuluvate reformide ja investeeringute panuse kohta stabiilsusprogrammide eesmärkide täitmisse, kaasa arvatud reformide kulude-tulude analüüs eelarve täitmise vaatepunktist. |
| --- | --- |

(f b)

analüüs riiklikesse reformiprogrammidesse kuuluvate reformide ja investeeringute panuse kohta stabiilsusprogrammide eesmärkide täitmisse, kaasa arvatud reformide kulude-tulude analüüs eelarve täitmise vaatepunktist.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 4

4.   Kui lõike 3 punkti a ja
  c
  kohaselt esialgses eelarvekavas esitatud eelarve-eesmärgid või eeldusel, et poliitikat ei muudeta, koostatud prognoosid erinevad viimases stabiilsusprogrammis esitatud vastavatest näitajatest, põhjendatakse sellist erinevust nõuetekohaselt.

4.   Kui lõike 3 punkti a ja
  c a
  kohaselt esialgses eelarvekavas esitatud eelarve-eesmärgid või eeldusel, et poliitikat ei muudeta, koostatud prognoosid erinevad viimases stabiilsusprogrammis esitatud vastavatest näitajatest, põhjendatakse sellist erinevust nõuetekohaselt.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 4 a (uus)

4 a.
     
  Keskpika perioodi eelarvekavad sisaldavad valitsemissektori ajakohastatud mitmeaastaseid kuluprognoose protsendina SKPst ning kulude peamisi komponente, samuti mitmeaastaseid eesmärke ja kohustusi seoses kuludega, mis on eraldatud ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegias toodud eesmärkide saavutamiseks.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 5

5.   
  Kui komisjon tuvastab, et stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eelarvepoliitilised kohustused on olulisel määral täitmata jäetud, nõuab ta kahe nädala jooksul pärast esialgse eelarvekava esitamist, et asjaomane liikmesriik esitaks uue läbivaadatud esialgse eelarvekava. Kõnealune nõue avalikustatakse.

Läbivaadatud esialgse eelarvekava suhtes kohaldatakse lõikeid 2–4.

5.   
  Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga –11, täpsustades lõikes 1 osutatud esialgsete eelarvekavade sisu ning lõigetes 2–4 osutatud sätete sisu.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige -1 (uus)

-1.
     
  Kui komisjon tuvastab eriti tõsise esialgse eelarvekava mittevastavuse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi kohandamiskavale, võib ta, olles liikmesriigiga piisavalt konsulteerinud ja saanud liikmesriigilt piisava selgituse, nõuda muudetud esialgset eelarvekava. Selline nõue esitatakse kuni ühe kuu jooksul alates esialgse eelarvekava esitamisest.

Muudetud esialgsete eelarvekavade suhtes kohaldatakse artikli 5 lõikeid 2 ja 4.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1

1.   
  Vajaduse korral
  võtab
  komisjon 30
  . novembriks vastu arvamuse esialgse eelarvekava kohta.

1.   
  Komisjon
  võtab
  hiljemalt 15
  . novembriks vastu arvamuse
  iga liikmesriigi
  esialgse eelarvekava kohta.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2

2.   Komisjoni arvamus avalikustatakse ning asjaomase liikmesriigi parlamendi taotlusel esitab komisjon selle asjaomasele parlamendile.

2.   
  Lõikes 1 viidatud
  komisjoni arvamus avalikustatakse ning
  esitatakse eurorühmale.
  Asjaomase liikmesriigi parlamendi
  või Euroopa Parlamendi
  taotlusel esitab komisjon selle asjaomasele parlamendile.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3

3.   Komisjon koostab hinnangu eelarveseisundi ja -väljavaadete kohta euroalas üldiselt.
  Kõnealune hinnang avalikustatakse
  .

3.   Komisjon koostab hinnangu eelarveseisundi ja -väljavaadete kohta euroalas üldiselt.
  Üldhinnang sisaldab stressiteste, mis annavad viiteid rahandusolukorra või eelarveseisundi ebasoodsate muutuste korral riigi rahanduse jätkusuutlikkusele tekkiva ohu kohta
  .
  Hinnanguga tuvastatakse riigiti võimalikku negatiivset ülekanduvat mõju liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkusele, mida tekitab liikmesriigi erasektor või teised liikmesriigid.

Hinnang avalikustatakse ning kaasatakse järgmisesse iga-aastasesse majanduskasvu analüüsi. Komisjon lisab hinnangule üksikasjaliku kokkuvõtte kogu euroala kevad- ja sügisprognoosidest. Hinnangu jaoks valitud lähtestsenaariumi kirjeldatakse põhjendatult ning selle aluseks võetakse tasakaalustatud ülevaade tõusu- ja langusriskidest, et võtta arvesse kõiki võimalikke tulemusi. Hinnang hõlmab makromajanduslike prognooside ja stressitestide metoodikat, eeldusi ja olulisi parameetreid ning eelmise aasta lähtestsenaariumi järelhinnangut.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 4

4.   Eurorühm
  arutab
  komisjoni arvamust riiklike eelarvekavade ning eelarveseisundi ja -väljavaadete kohta euroalas üldiselt komisjoni poolt lõike 3 kohaselt koostatud üldhinnangu alusel.
  Kõnealune hinnang
  avalikustatakse.

4.   Eurorühm
  ja Euroopa Parlamendi asjakohane komisjon arutavad
  komisjoni arvamust riiklike eelarvekavade ning eelarveseisundi ja -väljavaadete kohta euroalas üldiselt komisjoni poolt lõike 3 kohaselt koostatud üldhinnangu alusel.
  Vestluse tulemus
  avalikustatakse
  ja seda võetakse arvesse järgmisel Euroopa poolaastal, eriti iga-aastases majanduskasvu analüüsis
  .

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 4 a (uus)

4 a.
     
  Pärast eurorühma ja Euroopa Parlamendi asjaomase komisjoni arutelu ajakohastab komisjon vajaduse korral oma konkreetseid soovitusi iga-aastase majanduskasvu analüüsi raames eesmärgiga tugevdada euroala ühist makromajanduslikku raamistikku ning kavandada üldjoontes toetavad meetmed, mis nähakse ette rahandus- ja majandusolukorra või eelarveseisundi ebasoodsate muutuste puhuks.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 a (uus)

Artikkel 6 a

Võlakirjade emissiooni aruandlus

1.
     
  Liikmesriigid annavad Euroopa Komisjonile ja eurorühmale eelnevalt õigeaegselt aru oma riigivõlakirjade emiteerimise kavatsustest.

2.
     
  Lõikes 1 sätestatud aruandluse vorm ja sisu ühtlustatakse ning komisjon kehtestab selle koostöös liikmesriikidega.

3.
     
  Liikmesriikide iga-aastaste võlakirjade emiteerimise kavadega seotud küsimusi, näiteks rahalisi vajadusi või varasemate võlakohustuste uuendamist, ei avalikustata.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

III a peatükk (uus)

III a
     
  peatükk

Tugevdatud majanduspoliitika kooskõlastamise tegevuskava, majanduskasvu edendamise programmi ja võlakirjade tõhustatud emiteerimise raamistiku väljatöötamine

Artikkel 6b

Tugevdatud majanduspoliitika kooskõlastamise raamistiku tegevuskava ja majanduskasvu edendamise programm

1.
     
  Komisjon esitab ... (6) aruande, milles kehtestatakse euroala stabiilsusvõlakirjade loomise tegevuskava. Komisjon teeb ettepaneku ka euroala jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise instrumendi kohta, mille eesmärk on koondada Euroopa Liidu infrastruktuuri (sh teadustegevuse ja tehnoloogiaalasteks) investeeringuteks kümne aasta jooksul igal aastal rahalised vahendid, mis vastavad umbes 1 %-ile SKPst. Ettepanek hõlmab ka EIP kapitali suurendamist ja projektivõlakirju. Instrumendi eesmärk on luua jätkusuutlikuks majanduskasvuks vajalikud tingimused, et tagada majandus- ja rahaliidu nõuetekohane toimimine ja säilitada euro stabiilsus ning koos sellega liikmesriikide eelarvedistsipliini jätkusuutlik kooskõlastamine.

2.
     
  Artiklites 6c ja 6d esitatud etapid ei takista muude etappide rakendamist enne kõnealuse ajavahemiku lõppu.

Artikkel 6c

Euroala liikmesriikide võlakirjade emissioonide kooskõlastamine

1.
     
  Riigivõlakirjade emiteerimise kavandamise ja turule laskmise paremaks koordineerimiseks teatavad liikmesriigid riigivõlakirjade emiteerimise plaanidest eelnevalt komisjonile ja nõukogule.

2.
     
  Liikmesriigid, mille rahaühik on euro, üritavad riigivõla rahastamistingimusi parandada, leppides komisjoni ettepanekul kokku aastases kooskõlastatud riigivõlakirjade emiteerimise raamistikus.

3.
     
  Lõike 2 alusel koostööd tegevad liikmesriigid võivad üritada oma rahastamistingimusi veelgi parandada ja stabiliseerida, võttes aluseks valitsevad majanduse põhinäitajad ja turutingimused ning järgides Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega kehtestatavat metoodikat.

Artikkel 6d

Euroopa võlalunastamisfond

1.
     
  Artiklis 6a viidatud tegevuskava esimese etapi ühe osana luuakse Euroopa võlalunastamisfond, mis põhineb ühisvastutusel ja rangel eelarvedistsipliinil ning mille eesmärk on vähendada ülemäärast võlga 25 aasta jooksul; tähtaega kohandatakse vastavalt tegelikele majanduskasvu näitajatele. Selle ajavahemiku lõppedes lõpetatakse Euroopa võlalunastamisfondi tegevus.

2.
     
  Liikmesriigid, mille rahaühik on euro ja mille suhtes kohaldatakse abi- või kohandamiskava, on kohustatud:

| a) | kandma võlasummad, mille suurus ületab 60 % SKPst, viieaastase liitumisperioodi jooksul Euroopa võlalunastamisfondi; |
| --- | --- |

a)

kandma võlasummad, mille suurus ületab 60 % SKPst, viieaastase liitumisperioodi jooksul Euroopa võlalunastamisfondi;

| b) | kehtestama arvulised eelarve-eeskirjad, millega riigi eelarvemenetluse raames rakendatakse määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 2a kohaseid keskpika perioodi eelarve-eesmärke; |
| --- | --- |

b)

kehtestama arvulised eelarve-eeskirjad, millega riigi eelarvemenetluse raames rakendatakse määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 2a kohaseid keskpika perioodi eelarve-eesmärke;

| c) | kohaldama eelarve konsolideerimisstrateegiat ja struktuurireformide tegevuskava; |
| --- | --- |

c)

kohaldama eelarve konsolideerimisstrateegiat ja struktuurireformide tegevuskava;

| d) | esitama tagatised, mis katavad piisavalt Euroopa võlalunastamisfondi antud laenud; |
| --- | --- |

d)

esitama tagatised, mis katavad piisavalt Euroopa võlalunastamisfondi antud laenud;

| e) | vähendama liitumisperioodi jooksul oma struktuurset puudujääki, et jõuda vastavusse punktis b kirjeldatud eelarve-eeskirjadega. |
| --- | --- |

e)

vähendama liitumisperioodi jooksul oma struktuurset puudujääki, et jõuda vastavusse punktis b kirjeldatud eelarve-eeskirjadega.

3.
     
  Komisjon tagab Euroopa võlalunastamisfondi loomise ja igapäevase juhtimise, mille üksikasjad tuleks sätestada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega.

4.
     
  Euroopa võlalunastamisfondis osalemine avatakse teistele liikmesriikidele alates sellest, kui jõustub ELi toimimise lepingu artikli 140 lõikega 2 kooskõlas vastu võetud Euroopa Liidu Nõukogu otsus tunnistada kehtetuks nende liikmesriikide suhtes kehtestatud euroalaga liitumise erand.

5.
     
  Liikmesriigid rakendavad siseriiklikus õiguses sätteid, et tagada Euroopa võlalunastamisfondi tegevuse lõpetamine pärast kuni 25-aastast perioodi, mida kohandatakse vastavalt tegelikele majanduskasvu näitajatele.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel -7 (uus)

Artikkel -7

Majanduspartnerluse programmid

1.
     
  Kui nõukogu otsustab, toimides vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 6, et liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk, esitab asjaomane liikmesriik komisjonile ja nõukogule oma riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi üksikasjaliku edasiarendusena ning nõukogupoolseid asjaomase liikmesriigi majandus- ja tööhõivepoliitika integreeritud suuniste kohaldamise soovitusi täielikult arvesse võttes majanduspartnerluse programmi, milles kirjeldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi tõeliselt püsiva korrigeerimise kindlustamiseks vajalikke poliitilisi meetmeid ja struktuurireforme.

2.
     
  Majanduspartnerluse programm peab olema täielikult kooskõlas artiklis 1 osutatud poliitiliste meetmetega.

Majanduspartnerluse programmis selgitatakse välja ja valitakse hulk konkreetseid eelarvelisi prioriteete, mille eesmärk on stabiliseerida majandust lühiajaliselt, edendada pikaajalist jätkusuutlikku majanduskasvu ja käsitleda asjaomase liikmesriigi struktuurilisi puudusi. Nende prioriteetide eesmärk on viia uuesti tasakaalu konkurentsivõime vastavalt Euroopa lisaväärtuse loomisele ja nad on kooskõlas liidu tööhõive ja majanduskasvu strateegiaga. Liikmesriik koostab komisjoniga tihedalt kooskõlastades aruande, milles annab ülevaate valitud programmidest ja projektidest, sh tegevuskava, mis on suunatud rahaliste vahendite, sh EIP krediidiliinide ja asjaomaste liidu finantsinstrumentide väljaselgitamisele, perioodi algusesse toomisele ja koondamisele. Seda aruannet ajakohastatakse igal aastal.

3.
     
  Tõsise majanduslanguse – nagu see on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 2 – või eelarve täitmise prognoosi olulise kärpimise korral võtab asjaomane liikmesriik vastu uuendatud kohandamise ajakava keskpika perioodi eelarveesmärkide saavutamiseks, mis kooskõlastatakse komisjoniga, võttes nõuetekohaselt arvesse konsolideerimismeetmete protsüklilist mõju. Võlaeeskirja kohaldamist tuleb sellega kooskõlas kohandada.

4.
     
  Majanduspartnerluse programm esitatakse samal ajal aruannetega, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 4a ja artikli 5 lõikes 1a.

5.
     
  Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega vastu majanduspartnerluse programmi käsitleva arvamuse.

6.
     
  Kui on olemas määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 8 lõikega 1 vastavuses olev parandusmeetmete kava, lisatakse kavasse lõikes 1 osutatud meetmed.

7.
     
  Komisjon ja nõukogu jälgivad nimetatud programmi ja sellega kooskõlas olevate aastaste eelarvekavade täitmist.

8.
     
  Euroopa Parlamendi pädev komisjon võib pakkuda asjaomasele liikmesriigile ja komisjonile võimalust arvamuste vahetuses osalemiseks. Euroopa Parlamendi pädev komisjon võib kutsuda arvamuste vahetuses osalema muid Euroopa Parlamendi komisjone.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1

1.   
  Kui nõukogu otsustab aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt, et liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk, kohaldatakse asjaomase liikmesriigi suhtes
  käesoleva artikli
  lõikeid 2–5
  kuni ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamiseni.

1.   
  Artikli -7 lõikes 7 osutatud majanduspartnerluse programmi seire eesmärgil täidab asjaomane liikmesriik komisjoni nõudmisel
  käesoleva artikli
  lõigetes 2–6 sätestatud nõudeid
  kuni ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamiseni.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2

2.   
  Tugevdatud seire all olevad liikmesriigid viivad viivitamata
  läbi valitsemissektori ja selle allsektorite eelarve aastasisese täitmise põhjaliku hindamise. Hindamine hõlmab ka riigi omandis olevate üksustega ja
  riigi sõlmitud lepingutega
  seotud finantsriske sel määral, mil need võivad mõjutada ülemäärast eelarvepuudujääki. Kõnealuse hindamise tulemused esitatakse määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a või artikli 5 lõike 1a kohases aruandes meetmete kohta, mida on võetud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks.

2.   
  Komisjoni nõudmisel viib liikmesriik
  läbi valitsemissektori ja selle allsektorite eelarve aastasisese täitmise põhjaliku hindamise. Hindamine hõlmab ka riigi omandis olevate üksustega ja
  nõukogu direktiivis 2011/85/EL kirjeldatud selliste tingimuslike kohustustega, millel võib tõenäoliselt olla eelarvele suur mõju,
  seotud finantsriske sel määral, mil need võivad mõjutada ülemäärast eelarvepuudujääki. Kõnealuse hindamise tulemused esitatakse määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a või artikli 5 lõike 1a kohases aruandes meetmete kohta, mida on võetud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3

3.   Liikmesriik
  esitab
  korrapäraselt komisjonile ja majandus- ja rahanduskomiteele
  või selleks ette nähtud mis tahes allkomiteele
  aruandeid, mis kajastavad valitsemissektori ja selle allsektorite eelarve aastasisest täitmist, nii kulude kui ka tulude poolel võetud suvakohaste meetmete mõju eelarvele, valitsemissektori kavandatud kulusid ja tulusid, samuti teavet võetud meetmete kohta ja eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmete laadi kohta. Kõnealused aruanded avalikustatakse.

3.   
  Komisjoni nõudmisel esitab
  liikmesriik korrapäraselt komisjonile ning majandus- ja rahanduskomiteele aruandeid, mis kajastavad valitsemissektori ja selle allsektorite eelarve aastasisest täitmist, nii kulude kui ka tulude poolel võetud suvakohaste meetmete mõju eelarvele, valitsemissektori kavandatud kulusid ja tulusid, samuti teavet võetud meetmete kohta ja eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmete laadi kohta. Kõnealused aruanded avalikustatakse.

Komisjon täpsustab käesolevas lõikes osutatud aruande sisu.

Komisjon täpsustab käesolevas lõikes osutatud aruande sisu.

Euroopa Parlamendi pädev komisjon võib pakkuda asjaomasele liikmesriigile võimalust arvamuste vahetuses osalemiseks.

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 6 – punkt a

| (a) | viib koostöös riikliku kõrgema auditeerimisasutusega läbi valitsemissektori raamatupidamisaruannete põhjaliku sõltumatu auditi, et hinnata raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, täielikkust ja täpsust ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamisel, ja esitab selle kohta aruande. Sellega seoses hindab komisjon (Eurostat) asjaomaste liikmesriikide esitatud andmete kvaliteeti vastavalt määrusele (EÜ) nr
  679/2010. |
| --- | --- |

(a)

viib koostöös riikliku kõrgema auditeerimisasutusega läbi valitsemissektori raamatupidamisaruannete põhjaliku sõltumatu auditi, et hinnata raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, täielikkust ja täpsust ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamisel, ja esitab selle kohta aruande. Sellega seoses hindab komisjon (Eurostat) asjaomaste liikmesriikide esitatud andmete kvaliteeti vastavalt määrusele (EÜ) nr
  679/2010.

| (a) | viib koostöös riikliku kõrgema auditeerimisasutusega läbi valitsemissektori raamatupidamisaruannete põhjaliku sõltumatu auditi, et hinnata raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, täielikkust ja täpsust ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamisel, ja esitab selle kohta aruande. Sellega seoses hindab komisjon (Eurostat) asjaomase liikmesriigi esitatud statistiliste andmete kvaliteeti vastavalt määrusele (EÜ) nr
  479/2009 selles osas, mis puudutab statistiliste andmete kvaliteeti ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kontekstis; |
| --- | --- |

(a)

viib koostöös riikliku kõrgema auditeerimisasutusega läbi valitsemissektori raamatupidamisaruannete põhjaliku sõltumatu auditi, et hinnata raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, täielikkust ja täpsust ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamisel, ja esitab selle kohta aruande. Sellega seoses hindab komisjon (Eurostat) asjaomase liikmesriigi esitatud statistiliste andmete kvaliteeti vastavalt määrusele (EÜ) nr
  479/2009 selles osas, mis puudutab statistiliste andmete kvaliteeti ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kontekstis;

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

2.   Kui on oht, et ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks ette nähtud tähtaega ei järgita, esitab komisjon asjaomasele liikmesriigile soovituse
  , mille kohaselt tuleb võtta täiendavaid
  meetmeid ajavahemiku jooksul, mis on kooskõlas lõike 1 kohase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtajaga. Komisjoni soovitus avalikustatakse ning asjaomase liikmesriigi parlamendi taotlusel esitab komisjon selle asjaomasele parlamendile.

2.   Kui on oht, et ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks ette nähtud tähtaega ei järgita,
  ja kui see oht ei tulene oludest, mis on väljaspool asjaomase liikmesriigi kontrolli,
  esitab komisjon asjaomasele liikmesriigile soovituse
  hoolikalt rakendada algsetes soovitustes esitatud
  meetmeid ajavahemiku jooksul, mis on kooskõlas lõike 1 kohase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtajaga. Komisjoni soovitus avalikustatakse ning asjaomase liikmesriigi parlamendi taotlusel esitab komisjon selle asjaomasele parlamendile.

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3

3.   Lõike 2 kohases komisjoni soovituses sätestatud ajavahemiku jooksul esitab asjaomane liikmesriik komisjonile aruande meetmete kohta, mida on
  võetud
  vastuseks kõnealusele soovitusele
  , koos artikli 7 lõikega 3 ette nähtud aruannetega
  .
  Aruandes käsitletakse kõigi kaalutlusõiguse raames võetud meetmete mõju eelarvele, valitsemissektori kavandatud kulusid ja tulusid, samuti esitatakse teavet võetud meetmete kohta ja eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmete laadi kohta ning muude meetmete kohta, mida on võetud vastuseks komisjoni soovitusele.
  Kõnealused aruanded avalikustatakse.

3.   Lõike 2 kohases komisjoni soovituses sätestatud ajavahemiku jooksul esitab asjaomane liikmesriik komisjonile
  lisaks
  aruande meetmete kohta, mida on
  rakendatud
  vastuseks kõnealusele soovitusele. Kõnealused aruanded avalikustatakse.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel -11 (uus)

Artikkel -11

Volituste delegeerimine

1.
     
  Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitused antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artikli 5 lõikes 5 osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise õigus antakse komisjonile kolmeks aastaks alates käesoleva määruse jõustumisest. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase perioodi lõppu. Delegeeritud volitusi uuendatakse vaikimisi samadeks ajavahemikeks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab uuendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga perioodi lõppu.

3.
     
  Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 5 lõikes 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaks määratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.
     
  Artikli 5 lõike 5 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel -11 a (uus)

Artikkel -11a

Majandusalane dialoog

Selleks et tõhustada dialoogi liidu institutsioonide, eelkõige Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, ning tagada suurem läbipaistvus ja vastutus, võib Euroopa Parlamendi pädev komisjon kutsuda nõukogu eesistuja, komisjoni presidendi ja vajaduse korral Euroopa Ülemkogu eesistuja või eurorühma esimehe esinema parlamendikomisjoni ees, et arutada artikli 5 lõike 5, artikli 6 lõike 4, artikli 7 lõike 5, artikli 8 lõike 4 ja artikli 9 lõike 3 kohaselt tehtud otsuseid.

Euroopa Parlamendi pädev komisjon võib anda liikmesriigile, keda sellised otsused puudutavad, võimaluse osaleda arvamuste vahetuses.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| (b a) | käesoleva määruse panust liidu majanduskasvu ja töökohtade strateegia saavutamisse. |
| --- | --- |

(b a)

käesoleva määruse panust liidu majanduskasvu ja töökohtade strateegia saavutamisse.

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 3 a (uus)

3 a.
     
  Niipea kui võimalik ja hiljemalt 31. detsembriks 2012 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles uuritakse eri võimaluste teostatavust ja esitatakse ettepanekud võimaliku tegevuskava kohta riigivõlainstrumentide ühtseks emiteerimiseks, võttes arvesse finants-, fiskaal- ja juriidilisi tingimusi. Komisjon pöörab erilist tähelepanu sellele, kas oleks teostatav luua võlalunastamisfond, mis ühendaks ajutise ühtse võlakirjade emiteerimise ja eelarve kohandamise ranged eeskirjad.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 a (uus)

Artikkel 11a

Komisjoni aruanne

Komisjon esitab ... (7) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ja vajaduse korral ettepaneku selle kohta, kuidas liikmesriikides toimub mis tahes suurema, teisi liikmesriike mõjutada võiva majandus- ja fiskaalpoliitika reformikava kooskõlastamine ja eelnev arutelu, millises vormis kooskõlastamine ja eelnev arutelu peaks olema, milliseid poliitikasuundi vaadeldakse ja millised oleksid sellisest kooskõlastamisest ja eelnevast arutelust tulenevad võimalikud poliitilised tagajärjed liikmesriikidele ja eelkõige riikide parlamentidele.

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 b (uus)

Artikkel 11b

Euroopa võlaasutus

Komisjon esitab ... (8) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ja vajaduse korral ettepaneku, milles hinnatakse Euroopa võlaasutuse loomise võimalikkust, mis vastutaks liikmesriikide aastase võlakirjade emiteerimise kavadega seotud kõikide küsimuste haldamise ja koordineerimise, varasemate võlakirjade uuendamise ja kõikide liikmesriikide valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse hindamise eest. Komisjoni aruandes peaks samuti sisalduma hinnang liikmesriikide valitsemissektori võla, võlapuudujäägi ja muude makromajanduslike näitajatega seotud teabe iga-aastase avaldamise võimalikkuse kohta.

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa (uus)

Sõltumatute eelarveasutuste ühispõhimõtted

| — | Kuuluvus: ilma allpool esitatud põhimõtete kohaldamist piiramata peaks sõltumatute eelarveasutuste ülesehitus olema vastavuses liikmesriikide õigusraamistikuga ning poliitilise ja haldussüsteemiga. Asutuste loomisel tuleks valikute tegemisel võtta arvesse väiksemate liikmesriikide suutlikkuspiiranguid. |
| --- | --- |

—

Kuuluvus: ilma allpool esitatud põhimõtete kohaldamist piiramata peaks sõltumatute eelarveasutuste ülesehitus olema vastavuses liikmesriikide õigusraamistikuga ning poliitilise ja haldussüsteemiga. Asutuste loomisel tuleks valikute tegemisel võtta arvesse väiksemate liikmesriikide suutlikkuspiiranguid.

| — | Volitused: sõltumatute eelarveasutuste volitused tuleks õigusaktides selgelt määratleda, et vältida eelarveasutuste õigustamatut sekkumist või volituste õigustamatut laiendamist eelarveasutuste volituste või riikide parlamentide eelisõiguste arvel. |
| --- | --- |

—

Volitused: sõltumatute eelarveasutuste volitused tuleks õigusaktides selgelt määratleda, et vältida eelarveasutuste õigustamatut sekkumist või volituste õigustamatut laiendamist eelarveasutuste volituste või riikide parlamentide eelisõiguste arvel.

| — | Vahendid: sõltumatutele eelarveasutustele eraldatavad vahendid peaksid olema vastavuses nende volitustega, et nad saaksid oma volitusi usaldusväärselt täita. |
| --- | --- |

—

Vahendid: sõltumatutele eelarveasutustele eraldatavad vahendid peaksid olema vastavuses nende volitustega, et nad saaksid oma volitusi usaldusväärselt täita.

| — | Aruandekohustus: tuleks kehtestada kohustuslikud mehhanismid, et ergutada nõuetekohase aruandekohustuse täitmist seadusandliku võimu ees. Sõltumatute eelarveasutuste aruanded ja analüüsid tuleks avaldada ja teha tasuta kättesaadavaks. |
| --- | --- |

—

Aruandekohustus: tuleks kehtestada kohustuslikud mehhanismid, et ergutada nõuetekohase aruandekohustuse täitmist seadusandliku võimu ees. Sõltumatute eelarveasutuste aruanded ja analüüsid tuleks avaldada ja teha tasuta kättesaadavaks.

| — | Juhtkond: juhtivtöötajate valimisel tuleks võta arvesse saavutusi, kogemusi ja tehnilist pädevust eelkõige eelarvemenetluse alal. Ametissenimetamise menetlusega võib olla seotud mitu institutsiooni; see võib toimuda näiteks parlamendi poolse kinnitamise menetlusena või mitu institutsiooni võivad määrata igaüks ühe või mitu liiget. Sõltumatute eelarveasutuste juhtkonda kuuluvate töötajate ametiaja kestus tuleks õigusaktidega selgelt kindlaks määrata, seda ei tohiks olla võimalik pikendada ning see peaks eelistatavalt kestma üle parlamendi ametiaja. Lepingut peaks saama lõpetada üksnes juhul, kui liige on süüdi tõsises üleastumises. |
| --- | --- |

—

Juhtkond: juhtivtöötajate valimisel tuleks võta arvesse saavutusi, kogemusi ja tehnilist pädevust eelkõige eelarvemenetluse alal. Ametissenimetamise menetlusega võib olla seotud mitu institutsiooni; see võib toimuda näiteks parlamendi poolse kinnitamise menetlusena või mitu institutsiooni võivad määrata igaüks ühe või mitu liiget. Sõltumatute eelarveasutuste juhtkonda kuuluvate töötajate ametiaja kestus tuleks õigusaktidega selgelt kindlaks määrata, seda ei tohiks olla võimalik pikendada ning see peaks eelistatavalt kestma üle parlamendi ametiaja. Lepingut peaks saama lõpetada üksnes juhul, kui liige on süüdi tõsises üleastumises.

| — | Töötajad: sõltumatute eelarveasutuste töötajaid tuleks valida avatud konkursi kaudu, võttes arvesse saavutusi ja tehnilist pädevust. Teenistustingimused peaksid olema sarnased riigiteenistujate omadega. |
| --- | --- |

—

Töötajad: sõltumatute eelarveasutuste töötajaid tuleks valida avatud konkursi kaudu, võttes arvesse saavutusi ja tehnilist pädevust. Teenistustingimused peaksid olema sarnased riigiteenistujate omadega.

| — | Juurdepääs teabele, läbipaistvus ja teabevahetuspoliitika: reeglina tuleks sõltumatutele eelarveasutustele tagada õigusaktidega täielik juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik nende volituste tõhusaks ja õigeaegseks täitmiseks. Kõik selle reegli piirangud tuleks samuti selgelt määratleda. Ilma et see piiraks kõnealuste õigusaktide kohaldamist, ei tohiks kahjustada sõltumatute eelarveasutuste suutlikkust jagada teavet õigeaegselt ja kättesaadavate meediakanalite kaudu. Kui sõltumatu eelarveasutus asub mõne muu institutsiooni ruumides, tuleb selgelt näidata, et eelarveasutuse seisukohad on siduvad üksnes talle ja mitte majutavale institutsioonile. |
| --- | --- |

—

Juurdepääs teabele, läbipaistvus ja teabevahetuspoliitika: reeglina tuleks sõltumatutele eelarveasutustele tagada õigusaktidega täielik juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik nende volituste tõhusaks ja õigeaegseks täitmiseks. Kõik selle reegli piirangud tuleks samuti selgelt määratleda. Ilma et see piiraks kõnealuste õigusaktide kohaldamist, ei tohiks kahjustada sõltumatute eelarveasutuste suutlikkust jagada teavet õigeaegselt ja kättesaadavate meediakanalite kaudu. Kui sõltumatu eelarveasutus asub mõne muu institutsiooni ruumides, tuleb selgelt näidata, et eelarveasutuse seisukohad on siduvad üksnes talle ja mitte majutavale institutsioonile.

---

(1)  Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0173/2012).

(2)  

  ELT L 306, 23.11.2011, lk 12.

(3)  

  ELT L 306, 23.11.2011, lk 33.

(4)  

  ELT L 306, 23.11.2011, lk 1.

(5)  

  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

(6)  
  Väljaannete talitus – palun sisestada kuupäev: üks kuu pärast käesoleva määruse jõustumist.

(7)  
  Väljaannete talitus – palun sisestada kuupäev: kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

(8)  
  Väljaannete talitus – palun sisestada kuupäev: kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/177 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/177

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012EBRD operatsioonide geograafilise ulatuse laiendamine Vahemere lõuna- ja idapiirkonda ***I

P7_TA(2012)0244

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) asutamislepingu selliste muudatuste kohta, millega laiendatakse EBRD operatsioonide geograafilist ulatust Vahemere lõuna- ja idapiirkonda (COM(2011)0905 – C7-0523/2011 – 2011/0442(COD))

2013/C 332 E/33

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0905), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0905),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0523/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0523/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 3. mai 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 3. mai 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0142/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0142/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Kolmapäev, 13. juuni 2012P7_TC1-COD(2011)0442

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2012/EL Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) asutamislepingu muudatuste kohta, millega laiendatakse EBRD tegevuse geograafilist ulatust Vahemere lõuna- ja idapiirkonda

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 602/2012/EL) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 14. juuni 2012

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/178 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/178

---

Neljapäev, 14. juuni 2012Šotimaa lääneranniku vete heeringavarud ***I

P7_TA(2012)0253

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1300/2008, millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ja nende püügi mitmeaastane kava (COM(2011)0760 – C7-0432/2011 – 2011/0345(COD))

2013/C 332 E/34

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0760), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0760),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0432/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0432/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. jaanuari 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. jaanuari 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0145/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0145/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 68, 6.3.2012, lk 74.

---

Neljapäev, 14. juuni 2012P7_TC1-COD(2011)0345

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. juunil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu aasta määrust (EÜ) nr 1300/2008, millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ja nende püügi mitmeaastane kava

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1300/2008 (millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ja nende püügi mitmeaastane kava) (3) antakse nõukogule õigus võtta järelmeetmeid ja vaadata läbi kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 2

  kõnealuses määruses
  sätestatud ning artikli 4 lõigetes 2–5 ja artiklis 9 osutatud kalastussuremuse maksimumtaset püügil ja sellega seotud kudekarja biomassi taset. [ME 1] |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1300/2008 (millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ja nende püügi mitmeaastane kava) (3) antakse nõukogule õigus võtta järelmeetmeid ja vaadata läbi kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 2

  kõnealuses määruses
  sätestatud ning artikli 4 lõigetes 2–5 ja artiklis 9 osutatud kalastussuremuse maksimumtaset püügil ja sellega seotud kudekarja biomassi taset. [ME 1]

| (2) | ELi toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud korras võib komisjonile anda õigus delegeeritud aktidega täiendada või muuta seadusandliku akti mitteolemuslikke osi.
  [ME 2] |
| --- | --- |

(2)

ELi toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud korras võib komisjonile anda õigus delegeeritud aktidega täiendada või muuta seadusandliku akti mitteolemuslikke osi.
  [ME 2]

| (3) | Mitmeaastases kavas seatud eesmärkide tulemuslikuks saavutamiseks

  saavutamise tagamiseks
  ning varude tingimuste muutustele kiireks reageerimiseks tuleks komisjonile ELi toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud korras anda õigus
  võtta vastu õigusakte, et
  vaadata läbi kõnealuse kalastussuremuse maksimumtasemed püügil ja sellega seotud kudekarja biomassi tasemed, kui teaduslikest andmetest nähtub, et need väärtused ei ole kava eesmärkide saavutamiseks enam asjakohased.
  Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 3] |
| --- | --- |

(3)

Mitmeaastases kavas seatud eesmärkide tulemuslikuks saavutamiseks

  saavutamise tagamiseks
  ning varude tingimuste muutustele kiireks reageerimiseks tuleks komisjonile ELi toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud korras anda õigus
  võtta vastu õigusakte, et
  vaadata läbi kõnealuse kalastussuremuse maksimumtasemed püügil ja sellega seotud kudekarja biomassi tasemed, kui teaduslikest andmetest nähtub, et need väärtused ei ole kava eesmärkide saavutamiseks enam asjakohased.
  Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 3]

| (4) | Kuna Šotimaa lääneranniku vete heeringas on rändav liik

  siirdekala
  , peaks selle ala täpsustamine, kus heeringas

  Šotimaast lääne pool asuvate vete heeringavaru
  praegu elutseb, võimaldama eristada selle kalaliigi varusid teistest varudest, kuid ei peaks takistama kõnealuse kava kohaldamist sel juhul, kui kalaliik muudab oma liikumissuundumusi

  selle kalavaru rändeteed muutuvad.

  . Seepärast tuleks artikleid 1 ja 2 vastavalt muuta
  [ME 4] |
| --- | --- |

(4)

Kuna Šotimaa lääneranniku vete heeringas on rändav liik

  siirdekala
  , peaks selle ala täpsustamine, kus heeringas

  Šotimaast lääne pool asuvate vete heeringavaru
  praegu elutseb, võimaldama eristada selle kalaliigi varusid teistest varudest, kuid ei peaks takistama kõnealuse kava kohaldamist sel juhul, kui kalaliik muudab oma liikumissuundumusi

  selle kalavaru rändeteed muutuvad.

  . Seepärast tuleks artikleid 1 ja 2 vastavalt muuta
  [ME 4]

| (5) | Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
  [ME 5] |
| --- | --- |

(5)

Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
  [ME 5]

| (6) | Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel saatma asjaomased dokumendid korraga õigel ajal ja nõudeid järgides Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  [ME 6] |
| --- | --- |

(6)

Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel saatma asjaomased dokumendid korraga õigel ajal ja nõudeid järgides Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  [ME 6]

| (7) | Käesoleva muutmise käigus tuleks parandada viga artikli 7 pealkirjas.
  [ME 7] |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva muutmise käigus tuleks parandada viga artikli 7 pealkirjas.
  [ME 7]

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1300/2008 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1300/2008 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1300/2008 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1


  Reguleerimisese

  Käesoleva määrusega kehtestatakse mitmeaastane kava
  Šotimaast lääne pool asuvate vete
  heeringavarude püügiks Šotimaa lääneranniku piirkonna vetes.”[ME 8] |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse mitmeaastane kava
  Šotimaast lääne pool asuvate vete
  heeringavarude püügiks Šotimaa lääneranniku piirkonna vetes.”[ME 8]

| 2) | Artiklile 2 lisatakse punkt e järgmises sõnastuses:






  „e) | Šotimaa lääneranniku piirkonna

  Šotimaast lääne pool asuvate
  vete heeringavarud on sellised heeringavarud

  heeringa
  (Clupea harengus)
  varud
  , kes
  praegu
  elutsevad ICES Vb, VIa ja VIb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes
  , samuti ICES VIa püügipiirkonnas 7° läänepikkusest lääne pool ja 55° põhjalaiusest põhja pool, või 7° läänepikkusest ida ja 56° põhjalaiusest põhja pool, välja arvatud Clyde’i piirkond
  .”[ME 9] |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklile 2 lisatakse punkt e järgmises sõnastuses:

„e)

Šotimaa lääneranniku piirkonna

  Šotimaast lääne pool asuvate
  vete heeringavarud on sellised heeringavarud

  heeringa
  (Clupea harengus)
  varud
  , kes
  praegu
  elutsevad ICES Vb, VIa ja VIb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes
  , samuti ICES VIa püügipiirkonnas 7° läänepikkusest lääne pool ja 55° põhjalaiusest põhja pool, või 7° läänepikkusest ida ja 56° põhjalaiusest põhja pool, välja arvatud Clyde’i piirkond
  .”[ME 9]

| 3) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7


  Kalastussuremuse maksimumtasemete ja sellega seotud kudekarja biomassi tasemete läbivaatamine

  Kui teaduslikest andmetest nähtub

  komisjon kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee soovituste ja võib-olla ka muude teaduslike andmete põhjal ning pärast põhjalikku konsulteerimist pelaagiliste liikide piirkondliku nõuandekomisjoniga leiab
  , et kalastussuremuse tasemed ja sellega seotud kudekarja biomassi tasemed, mis on sätestatud artikli 3 lõikes 2, artikli 4 lõigetes 2–5 ja artiklis 9, ei ole artikli 3 lõikes 1 esitatud eesmärkide saavutamiseks enam asjakohased, määrab

  võtab
  komisjon
  vastu
  artikli 9a kohaste

  kohased
  delegeeritud õigusaktidega

  õigusaktid, millega määratakse
  kindlaks selliste tasemete uued väärtused.”[ME 10] |
| --- | --- |

3)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Kalastussuremuse maksimumtasemete ja sellega seotud kudekarja biomassi tasemete läbivaatamine

Kui teaduslikest andmetest nähtub

  komisjon kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee soovituste ja võib-olla ka muude teaduslike andmete põhjal ning pärast põhjalikku konsulteerimist pelaagiliste liikide piirkondliku nõuandekomisjoniga leiab
  , et kalastussuremuse tasemed ja sellega seotud kudekarja biomassi tasemed, mis on sätestatud artikli 3 lõikes 2, artikli 4 lõigetes 2–5 ja artiklis 9, ei ole artikli 3 lõikes 1 esitatud eesmärkide saavutamiseks enam asjakohased, määrab

  võtab
  komisjon
  vastu
  artikli 9a kohaste

  kohased
  delegeeritud õigusaktidega

  õigusaktid, millega määratakse
  kindlaks selliste tasemete uued väärtused.”[ME 10]

| 4) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8


  Mitmeaastase kava hindamine ja läbivaatamine



  1.
     Alates 18. detsembrist 2008
  vähemalt
  iga nelja aasta järel hindab komisjon ja vaatab läbi mitmeaastase kava tulemuslikkuse ja toimimise.
  Selleks hindamiseks palub komisjon nõuandeid kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteelt ja pelaagiliste liikide piirkondlikult nõuandekomisjonilt.
  Vajaduse korral võib

  teeb
  komisjon teha ettepanekuid mitmeaastase kava kohandamiseks või võtta

  muutmiseks asjakohaseid ettepanekuid, mis võetakse
  vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 7

  seadusandliku tavamenetluse kohaselt
  .


  2.
     
  Lõige 1 ei piira artiklis 7 nimetatud õiguste delegeerimist.
  ”[ME 11] |
| --- | --- |

4)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Mitmeaastase kava hindamine ja läbivaatamine

1.
     Alates 18. detsembrist 2008
  vähemalt
  iga nelja aasta järel hindab komisjon ja vaatab läbi mitmeaastase kava tulemuslikkuse ja toimimise.
  Selleks hindamiseks palub komisjon nõuandeid kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteelt ja pelaagiliste liikide piirkondlikult nõuandekomisjonilt.
  Vajaduse korral võib

  teeb
  komisjon teha ettepanekuid mitmeaastase kava kohandamiseks või võtta

  muutmiseks asjakohaseid ettepanekuid, mis võetakse
  vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 7

  seadusandliku tavamenetluse kohaselt
  .

2.
     
  Lõige 1 ei piira artiklis 7 nimetatud õiguste delegeerimist.
  ”[ME 11]

| 5) | Lisatakse artikkel 9a järgmises sõnastuses:
  „Artikkel 9a


  Delegeerimine

  1.   Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimuste alusel.
  2.   Artiklites

  Artiklis
  7 ja 8 osutatud volitused antakse kindlaksmääramata ajaks

  õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kolmeks aastaks
  alates ... (4)
  [pp/kk/aaa] [lisada
  [
  käesoleva määruse jõustumise kuupäev].
  Hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase perioodi lõppu esitab komisjon delegeeritud volituste kohta aruande. Delegeeritud volitusi uuendatakse vaikimisi samadeks ajavahemikeks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab uuendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga perioodi lõppu. [ME 12]

  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites

  artiklis
  7 ja 8 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. [ME 13]

  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle korraga teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artiklitega

  artikliga
  7 ja 8, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada 2

  kahe
  kuu võrra.”

  [ME 14] |
| --- | --- |

5)

Lisatakse artikkel 9a järgmises sõnastuses:

„Artikkel 9a

Delegeerimine

1.   Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimuste alusel.

2.   Artiklites

  Artiklis
  7 ja 8 osutatud volitused antakse kindlaksmääramata ajaks

  õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kolmeks aastaks
  alates ... (4)
  [pp/kk/aaa] [lisada
  [
  käesoleva määruse jõustumise kuupäev].
  Hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase perioodi lõppu esitab komisjon delegeeritud volituste kohta aruande. Delegeeritud volitusi uuendatakse vaikimisi samadeks ajavahemikeks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab uuendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga perioodi lõppu. [ME 12]

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites

  artiklis
  7 ja 8 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. [ME 13]

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle korraga teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artiklitega

  artikliga
  7 ja 8, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada 2

  kahe
  kuu võrra.”

[ME 14]

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 68, 6.3.2012, lk 74.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT L 344, 20.12.2008, lk 6.

3

(4)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

4

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/182 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/182

---

Neljapäev, 14. juuni 2012Ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste oht ***I

P7_TA(2012)0254

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise kohta (COM(2010)0781 – C7-0011/2011 – 2010/0377(COD))

2013/C 332 E/35

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0781), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0781),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0011/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0011/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuni 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuni 2011. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 25. aprilli 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 25. aprilli 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0339/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0339/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 248, 25.8.2011, lk 138.

---

Neljapäev, 14. juuni 2012P7_TC1-COD(2010)0377

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. juunil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2012/18/EL) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 14. juuni 2012Seadusandliku resolutsiooni lisa

Komisjoni avaldus

Avaldus akuutse toksilisuse 3. kategooria (naha ja sissehingamise kaudu kokkupuutel) väljajätmise kohta (suurõnnetuste direktiivi (seveso) I lisa 1. osa)

Komisjon kinnitab, et ettepaneku osas saavutatud kompromiss võimaldab paremat inimeste tervise kaitset ja ohutuse tagamist ning keskkonnakaitset kui kehtiv Seveso II direktiiv 96/82/EÜ.

Komisjon kavatseb teostada täiendava analüüsi akuutse toksilisuse 3. kategooriasse (naha ja sissehingamise kaudu kokkupuutel) liigitatud ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste tõenäosuse, ohtude ja võimalike tagajärgede kohta. Olenevalt analüüsi tulemustest võib komisjon esitada seadusandliku ettepaneku kõnealuse kategooria lisamiseks direktiivi reguleerimisalasse.

---

| 15.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 332/183 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 332/183

---

Neljapäev, 14. juuni 2012Imikutele ja väikelastele ning meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduained ***I

P7_TA(2012)0255

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus imikutele ja väikelastele ning meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduainete kohta (COM(2011)0353 – C7-0169/2011 – 2011/0156(COD))

2013/C 332 E/36

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0353), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0353),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0169/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0169/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Itaalia Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Itaalia Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. oktoobri 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. oktoobri 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0059/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0059/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 24, 28.1.2012, lk 119.

---

Neljapäev, 14. juuni 2012P7_TC1-COD(2011)0156

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. juunil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 imikutele ja väikelastele,
  ning meditsiiniliseks eriotstarbeks, gluteenitalumatusega inimestele ning väikese ja väga väikese kalorsusega dieetideks ettenähtud toiduainete kohta [ME 1]

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 114 on sätestatud, et meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine ning mis muu hulgas käsitlevad tervise-, ohutuse ja tarbijakaitset, peavad lähtuma kaitse kõrgest tasemest, võttes eriti arvesse kõiki teaduslikel faktidel põhinevaid uusi arenguid. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 114 on sätestatud, et meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine ning mis muu hulgas käsitlevad tervise-, ohutuse ja tarbijakaitset, peavad lähtuma kaitse kõrgest tasemest, võttes eriti arvesse kõiki teaduslikel faktidel põhinevaid uusi arenguid.

| (2) | Ohutu ja tervisliku toidu vaba liikumine on siseturu oluline aspekt, mis mõjutab oluliselt elanike tervist

  Toiduainete ohutus
  ,
  eelkõige juhul, kui toiduained on mõeldud haavatavatele inimrühmadele, nagu imikud, väikelapsed
  ja heaolu ning

  teatavaid haigusi põdevad inimesed, on peamine eeltingimus
  nende sotsiaalseid

  isikute vabale liikumisele
  ja majanduslikke huve.
  siseturu tõrgeteta toimimisele
  . [ME 2] |
| --- | --- |

(2)

Ohutu ja tervisliku toidu vaba liikumine on siseturu oluline aspekt, mis mõjutab oluliselt elanike tervist

  Toiduainete ohutus
  ,
  eelkõige juhul, kui toiduained on mõeldud haavatavatele inimrühmadele, nagu imikud, väikelapsed
  ja heaolu ning

  teatavaid haigusi põdevad inimesed, on peamine eeltingimus
  nende sotsiaalseid

  isikute vabale liikumisele
  ja majanduslikke huve.
  siseturu tõrgeteta toimimisele
  . [ME 2]

| (2a) | Sellega seoses ja kuna liidu õigusaktid toiduainete valdkonnas on koostatud tagamaks seda, et ühtki toiduainet ei lasta turule, kui see on ohtlik, tuleks jätta käesoleva määrusega hõlmatud toidukategooriate hulgast välja ained, millel võib olla kahjulik mõju nimetatud elanikkonna rühmade tervisele. [ME 3] |
| --- | --- |

(2a)

Sellega seoses ja kuna liidu õigusaktid toiduainete valdkonnas on koostatud tagamaks seda, et ühtki toiduainet ei lasta turule, kui see on ohtlik, tuleks jätta käesoleva määrusega hõlmatud toidukategooriate hulgast välja ained, millel võib olla kahjulik mõju nimetatud elanikkonna rühmade tervisele. [ME 3]

| (3) | Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivis 2009/39/EÜ eritoiduks ettenähtud toiduainete kohta (3) on sätestatud üldeeskirjad selliste toitude koostise ja valmistamise kohta, mis on spetsiaalselt loodud neile ettenähtud tarbijaskonna eritoiduvajaduste rahuldamiseks. Enamik kõnealuse direktiivi sätteid pärineb 1977. aastast
  ning need ei aita tarbijal teha teadlikku valikut dieettoiduainete, rikastatud toiduainete, toitainetevaeste toiduainete
  ja seetõttu tuleks neid ajakohastada.

  nn tavaliste toiduainete vahel. Kõnealuse õigusakti koostoime liidu hilisemate õigusaktidega, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

   (4)

  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (5), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta (6) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele (7), muudab vajalikuks ka direktiivi 2009/39/EÜ põhjaliku läbivaatamise. [ME 4] |
| --- | --- |

(3)

Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivis 2009/39/EÜ eritoiduks ettenähtud toiduainete kohta (3) on sätestatud üldeeskirjad selliste toitude koostise ja valmistamise kohta, mis on spetsiaalselt loodud neile ettenähtud tarbijaskonna eritoiduvajaduste rahuldamiseks. Enamik kõnealuse direktiivi sätteid pärineb 1977. aastast
  ning need ei aita tarbijal teha teadlikku valikut dieettoiduainete, rikastatud toiduainete, toitainetevaeste toiduainete
  ja seetõttu tuleks neid ajakohastada.

  nn tavaliste toiduainete vahel. Kõnealuse õigusakti koostoime liidu hilisemate õigusaktidega, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

   (4)

  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (5), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta (6) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele (7), muudab vajalikuks ka direktiivi 2009/39/EÜ põhjaliku läbivaatamise. [ME 4]

| (4) | Direktiiviga 2009/39/EÜ on kehtestatud eritoiduks ettenähtud toiduainete üldmääratlus ja märgistamise üldnõuded, sealhulgas nõue, et sellistel toiduainetel peab olema märge nende väidetud toitumuslikuks eesmärgiks sobivuse kohta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiiviga 2009/39/EÜ on kehtestatud eritoiduks ettenähtud toiduainete üldmääratlus ja märgistamise üldnõuded, sealhulgas nõue, et sellistel toiduainetel peab olema märge nende väidetud toitumuslikuks eesmärgiks sobivuse kohta.

| (5) | Direktiivis 2009/39/EÜ sätestatud üldnõudeid koostise ja märgistamise kohta on täiendatud mitmete toidu erirühmade suhtes kohaldavate liidu muude kui seadusandlike aktidega. Selles osas on komisjoni direktiivis 2006/141/EÜ (8) sätestatud ühtlustatud eeskirjad imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta, samuti on komisjoni direktiivis 2006/125/EÜ (9) sätestatud teatavad ühtlustatud eeskirjad imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude suhtes. Samamoodi on ühtlustatud eeskirjad sätestatud ka komisjoni 26. veebruari 1996. aasta direktiivis 96/8/EÜ kehakaalu alandamiseks ettenähtud vähendatud energiasisaldusega dieetides kasutatavate toiduainete kohta, (10) komisjoni 25. märtsi 1999. aasta direktiivis 1999/21/EÜ meditsiiniliseks eriotstarbeks mõeldud dieettoitude kohta (11) ja komisjoni 20. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 41/2009 gluteenitalumatusega inimestele sobiva toidu koostise ja märgistamise kohta (12). |
| --- | --- |

(5)

Direktiivis 2009/39/EÜ sätestatud üldnõudeid koostise ja märgistamise kohta on täiendatud mitmete toidu erirühmade suhtes kohaldavate liidu muude kui seadusandlike aktidega. Selles osas on komisjoni direktiivis 2006/141/EÜ (8) sätestatud ühtlustatud eeskirjad imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta, samuti on komisjoni direktiivis 2006/125/EÜ (9) sätestatud teatavad ühtlustatud eeskirjad imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude suhtes. Samamoodi on ühtlustatud eeskirjad sätestatud ka komisjoni 26. veebruari 1996. aasta direktiivis 96/8/EÜ kehakaalu alandamiseks ettenähtud vähendatud energiasisaldusega dieetides kasutatavate toiduainete kohta, (10) komisjoni 25. märtsi 1999. aasta direktiivis 1999/21/EÜ meditsiiniliseks eriotstarbeks mõeldud dieettoitude kohta (11) ja komisjoni 20. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 41/2009 gluteenitalumatusega inimestele sobiva toidu koostise ja märgistamise kohta (12).

| (6) | Lisaks on nõukogu direktiivis 92/52/EMÜ (13) sätestatud ühtlustatud eeskirjad kolmandatesse riikidesse eksportimiseks ettenähtud imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks on nõukogu direktiivis 92/52/EMÜ (13) sätestatud ühtlustatud eeskirjad kolmandatesse riikidesse eksportimiseks ettenähtud imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta.

| (6a) | Vastavalt nõukogu 18. juuni 1992. aasta resolutsioonile (14) peaks liit aitama kaasa asjakohaste praktikate rakendamisele rinnapiimaasendajate turustamiseks kolmandates riikides ühenduses asuvate tootjate poolt. [ME 5] |
| --- | --- |

(6a)

Vastavalt nõukogu 18. juuni 1992. aasta resolutsioonile (14) peaks liit aitama kaasa asjakohaste praktikate rakendamisele rinnapiimaasendajate turustamiseks kolmandates riikides ühenduses asuvate tootjate poolt. [ME 5]

| (7) | Direktiiviga 2009/39/EÜ on ette nähtud, et erisätteid kohaldatakse järgmise kahe eritoiduks ettenähtud toiduainete mõistega hõlmatud toiduainerühma kohta: toiduained, mis on ette nähtud eelkõige sportlastele suurest lihaspingest tingitud energiakao korvamiseks, ja toiduained, mis on ette nähtud süsivesikute ainevahetushäiretega (diabeediga) inimestele. Toiduainete suhtes, mis on ette nähtud sportlastele suurest lihaspingest tingitud energiakao korvamiseks, ei olnud erisätete väljatöötamise osas võimalik jõuda õnnestunud lahenduseni väga suurte erimeelsuste tõttu liikmesriikide ja sidusrühmade vahel seoses eriõigusaktide kohaldamisala, hõlmatud toiduainete alarühmade arvu ja koostise suhtes kehtestatavate nõuete kriteeriumide ja võimaliku mõjuga innovatiivsele tootearendusele. Seoses erisätetega süsivesikute ainevahetushäiretega (diabeediga) inimestele ettenähtud toiduainete suhtes jõuti komisjoni aruandes (15) järeldusele, et erinõuete sätestamiseks koostise suhtes puudub teaduslik alus.

  kohaldamisalaga
  .
  Sellegipoolest tuleks endiselt kohaldada komisjoni poolt direktiiviga 2009/39/EÜ võetud kohustust tunnistada sportlaste toitainevajadusi, mida toetavad Euroopa Toiduohutusameti (Toiduohutusamet) teaduslikud arvamused aktiivseid inimesi puudutavate väidete kohta ning toidu teaduskomitee 28. veebruari 2001. aasta aruanne selliste toiduainete koostise ja kirjelduse kohta, mis on ette nähtud eelkõige sportlastele suurest lihaspingest tingitud energiakao korvamiseks. Seetõttu peaks komisjon andma hiljemalt 1. juuliks 2015 hinnangu vajadusele üldised toidualased õigusaktid läbi vaadata. [ME 6] |
| --- | --- |

(7)

Direktiiviga 2009/39/EÜ on ette nähtud, et erisätteid kohaldatakse järgmise kahe eritoiduks ettenähtud toiduainete mõistega hõlmatud toiduainerühma kohta: toiduained, mis on ette nähtud eelkõige sportlastele suurest lihaspingest tingitud energiakao korvamiseks, ja toiduained, mis on ette nähtud süsivesikute ainevahetushäiretega (diabeediga) inimestele. Toiduainete suhtes, mis on ette nähtud sportlastele suurest lihaspingest tingitud energiakao korvamiseks, ei olnud erisätete väljatöötamise osas võimalik jõuda õnnestunud lahenduseni väga suurte erimeelsuste tõttu liikmesriikide ja sidusrühmade vahel seoses eriõigusaktide kohaldamisala, hõlmatud toiduainete alarühmade arvu ja koostise suhtes kehtestatavate nõuete kriteeriumide ja võimaliku mõjuga innovatiivsele tootearendusele. Seoses erisätetega süsivesikute ainevahetushäiretega (diabeediga) inimestele ettenähtud toiduainete suhtes jõuti komisjoni aruandes (15) järeldusele, et erinõuete sätestamiseks koostise suhtes puudub teaduslik alus.

  kohaldamisalaga
  .
  Sellegipoolest tuleks endiselt kohaldada komisjoni poolt direktiiviga 2009/39/EÜ võetud kohustust tunnistada sportlaste toitainevajadusi, mida toetavad Euroopa Toiduohutusameti (Toiduohutusamet) teaduslikud arvamused aktiivseid inimesi puudutavate väidete kohta ning toidu teaduskomitee 28. veebruari 2001. aasta aruanne selliste toiduainete koostise ja kirjelduse kohta, mis on ette nähtud eelkõige sportlastele suurest lihaspingest tingitud energiakao korvamiseks. Seetõttu peaks komisjon andma hiljemalt 1. juuliks 2015 hinnangu vajadusele üldised toidualased õigusaktid läbi vaadata. [ME 6]

| (7a) | Komisjoni 26. juuni 2008. aasta aruandes süsivesikute ainevahetushäiretega (diabeediga) (16) inimestele ettenähtud toiduainete kohta jõuti järeldusele, et erinõuete sätestamiseks nende koostise kohta puudub teaduslik alus. Seetõttu ei ole käesolev määrus sobiv õigusraamistik selle toiduainete kategooria jaoks. Komisjoni sõnul on olulisem diabeetikute puhul arvestada tarbitud toidu kogust ja valitud toitumismudelit. Selline järeldus ei ole vastuolus kogu liitu hõlmava strateegia koostamisega, mis põhjalikult tegeleks diabeediga (1. tüüp ja 2. tüüp), mida põeb rohkem kui 32 miljonit liidu kodanikku. Laialdaselt leviva ülekaalulisuse ja rahvastiku vananemise tõttu eeldatakse aastaks 2030 selle arvu suurenemist veel 16 % võrra, mistõttu on põhjendatud haigusele erilise tähelepanu pööramine liidu tasandil, sealhulgas teadustöö ja arendustegevuse valdkonnas. [ME 7] |
| --- | --- |

(7a)

Komisjoni 26. juuni 2008. aasta aruandes süsivesikute ainevahetushäiretega (diabeediga) (16) inimestele ettenähtud toiduainete kohta jõuti järeldusele, et erinõuete sätestamiseks nende koostise kohta puudub teaduslik alus. Seetõttu ei ole käesolev määrus sobiv õigusraamistik selle toiduainete kategooria jaoks. Komisjoni sõnul on olulisem diabeetikute puhul arvestada tarbitud toidu kogust ja valitud toitumismudelit. Selline järeldus ei ole vastuolus kogu liitu hõlmava strateegia koostamisega, mis põhjalikult tegeleks diabeediga (1. tüüp ja 2. tüüp), mida põeb rohkem kui 32 miljonit liidu kodanikku. Laialdaselt leviva ülekaalulisuse ja rahvastiku vananemise tõttu eeldatakse aastaks 2030 selle arvu suurenemist veel 16 % võrra, mistõttu on põhjendatud haigusele erilise tähelepanu pööramine liidu tasandil, sealhulgas teadustöö ja arendustegevuse valdkonnas. [ME 7]

| (8) | Direktiivis 2009/39/EÜ nõutakse ka toidu kohta, mida äriettevõtjad esitlevad määratlusele „eritoiduks ettenähtud toiduained” vastavana ja mille kohta ei ole liidu õigusaktides kehtestatud erisätteid, enne selle viimist liidu turule teatamise üldkorda liikmesriigi tasandil, et hõlbustada liikmesriikide jaoks selliste toiduainete tõhusat seiret. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivis 2009/39/EÜ nõutakse ka toidu kohta, mida äriettevõtjad esitlevad määratlusele „eritoiduks ettenähtud toiduained” vastavana ja mille kohta ei ole liidu õigusaktides kehtestatud erisätteid, enne selle viimist liidu turule teatamise üldkorda liikmesriigi tasandil, et hõlbustada liikmesriikide jaoks selliste toiduainete tõhusat seiret.

| (9) | Komisjoni aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule (17) osutati seoses teatamise korra rakendamisega, et võib tekkida raskusi seoses eritoiduks ettenähtud toiduainete mõiste erineva tõlgendamisega, sest selgus, et määratlust oli riiklikel asutustel võimalik tõlgendada erinevalt. Seepärast on jõutud järeldusele, et on vaja läbi vaadata direktiivi 2009/39/EÜ kohaldamisala, et tagada liidu õigusaktide tõhusam ja ühtlustatum rakendamine. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule (17) osutati seoses teatamise korra rakendamisega, et võib tekkida raskusi seoses eritoiduks ettenähtud toiduainete mõiste erineva tõlgendamisega, sest selgus, et määratlust oli riiklikel asutustel võimalik tõlgendada erinevalt. Seepärast on jõutud järeldusele, et on vaja läbi vaadata direktiivi 2009/39/EÜ kohaldamisala, et tagada liidu õigusaktide tõhusam ja ühtlustatum rakendamine.

| (10) | Eritoiduks ettenähtud toiduaineid käsitlevate õigusaktide uuringu aruanne (18) kinnitas eelnimetatud teatamise üldkorra rakendamist käsitlenud komisjoni aruande tulemusi ja sellest selgus, et tänapäeval turustatakse ja märgistatakse järjest rohkem toiduaineid eritoiduks ettenähtud toiduainetena direktiivis 2009/39/EÜ sätestatud laia määratluse tõttu. Uuringu aruandes rõhutati ka, et kõnealuse direktiiviga reguleeritud toiduained erinevad liikmesriigiti oluliselt; eri liikmesriikides võidakse sama toiduainet samal ajal turustada eritoiduks ettenähtud toiduainena ja/või tavatoiduainena üldelanikkonnale või suunatuna elanikkonna teatavatele erirühmadele nagu rasedad, menopausijärgsed naised, eakad, kasvueas lapsed, noorukid, füüsilise aktiivsuse eri tasemega inimesed ja teised. Selline olukord kahjustab siseturu toimimist, tekitab õiguslikku ebakindlust pädevate asutuste, toiduainevaldkonna ettevõtjate ja tarbijate suhtes, samas ei saa välistada teadlikult valedel alustel turustamist ja konkurentsi moonutamist. |
| --- | --- |

(10)

Eritoiduks ettenähtud toiduaineid käsitlevate õigusaktide uuringu aruanne (18) kinnitas eelnimetatud teatamise üldkorra rakendamist käsitlenud komisjoni aruande tulemusi ja sellest selgus, et tänapäeval turustatakse ja märgistatakse järjest rohkem toiduaineid eritoiduks ettenähtud toiduainetena direktiivis 2009/39/EÜ sätestatud laia määratluse tõttu. Uuringu aruandes rõhutati ka, et kõnealuse direktiiviga reguleeritud toiduained erinevad liikmesriigiti oluliselt; eri liikmesriikides võidakse sama toiduainet samal ajal turustada eritoiduks ettenähtud toiduainena ja/või tavatoiduainena üldelanikkonnale või suunatuna elanikkonna teatavatele erirühmadele nagu rasedad, menopausijärgsed naised, eakad, kasvueas lapsed, noorukid, füüsilise aktiivsuse eri tasemega inimesed ja teised. Selline olukord kahjustab siseturu toimimist, tekitab õiguslikku ebakindlust pädevate asutuste, toiduainevaldkonna ettevõtjate ja tarbijate suhtes, samas ei saa välistada teadlikult valedel alustel turustamist ja konkurentsi moonutamist.

| (11) | Selgub, et muud hiljuti vastuvõetud liidu õigusaktid on areneva ja uuendusliku toiduaineturuga rohkem kohandatud kui direktiiv 2009/39/EÜ. Selles osas on eriti asjakohased ja tähtsad direktiiv 2002/46/EÜ, määrus (EÜ) nr 1924/2006 ja määrus (EÜ) nr 1925/2006. Lisaks reguleeriksid nende liidu õigusaktide sätted piisavalt direktiiviga 2009/39/EÜ hõlmatud mitmeid toiduainerühmi väiksema halduskoormuse ja suurema selgusega kohaldamisala ja eesmärkide suhtes. |
| --- | --- |

(11)

Selgub, et muud hiljuti vastuvõetud liidu õigusaktid on areneva ja uuendusliku toiduaineturuga rohkem kohandatud kui direktiiv 2009/39/EÜ. Selles osas on eriti asjakohased ja tähtsad direktiiv 2002/46/EÜ, määrus (EÜ) nr 1924/2006 ja määrus (EÜ) nr 1925/2006. Lisaks reguleeriksid nende liidu õigusaktide sätted piisavalt direktiiviga 2009/39/EÜ hõlmatud mitmeid toiduainerühmi väiksema halduskoormuse ja suurema selgusega kohaldamisala ja eesmärkide suhtes.

| (11a) | Seetõttu on vaja regulatiivse keskkonna lihtsustamise kaudu kõrvaldada tõlgenduserinevused ning ületada liikmesriikide ja toiduvaldkonna ettevõtjate raskused toiduaineid käsitlevate eri õigusaktide seostamisel. Nii oleks võimalik tagada, et samasuguseid tooteid käsitletakse kogu liidus ühtmoodi, mis looks siseturul samaväärsed võimalused kõikide ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) jaoks. [ME 8] |
| --- | --- |

(11a)

Seetõttu on vaja regulatiivse keskkonna lihtsustamise kaudu kõrvaldada tõlgenduserinevused ning ületada liikmesriikide ja toiduvaldkonna ettevõtjate raskused toiduaineid käsitlevate eri õigusaktide seostamisel. Nii oleks võimalik tagada, et samasuguseid tooteid käsitletakse kogu liidus ühtmoodi, mis looks siseturul samaväärsed võimalused kõikide ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) jaoks. [ME 8]

| (12) | Peale selle näitab kogemus, et teatavad direktiivi 2009/39/EÜ lisatud või sellega vastuvõetud eeskirjad ei ole enam tõhusad siseturu toimimise tagamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Peale selle näitab kogemus, et teatavad direktiivi 2009/39/EÜ lisatud või sellega vastuvõetud eeskirjad ei ole enam tõhusad siseturu toimimise tagamiseks.

| (13) | Seepärast tuleks mõiste „eritoiduks ettenähtud toiduained” tunnistada kehtetuks ja direktiiv 2009/39/EÜ tuleks asendada käesoleva õigusaktiga. Kohaldamise lihtsustamiseks ja järjepidevuse tagamiseks kõigis liikmesriikides peaks käesolev õigusakt olema määruse vormis. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks mõiste „eritoiduks ettenähtud toiduained” tunnistada kehtetuks ja direktiiv 2009/39/EÜ tuleks asendada käesoleva õigusaktiga. Kohaldamise lihtsustamiseks ja järjepidevuse tagamiseks kõigis liikmesriikides peaks käesolev õigusakt olema määruse vormis.

| (14) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toiduohutusega seotud menetlused (19), on kehtestatud toiduaineid käsitlevate liidu õigusaktide jaoks üldised põhimõtted ja mõisted, et tagada tervisekaitse

  inimeste tervise ja tarbijate õiguste kaitse
  kõrge tase ning
  kindlustada samas
  siseturu tõhus toimimine. Sellega on kehtestatud

  Selles kehtestatakse
  toiduainete riskianalüüsi põhimõtted
  , sätestatakse võimalus võtta ettevaatusprintsiibist lähtuvalt ennetavaid riskihaldusmeetmeid
  ning
  määratakse kindlaks
  struktuurid ja meetodid Toiduohutusameti tehtavate teaduslike ja tehniliste hinnangute jaoks. Seepärast tuleb teatavaid kõnealuses määruses sätestatud mõisteid kohaldada ka käesoleva määruse kontekstis. Peale selle peaks käesoleva määruse eesmärgi tõttu toiduohutusametiga konsulteerima kõigis küsimustes, mis võiksid tõenäoliselt mõjutada rahvatervist. [ME 9] |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toiduohutusega seotud menetlused (19), on kehtestatud toiduaineid käsitlevate liidu õigusaktide jaoks üldised põhimõtted ja mõisted, et tagada tervisekaitse

  inimeste tervise ja tarbijate õiguste kaitse
  kõrge tase ning
  kindlustada samas
  siseturu tõhus toimimine. Sellega on kehtestatud

  Selles kehtestatakse
  toiduainete riskianalüüsi põhimõtted
  , sätestatakse võimalus võtta ettevaatusprintsiibist lähtuvalt ennetavaid riskihaldusmeetmeid
  ning
  määratakse kindlaks
  struktuurid ja meetodid Toiduohutusameti tehtavate teaduslike ja tehniliste hinnangute jaoks. Seepärast tuleb teatavaid kõnealuses määruses sätestatud mõisteid kohaldada ka käesoleva määruse kontekstis. Peale selle peaks käesoleva määruse eesmärgi tõttu toiduohutusametiga konsulteerima kõigis küsimustes, mis võiksid tõenäoliselt mõjutada rahvatervist. [ME 9]

| (14a) | Kui ohustatakse vahetult või pikas perspektiivis elu või tervist, kuid puuduvad kindlad teaduslikud andmed, tuleks kohaldada ettevaatusprintsiipi, et tagada kõrge tervisekaitse tase, võttes arvesse kumulatiivset toksilist mõju ning käesolevas määruses nimetatud eriti haavatavate inimrühmade tundlikkust tervise küsimustes. [ME 10] |
| --- | --- |

(14a)

Kui ohustatakse vahetult või pikas perspektiivis elu või tervist, kuid puuduvad kindlad teaduslikud andmed, tuleks kohaldada ettevaatusprintsiipi, et tagada kõrge tervisekaitse tase, võttes arvesse kumulatiivset toksilist mõju ning käesolevas määruses nimetatud eriti haavatavate inimrühmade tundlikkust tervise küsimustes. [ME 10]

| (15) | Piiratud arv toiduainerühmi on teatavate elanikkonnarühmade ainsaks või osaliseks toiduallikaks; sellised toiduainerühmad on eluliselt tähtsad teatavate seisundite raviks ja/või on olulised teatavate kindlalt määratletud elanikkonna haavatavatele rühmadele ettenähtud piisava toitumise tagamiseks. Kõnealused toiduainerühmad hõlmavad imiku piimasegusid ja jätkupiimasegusid, teraviljapõhiseid töödeldud ja muid imikute ja väikelaste toiduaineid ning
  ,

  meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud
  , gluteenitalumatusega inimestele mõeldud ning väikese ja väga väikese kalorsusega dieetideks kasutavaid
  toiduaineid. Kogemuspõhiselt on selgunud, et direktiivide 2006/141/EÜ, 2006/125/EÜ ja 1999/21/EÜ sätted tagavad selliste toiduainete suhtes piisava vaba liikumise, tagades samas rahvatervise kõrge kaitse.
  Väga väikese kalorsusega dieediks ettenähtud tooteid komisjoni direktiivis 96/8/EÜ praegu ei käsitleta, neid tooteid käsitletakse vaid direktiivis 2009/39/EÜ.
  On asjakohane, et käesolev määrus suunatakse imiku piimasegude ja jätkupiimasegude, teraviljapõhiste töödeldud ning imikute ja väikelaste muude toiduainete ja meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud
  , gluteenitalumatusega inimestele mõeldud ning väikese ja väga väikese kalorsusega dieetideks kasutavate
  toiduainete koostise ja teatamise üldnõuetele, võttes arvesse direktiive 2006/141/EÜ, 2006/125/EÜ ja 1999/21/EÜ. [ME 11] |
| --- | --- |

(15)

Piiratud arv toiduainerühmi on teatavate elanikkonnarühmade ainsaks või osaliseks toiduallikaks; sellised toiduainerühmad on eluliselt tähtsad teatavate seisundite raviks ja/või on olulised teatavate kindlalt määratletud elanikkonna haavatavatele rühmadele ettenähtud piisava toitumise tagamiseks. Kõnealused toiduainerühmad hõlmavad imiku piimasegusid ja jätkupiimasegusid, teraviljapõhiseid töödeldud ja muid imikute ja väikelaste toiduaineid ning
  ,

  meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud
  , gluteenitalumatusega inimestele mõeldud ning väikese ja väga väikese kalorsusega dieetideks kasutavaid
  toiduaineid. Kogemuspõhiselt on selgunud, et direktiivide 2006/141/EÜ, 2006/125/EÜ ja 1999/21/EÜ sätted tagavad selliste toiduainete suhtes piisava vaba liikumise, tagades samas rahvatervise kõrge kaitse.
  Väga väikese kalorsusega dieediks ettenähtud tooteid komisjoni direktiivis 96/8/EÜ praegu ei käsitleta, neid tooteid käsitletakse vaid direktiivis 2009/39/EÜ.
  On asjakohane, et käesolev määrus suunatakse imiku piimasegude ja jätkupiimasegude, teraviljapõhiste töödeldud ning imikute ja väikelaste muude toiduainete ja meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud
  , gluteenitalumatusega inimestele mõeldud ning väikese ja väga väikese kalorsusega dieetideks kasutavate
  toiduainete koostise ja teatamise üldnõuetele, võttes arvesse direktiive 2006/141/EÜ, 2006/125/EÜ ja 1999/21/EÜ. [ME 11]

| (16) | Selleks et tagada õiguskindlus, tuleks direktiivides 2006/141/EÜ, 2006/125/EÜ ja

  ,
  1999/21/EÜ
  , komisjoni määruses (EÜ) nr 41/2009 ja komisjoni direktiivis 96/8/EÜ
  sätestatud mõisted üle kanda käesolevasse määrusesse. Imiku piimasegude ja jätkupiimasegude, teraviljapõhiste töödeldud ning muude imikute ja väikelaste toiduainete ja
  ,

  meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud
  , gluteenitalumatusega inimestele mõeldud ning väikese ja väga väikese kalorsusega dieetideks kasutavate
  toiduainete määratlusi tuleb siiski regulaarselt kohandada, arvestades tehnika ja teaduse arengut ning vajaduse korral asjakohaseid rahvusvahelisi suundumusi. [ME 12] |
| --- | --- |

(16)

Selleks et tagada õiguskindlus, tuleks direktiivides 2006/141/EÜ, 2006/125/EÜ ja

  ,
  1999/21/EÜ
  , komisjoni määruses (EÜ) nr 41/2009 ja komisjoni direktiivis 96/8/EÜ
  sätestatud mõisted üle kanda käesolevasse määrusesse. Imiku piimasegude ja jätkupiimasegude, teraviljapõhiste töödeldud ning muude imikute ja väikelaste toiduainete ja
  ,

  meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud
  , gluteenitalumatusega inimestele mõeldud ning väikese ja väga väikese kalorsusega dieetideks kasutavate
  toiduainete määratlusi tuleb siiski regulaarselt kohandada, arvestades tehnika ja teaduse arengut ning vajaduse korral asjakohaseid rahvusvahelisi suundumusi. [ME 12]

| (16a) | Vastavalt Maailma Tervishoiuorganisatsiooni soovitustele tuleks väikese sünnikaaluga imikuid toita eelkõige emapiimaga. Sellegipoolest on väikese sünnikaaluga või enneaegsetel imikutel tihti eritoitumisvajadusi, mida ei ole võimalik rahuldada emapiima või tavalise imiku piimaseguga. Nendele imikutele mõeldud toit peaks vastama meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduainetele kohaldatavatele eeskirjadele, kui see valitakse välja kõige kohasema piimaseguna, mis võtab arvesse imiku tervislikku seisundit. Väikese sünnikaaluga või enneaegsetele imikutele mõeldud piimasegu peaks igal juhul vastama direktiivi 2006/141/EÜ nõuetele. [ME 13] |
| --- | --- |

(16a)

Vastavalt Maailma Tervishoiuorganisatsiooni soovitustele tuleks väikese sünnikaaluga imikuid toita eelkõige emapiimaga. Sellegipoolest on väikese sünnikaaluga või enneaegsetel imikutel tihti eritoitumisvajadusi, mida ei ole võimalik rahuldada emapiima või tavalise imiku piimaseguga. Nendele imikutele mõeldud toit peaks vastama meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduainetele kohaldatavatele eeskirjadele, kui see valitakse välja kõige kohasema piimaseguna, mis võtab arvesse imiku tervislikku seisundit. Väikese sünnikaaluga või enneaegsetele imikutele mõeldud piimasegu peaks igal juhul vastama direktiivi 2006/141/EÜ nõuetele. [ME 13]

| (17) | On oluline, et käesoleva määrusega hõlmatud toiduainerühmade tootmiseks kasutatavad koostisained oleksid asjakohased rahuldamaks nende inimeste toitumisvajadusi, kellele need on ette nähtud, ja et nende toitumisväärtuse asjakohasus oleks kindlaks tehtud üldtunnustatud teaduslike andmete põhjal. Kõnealust asjakohasust tuleks tõendada olemasolevate teadusandmete süstemaatilise
  ja sõltumatu
  läbivaatamise kaudu. [ME 14] |
| --- | --- |

(17)

On oluline, et käesoleva määrusega hõlmatud toiduainerühmade tootmiseks kasutatavad koostisained oleksid asjakohased rahuldamaks nende inimeste toitumisvajadusi, kellele need on ette nähtud, ja et nende toitumisväärtuse asjakohasus oleks kindlaks tehtud üldtunnustatud teaduslike andmete põhjal. Kõnealust asjakohasust tuleks tõendada olemasolevate teadusandmete süstemaatilise
  ja sõltumatu
  läbivaatamise kaudu. [ME 14]

| (17a) | Pestitsiidid, mille jääkide piirnormid on määratud direktiividega 2006/141/EÜ ja 2006/125/EÜ ja mis ei vasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) (20) sätestatud ohutusnõuetele, tuleks turult kõrvaldada ja neid ei tohiks käesoleva määrusega hõlmatud toidu tootmises kasutada. [ME 15] |
| --- | --- |

(17a)

Pestitsiidid, mille jääkide piirnormid on määratud direktiividega 2006/141/EÜ ja 2006/125/EÜ ja mis ei vasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) (20) sätestatud ohutusnõuetele, tuleks turult kõrvaldada ja neid ei tohiks käesoleva määrusega hõlmatud toidu tootmises kasutada. [ME 15]

| (17b) | Pestitsiidide jääkide piirnormid, mis on kehtestatud asjakohastes liidu õigusaktides, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määruses (EÜ) nr 396/2005 (taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kohta) (21) ei tohi piirata käesolevas määruses ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud erisätete kohaldamist. [ME 16] |
| --- | --- |

(17b)

Pestitsiidide jääkide piirnormid, mis on kehtestatud asjakohastes liidu õigusaktides, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määruses (EÜ) nr 396/2005 (taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kohta) (21) ei tohi piirata käesolevas määruses ja selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud erisätete kohaldamist. [ME 16]

| (17c) | Imikute ja väikelaste tundlikkust arvesse võttes tuleb aga rangelt piirata pestitsiidijääkide hulka imikute piimasegudes ja jätkupiimasegudes ja teraviljapõhistes töödeldud toiduainetes ning imikutele ja väikelastele ettenähtud toiduainetes. Sellistes toodetes sisalduvate pestitsiidijääkide konkreetsed piirnormid on sätestatud direktiivides 2006/141/EÜ ja 2006/125/EÜ. Erilist tähelepanu tuleks pöörata pestitsiididele, mis sisaldavad inimeste tervisele otseselt ohtlikuks liigitatud aineid. [ME 17] |
| --- | --- |

(17c)

Imikute ja väikelaste tundlikkust arvesse võttes tuleb aga rangelt piirata pestitsiidijääkide hulka imikute piimasegudes ja jätkupiimasegudes ja teraviljapõhistes töödeldud toiduainetes ning imikutele ja väikelastele ettenähtud toiduainetes. Sellistes toodetes sisalduvate pestitsiidijääkide konkreetsed piirnormid on sätestatud direktiivides 2006/141/EÜ ja 2006/125/EÜ. Erilist tähelepanu tuleks pöörata pestitsiididele, mis sisaldavad inimeste tervisele otseselt ohtlikuks liigitatud aineid. [ME 17]

| (17d) | Igas toidu tootmisahela etapis peaksid määruses (EÜ) nr 178/2002 määratletud toidukäitlemisettevõtjad ja toidukäitlejad tagama, et käesoleva määrusega hõlmatud toiduained vastaksid nii üldiste toiduaineid käsitlevate õigusaktide kui ka konkreetselt käesoleva määruse nõuetele. [ME 18] |
| --- | --- |

(17d)

Igas toidu tootmisahela etapis peaksid määruses (EÜ) nr 178/2002 määratletud toidukäitlemisettevõtjad ja toidukäitlejad tagama, et käesoleva määrusega hõlmatud toiduained vastaksid nii üldiste toiduaineid käsitlevate õigusaktide kui ka konkreetselt käesoleva määruse nõuetele. [ME 18]

| (18) | Märgistamist käsitlevad üldnõuded on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (22)


  määruses (EL) nr 1169/2011
  . Üldjuhul tuleks kõnealuseid nõudeid kohaldada käesoleva määrusega hõlmatud toiduainerühmade suhtes. Käesoleva määrusega tuleks siiski ette näha direktiivi 2000/13/EÜ

  määruse (EL) nr 1169/2011
  sätete suhtes vajaduse korral lisanõuded või erandid, et vastata käesoleva määruse erieesmärkidele. [ME 19] |
| --- | --- |

(18)

Märgistamist käsitlevad üldnõuded on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (22)


  määruses (EL) nr 1169/2011
  . Üldjuhul tuleks kõnealuseid nõudeid kohaldada käesoleva määrusega hõlmatud toiduainerühmade suhtes. Käesoleva määrusega tuleks siiski ette näha direktiivi 2000/13/EÜ

  määruse (EL) nr 1169/2011
  sätete suhtes vajaduse korral lisanõuded või erandid, et vastata käesoleva määruse erieesmärkidele. [ME 19]

| (19) | Käesolevas määruses tuleks esitada kriteeriumid koostise ja teatamise erinõuete kehtestamise kohta imiku piimasegude, jätkupiimasegude, teraviljapõhiste töödeldud ning muude imikute ja väikelaste toiduainete ja meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud
  , gluteenitalumatusega inimestele mõeldud ning väikese ja väga väikese kalorsusega dieetideks kasutavate
  toiduainete kohta, võttes arvesse direktiive 2006/141/EÜ, 2006/125/EÜ ja 1999/21/EÜ. Selleks et kohandada käesolevas määruses sätestatud imiku piimasegude, jätkupiimasegude, teraviljapõhiste töödeldud ning muude imikute ja väikelaste toiduainete ja meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduainete määratlusi arvestades tehnika ja teaduse arengut ja asjakohaseid rahvusvahelisi suundumusi ning kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toiduainerühmade suhtes koostise ja teatamise erinõuded, sealhulgas märgistamise lisanõuded või erandid seoses direktiiviga 2000/13/EÜ ja toitumis- ja tervisealaste väidete lubamisega, tuleks ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt delegeerida õigusaktide vastuvõtmine komisjonile. Eriti tähtis on, et komisjon peaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 20] |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas määruses tuleks esitada kriteeriumid koostise ja teatamise erinõuete kehtestamise kohta imiku piimasegude, jätkupiimasegude, teraviljapõhiste töödeldud ning muude imikute ja väikelaste toiduainete ja meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud
  , gluteenitalumatusega inimestele mõeldud ning väikese ja väga väikese kalorsusega dieetideks kasutavate
  toiduainete kohta, võttes arvesse direktiive 2006/141/EÜ, 2006/125/EÜ ja 1999/21/EÜ. Selleks et kohandada käesolevas määruses sätestatud imiku piimasegude, jätkupiimasegude, teraviljapõhiste töödeldud ning muude imikute ja väikelaste toiduainete ja meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduainete määratlusi arvestades tehnika ja teaduse arengut ja asjakohaseid rahvusvahelisi suundumusi ning kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toiduainerühmade suhtes koostise ja teatamise erinõuded, sealhulgas märgistamise lisanõuded või erandid seoses direktiiviga 2000/13/EÜ ja toitumis- ja tervisealaste väidete lubamisega, tuleks ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt delegeerida õigusaktide vastuvõtmine komisjonile. Eriti tähtis on, et komisjon peaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 20]

| (19a) | Komisjon peaks pärast konsulteerimist Euroopa Toiduohutusametiga täpsustama 12 kuni 36 kuu vanustele lastele mõeldud piima staatust, mida praegu reguleeritakse erinevate liidu õigusaktidega, nagu määrus (EÜ) nr 178/2002, määrus (EÜ) nr 1924/2006, määrus (EÜ) nr 1925/2006, ja direktiiv 2009/39/EÜ, ning esitama hiljemalt 1 aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva Euroopa Parlamendile ja nõukogule raporti, milles antakse hinnang sellele, kas on vaja võtta täiendavaid seadusandlikke meetmeid. Vajaduse korral tuleks raportile lisada õigusakti ettepanek. [ME 21] |
| --- | --- |

(19a)

Komisjon peaks pärast konsulteerimist Euroopa Toiduohutusametiga täpsustama 12 kuni 36 kuu vanustele lastele mõeldud piima staatust, mida praegu reguleeritakse erinevate liidu õigusaktidega, nagu määrus (EÜ) nr 178/2002, määrus (EÜ) nr 1924/2006, määrus (EÜ) nr 1925/2006, ja direktiiv 2009/39/EÜ, ning esitama hiljemalt 1 aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva Euroopa Parlamendile ja nõukogule raporti, milles antakse hinnang sellele, kas on vaja võtta täiendavaid seadusandlikke meetmeid. Vajaduse korral tuleks raportile lisada õigusakti ettepanek. [ME 21]

| (20) | Asjakohane on kehtestada ja ajakohastada liidu

  käesolevale määrusele lisatud
  loetelu vitamiinidest, mineraalainetest, aminohapetest ja muudest ainetest, mida tohib lisada imiku piimasegudele, jätkupiimasegudele, teraviljapõhisele töödeldud toidule ja muule imikute ja väikelaste toidule ning
  ,

  meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduainetele
  ning väikese ja väga väikese kalorsusega dieetides kasutatavatele toiduainetele
  vastavalt teatavatele käesoleva määrusega kehtestatud kriteeriumidele.
  Lisatud loetelu vastuvõtmisel tuleb arvestada asjaomaste inimrühmade toitumisiseärasusi ning võtta arvesse ja asendada loetelud, mis on sätestatud direktiivides 2006/141/EÜ ja 2006/125/EÜ ning komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) 953/2009 (eriotstarbeliste toitainete kohta, mida võib lisada eritoidule) (23), mis ei hõlma vedelaid ja tahkeid piimasegusid imikutele ja väikelastele.
  Arvestades, et loetelu

  lisa
  vastuvõtmine eeldab käesolevas ettepanekus sätestatud kriteeriumide kohaldamist, antakse rakendusvolitused selles osas komisjonile. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011,

  ja ajakohastamine on üldkohaldatav akt
  , millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes (24)


  täiendatakse või muudetakse käesoleva määruse teatavaid mitteolemuslikke osi
  ,
  tuleks õigus võtta vastu õigusakte vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 selles osas delegeerida komisjonile
  . Komisjon peaks viivitamata vastu võtma liidu loetelu

  lisa
  ajakohastamise suhtes kohaldatavad rakendusõigusaktid

  delegeeritud õigusaktid
  , kui see on erakorralisuse tõttu hädavajalik nõuetekohaselt põhjendatud rahvatervisega seotud juhtudel. [ME 22] |
| --- | --- |

(20)

Asjakohane on kehtestada ja ajakohastada liidu

  käesolevale määrusele lisatud
  loetelu vitamiinidest, mineraalainetest, aminohapetest ja muudest ainetest, mida tohib lisada imiku piimasegudele, jätkupiimasegudele, teraviljapõhisele töödeldud toidule ja muule imikute ja väikelaste toidule ning
  ,

  meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduainetele
  ning väikese ja väga väikese kalorsusega dieetides kasutatavatele toiduainetele
  vastavalt teatavatele käesoleva määrusega kehtestatud kriteeriumidele.
  Lisatud loetelu vastuvõtmisel tuleb arvestada asjaomaste inimrühmade toitumisiseärasusi ning võtta arvesse ja asendada loetelud, mis on sätestatud direktiivides 2006/141/EÜ ja 2006/125/EÜ ning komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) 953/2009 (eriotstarbeliste toitainete kohta, mida võib lisada eritoidule) (23), mis ei hõlma vedelaid ja tahkeid piimasegusid imikutele ja väikelastele.
  Arvestades, et loetelu

  lisa
  vastuvõtmine eeldab käesolevas ettepanekus sätestatud kriteeriumide kohaldamist, antakse rakendusvolitused selles osas komisjonile. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011,

  ja ajakohastamine on üldkohaldatav akt
  , millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes (24)


  täiendatakse või muudetakse käesoleva määruse teatavaid mitteolemuslikke osi
  ,
  tuleks õigus võtta vastu õigusakte vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 selles osas delegeerida komisjonile
  . Komisjon peaks viivitamata vastu võtma liidu loetelu

  lisa
  ajakohastamise suhtes kohaldatavad rakendusõigusaktid

  delegeeritud õigusaktid
  , kui see on erakorralisuse tõttu hädavajalik nõuetekohaselt põhjendatud rahvatervisega seotud juhtudel. [ME 22]

| (21) | Vastavalt tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee 19. jaanuari 2009. aasta nanotehnoloogiatoodete riskihindamisele on teave nanotehnoloogiatoodete kohta praegu ebapiisav ning olemasolevad katsemeetodid ei pruugi olla piisavad, et vastata kõigile toodetud nanomaterjalidega seotud küsimustele. Seepärast

  Võttes arvesse nimetatud teaduslikku arvamust ning arvestades nende haavatavate rühmade erilist tundlikkust, kelle tarbeks käesoleva määrusega hõlmatud toiduained on mõeldud,
  ei tohiks toodetud nanomaterjale kanda käesoleva määrusega hõlmatud toiduainerühmade liidu

  käesolevale määrusele lisatud
  loetellu enne, kui toiduohutusamet on teinud hindamise

  piisavate ja asjakohaste katsemeetoditega kinnitanud nende ohutust, toitumisalast kasulikkust ning sobivust isikutele, kelle jaoks need on mõeldud
  . [ME 23] |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee 19. jaanuari 2009. aasta nanotehnoloogiatoodete riskihindamisele on teave nanotehnoloogiatoodete kohta praegu ebapiisav ning olemasolevad katsemeetodid ei pruugi olla piisavad, et vastata kõigile toodetud nanomaterjalidega seotud küsimustele. Seepärast

  Võttes arvesse nimetatud teaduslikku arvamust ning arvestades nende haavatavate rühmade erilist tundlikkust, kelle tarbeks käesoleva määrusega hõlmatud toiduained on mõeldud,
  ei tohiks toodetud nanomaterjale kanda käesoleva määrusega hõlmatud toiduainerühmade liidu

  käesolevale määrusele lisatud
  loetellu enne, kui toiduohutusamet on teinud hindamise

  piisavate ja asjakohaste katsemeetoditega kinnitanud nende ohutust, toitumisalast kasulikkust ning sobivust isikutele, kelle jaoks need on mõeldud
  . [ME 23]

| (22) | Tõhususe ja Õigusaktide lihtsustamise
  ja innovatsiooni toetamise
  huvides tuleks teha vaheuuring küsimuses, kas laiendada liidu

  käesolevale määrusele lisatud
  loetelu reguleerimisala muude liidu õigusaktidega hõlmatud toiduainerühmadega.
  Otsuse sellise laiendamise kohta peaksid tegema toiduohutusameti antud hinnangu põhjal Euroopa Parlament ja nõukogu vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele. [ME 24] |
| --- | --- |

(22)

Tõhususe ja Õigusaktide lihtsustamise
  ja innovatsiooni toetamise
  huvides tuleks teha vaheuuring küsimuses, kas laiendada liidu

  käesolevale määrusele lisatud
  loetelu reguleerimisala muude liidu õigusaktidega hõlmatud toiduainerühmadega.
  Otsuse sellise laiendamise kohta peaksid tegema toiduohutusameti antud hinnangu põhjal Euroopa Parlament ja nõukogu vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele. [ME 24]

| (23) | On vaja kehtestada erakorraliste meetmete võtmise kord olukorras, kui käesoleva määrusega hõlmatud toiduained on tõsiseks terviseriskiks inimese tervisele. Käesoleva määruse rakendamiseks ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (25). Komisjon peaks viivitamata vastu võtma erakorraliste meetmete puhul kohaldatavad rakendusõigusaktid, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud rahvatervisega seotud juhtudel erakorraliselt hädavajalik. |
| --- | --- |

(23)

On vaja kehtestada erakorraliste meetmete võtmise kord olukorras, kui käesoleva määrusega hõlmatud toiduained on tõsiseks terviseriskiks inimese tervisele. Käesoleva määruse rakendamiseks ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (25). Komisjon peaks viivitamata vastu võtma erakorraliste meetmete puhul kohaldatavad rakendusõigusaktid, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud rahvatervisega seotud juhtudel erakorraliselt hädavajalik.

| (24) | Direktiivis 92/52/EMÜ on sätestatud, et Euroopa Liidust eksporditavad ja reeksporditavad imiku piimasegud ja jätkupiimasegud peavad vastama liidu õigusaktidele, välja arvatud juhul, kui importiv riik on nõudnud teisiti. See põhimõte on juba kehtestatud toiduainete suhtes määrusega (EÜ) nr 178/2002. Lihtsustamise ja õiguskindluse huvides tuleks direktiiv 92/52/EMÜ seega tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(24)

Direktiivis 92/52/EMÜ on sätestatud, et Euroopa Liidust eksporditavad ja reeksporditavad imiku piimasegud ja jätkupiimasegud peavad vastama liidu õigusaktidele, välja arvatud juhul, kui importiv riik on nõudnud teisiti. See põhimõte on juba kehtestatud toiduainete suhtes määrusega (EÜ) nr 178/2002. Lihtsustamise ja õiguskindluse huvides tuleks direktiiv 92/52/EMÜ seega tunnistada kehtetuks.

| (25) | Määruses (EÜ) nr 1924/2006 on sätestatud toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamise eeskirjad ja tingimused. Neid eeskirju tuleks üldjuhul kohaldada käesoleva määrusega hõlmatud toiduainerühmade suhtes, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses või käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud muudes kui seadusandlikes aktides on sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

(25)

Määruses (EÜ) nr 1924/2006 on sätestatud toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamise eeskirjad ja tingimused. Neid eeskirju tuleks üldjuhul kohaldada käesoleva määrusega hõlmatud toiduainerühmade suhtes, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses või käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud muudes kui seadusandlikes aktides on sätestatud teisiti.

| (26) | Praegu võib märkeid „gluteenivaba” ja „väga madala gluteenisisaldusega” kasutada eriotstarbeks ettenähtud toidul ja tavatarbimiseks ettenähtud toidul eeskirjade alusel, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 41/2009. Sellised märked peaksid olema tõlgendatud toitumisalaste väidetena vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 määratlusele. Lihtsustamise huvides peaksid kõnealused märked olema

  Selliseid märkeid tuleks reguleerida
  üksnes määruse (EÜ) nr 1924/2006 reguleerimisalas ja

  käesoleva määrusega ja need peaksid
  vastama selle nõuetele. On vaja, et määruse

  Seepärast tuleks määrus
  (EÜ) nr 1924/2006 kohased tehnilised kohandused, mis hõlmavad toitumisalaseid väiteid „gluteenivaba” ja „väga madala gluteenisisaldusega” ning nendega seotud, määrusega (EÜ) nr 41/2009 reguleeritud kasutustingimusi, oleksid valmis enne käesoleva määruse kohaldamist

  kehtetuks tunnistada
  . [ME 90] |
| --- | --- |

(26)

Praegu võib märkeid „gluteenivaba” ja „väga madala gluteenisisaldusega” kasutada eriotstarbeks ettenähtud toidul ja tavatarbimiseks ettenähtud toidul eeskirjade alusel, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 41/2009. Sellised märked peaksid olema tõlgendatud toitumisalaste väidetena vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 määratlusele. Lihtsustamise huvides peaksid kõnealused märked olema

  Selliseid märkeid tuleks reguleerida
  üksnes määruse (EÜ) nr 1924/2006 reguleerimisalas ja

  käesoleva määrusega ja need peaksid
  vastama selle nõuetele. On vaja, et määruse

  Seepärast tuleks määrus
  (EÜ) nr 1924/2006 kohased tehnilised kohandused, mis hõlmavad toitumisalaseid väiteid „gluteenivaba” ja „väga madala gluteenisisaldusega” ning nendega seotud, määrusega (EÜ) nr 41/2009 reguleeritud kasutustingimusi, oleksid valmis enne käesoleva määruse kohaldamist

  kehtetuks tunnistada
  . [ME 90]

| (26a) | Märgistused „laktoosivaba” ja „väga madala laktoosisisaldusega” on praegu liidu tasandil õiguslikult reguleerimata. Samas on nimetatud märgistused olulised laktoositalumatusega inimeste jaoks. Komisjon peaks seepärast täpsustama nende staatust üldiste toitu käsitlevate õigusaktide alusel. [ME 25] |
| --- | --- |

(26a)

Märgistused „laktoosivaba” ja „väga madala laktoosisisaldusega” on praegu liidu tasandil õiguslikult reguleerimata. Samas on nimetatud märgistused olulised laktoositalumatusega inimeste jaoks. Komisjon peaks seepärast täpsustama nende staatust üldiste toitu käsitlevate õigusaktide alusel. [ME 25]

| (27) | Mõisteid „toidukorra toidu asendaja kehakaalu alandamise eesmärgil” ja „päevase toidu asendaja kehakaalu alandamise eesmärgil” käsitatakse
  praegu
  eriotstarbelise toiduna ja neid reguleeritakse direktiiviga 96/8/EÜ vastuvõetud erieeskirjadega
  , aga väga väikese kalorsusega dieetideks ettenähtud toit kuulub ainult direktiivi 2009/39/EÜ reguleerimisalasse
  . Üha rohkem üldelanikkonnale ettenähtud toiduaineid kannavad turustamisel samasuguseid väiteid, mida esitatakse kehakaalu reguleerimisega seotud tervisealaste väidetena.
  Kuna pidevalt lisandub toiduaineid, mille kohta on esitatud üldisi väiteid, ja mõned kontrollimata dieedid võivad kalduda kõrvale õigest toitumisest, hindab toiduohutusamet regulaarselt teaduslikult toidu asendajate kohta esitatud terviseväiteid. Toiduohutusameti hinnangus ei käsitleta koostise kriteeriumide ohutust, mille esitab toiduvaldkonna ettevõtja, kes taotleb teatavate tervise kohta käivate väidete või märgistamisviiside kasutamist. Seetõttu on käesolevas määruses vaja erisätteid väikese ja väga väikese kalorsusega dieetides kasutatavate toiduainete kohta. Need sätted on kaalu langetada soovivatele inimestele oluliseks toitumis- ja tervisealase ohutuse tagamise vahendiks.
  Selleks et kõrvaldada mis tahes võimalik segadus kehakaalu reguleerimiseks turustatavate toiduainetega seoses ning õiguskindluse ja liidu õigusaktide ühtsuse huvides,
  kaitstes samas kõige haavatavamaid rühmi,
  tuleks selliseid märkeid
  üldelanikkonnale ettenähtud toiduainetel
  reguleerida üksnes määrusega (EÜ) nr 1924/2006 ja need peaksid vastama selle nõuetele,
  välja arvatud väikese või väga väikese kalorsusega dieetideks mõeldud toit, mis peaks vastama käesoleva määruse nõuetele
  . On vaja, et määruse (EÜ) nr 1924/2006 kohased tehnilised kohandused, mis hõlmavad kehakaalu reguleerimisega seotud tervisealaseid väiteid, mida esitatakse kui „päevase toidu asendaja kehakaalu alandamise eesmärgil” ja „toidukorra toidu asendaja kehakaalu alandamise eesmärgil” ning nendega seotud, direktiiviga 96/8/EÜ reguleeritud kasutustingimusi, oleksid valmis enne käesoleva määruse kohaldamist. [ME 26] |
| --- | --- |

(27)

Mõisteid „toidukorra toidu asendaja kehakaalu alandamise eesmärgil” ja „päevase toidu asendaja kehakaalu alandamise eesmärgil” käsitatakse
  praegu
  eriotstarbelise toiduna ja neid reguleeritakse direktiiviga 96/8/EÜ vastuvõetud erieeskirjadega
  , aga väga väikese kalorsusega dieetideks ettenähtud toit kuulub ainult direktiivi 2009/39/EÜ reguleerimisalasse
  . Üha rohkem üldelanikkonnale ettenähtud toiduaineid kannavad turustamisel samasuguseid väiteid, mida esitatakse kehakaalu reguleerimisega seotud tervisealaste väidetena.
  Kuna pidevalt lisandub toiduaineid, mille kohta on esitatud üldisi väiteid, ja mõned kontrollimata dieedid võivad kalduda kõrvale õigest toitumisest, hindab toiduohutusamet regulaarselt teaduslikult toidu asendajate kohta esitatud terviseväiteid. Toiduohutusameti hinnangus ei käsitleta koostise kriteeriumide ohutust, mille esitab toiduvaldkonna ettevõtja, kes taotleb teatavate tervise kohta käivate väidete või märgistamisviiside kasutamist. Seetõttu on käesolevas määruses vaja erisätteid väikese ja väga väikese kalorsusega dieetides kasutatavate toiduainete kohta. Need sätted on kaalu langetada soovivatele inimestele oluliseks toitumis- ja tervisealase ohutuse tagamise vahendiks.
  Selleks et kõrvaldada mis tahes võimalik segadus kehakaalu reguleerimiseks turustatavate toiduainetega seoses ning õiguskindluse ja liidu õigusaktide ühtsuse huvides,
  kaitstes samas kõige haavatavamaid rühmi,
  tuleks selliseid märkeid
  üldelanikkonnale ettenähtud toiduainetel
  reguleerida üksnes määrusega (EÜ) nr 1924/2006 ja need peaksid vastama selle nõuetele,
  välja arvatud väikese või väga väikese kalorsusega dieetideks mõeldud toit, mis peaks vastama käesoleva määruse nõuetele
  . On vaja, et määruse (EÜ) nr 1924/2006 kohased tehnilised kohandused, mis hõlmavad kehakaalu reguleerimisega seotud tervisealaseid väiteid, mida esitatakse kui „päevase toidu asendaja kehakaalu alandamise eesmärgil” ja „toidukorra toidu asendaja kehakaalu alandamise eesmärgil” ning nendega seotud, direktiiviga 96/8/EÜ reguleeritud kasutustingimusi, oleksid valmis enne käesoleva määruse kohaldamist. [ME 26]

| (27a) | Tarbijate tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks tuleks liikmesriikide tasandil kehtestada sobiv kord, mille alusel teostatakse toodete sanitaar- ja koostisosadealast järelevalvet nii enne kui ka pärast nende turuleviimist. [ME 27] |
| --- | --- |

(27a)

Tarbijate tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks tuleks liikmesriikide tasandil kehtestada sobiv kord, mille alusel teostatakse toodete sanitaar- ja koostisosadealast järelevalvet nii enne kui ka pärast nende turuleviimist. [ME 27]

| (27b) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) (26), peaksid liikmesriigid riskipõhist lähenemist järgides inspekteerima ettevõtjaid, et jälgida käesoleva määruse ja selle kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide täitmist. [ME 28] |
| --- | --- |

(27b)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) (26), peaksid liikmesriigid riskipõhist lähenemist järgides inspekteerima ettevõtjaid, et jälgida käesoleva määruse ja selle kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide täitmist. [ME 28]

| (28) | Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik käesoleva määruse eesmärke piisaval määral täita ning seetõttu on need paremini saavutatavad liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(28)

Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik käesoleva määruse eesmärke piisaval määral täita ning seetõttu on need paremini saavutatavad liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

| (29) | Vaja on piisavaid üleminekumeetmeid

  Komisjon peaks võtma piisavad meetmed
  , et
  tagada õiguskindlus käesoleva määruse jõustumise ja rakendamise vahelisel perioodil ning pakkuda
  toiduvaldkonna ettevõtjad

  ettevõtjatele abi ja ajakohast teavet, et nad
  jõuaksid käesoleva määruse sätetega kohaneda, [ME 29] |
| --- | --- |

(29)

Vaja on piisavaid üleminekumeetmeid

  Komisjon peaks võtma piisavad meetmed
  , et
  tagada õiguskindlus käesoleva määruse jõustumise ja rakendamise vahelisel perioodil ning pakkuda
  toiduvaldkonna ettevõtjad

  ettevõtjatele abi ja ajakohast teavet, et nad
  jõuaksid käesoleva määruse sätetega kohaneda, [ME 29]

| (29a) | Et lihtsustada VKEde juurdepääsu turule, mida mõnes sektoriks, näiteks imikute ja väikelaste toit ja meditsiiniliseks otstarbeks ettenähtud toit, näivad valitsevat mõned suured ettevõtjad, peaks komisjon tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega võtma delegeeritud õigusaktidega vastu suunised, et aidata ettevõtjatel, eriti VKEdel, vastata käesolevas määruses sätestatud nõuetele ja seega tõhustada konkurentsivõimet ja innovatsiooni. [ME 30] |
| --- | --- |

(29a)

Et lihtsustada VKEde juurdepääsu turule, mida mõnes sektoriks, näiteks imikute ja väikelaste toit ja meditsiiniliseks otstarbeks ettenähtud toit, näivad valitsevat mõned suured ettevõtjad, peaks komisjon tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega võtma delegeeritud õigusaktidega vastu suunised, et aidata ettevõtjatel, eriti VKEdel, vastata käesolevas määruses sätestatud nõuetele ja seega tõhustada konkurentsivõimet ja innovatsiooni. [ME 30]

| (29b) | Selleks et lihtsustada nende toiduvaldkonna ettevõtjate (eriti VKEde) juurdepääsu turule, kes soovivad turustada teaduslike ja tehniliste uuenduste tulemusel saadud toiduaineid, peaks komisjon võtma tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega vastu suunised teaduslike ja tehniliste uuenduste tulemusel saadud toiduainete ajutiseks turuleviimiseks. [ME 31] |
| --- | --- |

(29b)

Selleks et lihtsustada nende toiduvaldkonna ettevõtjate (eriti VKEde) juurdepääsu turule, kes soovivad turustada teaduslike ja tehniliste uuenduste tulemusel saadud toiduaineid, peaks komisjon võtma tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega vastu suunised teaduslike ja tehniliste uuenduste tulemusel saadud toiduainete ajutiseks turuleviimiseks. [ME 31]

| (29c) | Komisjonile tuleks anda volitused anda delegeeritud õigusaktidega luba viia ajutiselt turule teaduse ja tehnika arengu tulemusel saadud toiduaineid, et kasutada ära tööstusharu uurimistulemusi kuni konkreetset toidukategooriat käsitleva delegeeritud akti muutmiseni. Tarbijate tervise kaitse huvides võib müügiloa anda siiski üksnes pärast Toiduohutusametiga konsulteerimist. [ME 91] |
| --- | --- |

(29c)

Komisjonile tuleks anda volitused anda delegeeritud õigusaktidega luba viia ajutiselt turule teaduse ja tehnika arengu tulemusel saadud toiduaineid, et kasutada ära tööstusharu uurimistulemusi kuni konkreetset toidukategooriat käsitleva delegeeritud akti muutmiseni. Tarbijate tervise kaitse huvides võib müügiloa anda siiski üksnes pärast Toiduohutusametiga konsulteerimist. [ME 91]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   Peatükk

Sisu ja mõisted

Artikkel 1

Sisu

1.   Käesoleva määrusega
  , mis täiendab toiduaineid käsitlevaid liidu õigusakte,
  kehtestatakse koostise ja teabega seotud nõuded järgmiste toiduainerühmade suhtes: [ME 33]

| a) | imiku piimasegud ja jätkupiimasegud; |
| --- | --- |

a)

imiku piimasegud ja jätkupiimasegud;

| b) | teraviljapõhised töödeldud ning muud imikute ja väikelaste toiduained; |
| --- | --- |

b)

teraviljapõhised töödeldud ning muud imikute ja väikelaste toiduained;

| c) | meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduained
  , kaasa arvatud madala sünnikaaluga ja enneaegsetele imikutele ettenähtud piimasegud
  ; [ME 34] |
| --- | --- |

c)

meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduained
  , kaasa arvatud madala sünnikaaluga ja enneaegsetele imikutele ettenähtud piimasegud
  ; [ME 34]

| (ca) | gluteenitalumatusega inimeste toiduaine; ja [ME 35] |
| --- | --- |

(ca)

gluteenitalumatusega inimeste toiduaine; ja [ME 35]

| (cb) | väikese kalorsusega dieetideks ja väga väikese kalorsusega dieetideks ettenähtud toit. [ME 36] |
| --- | --- |

(cb)

väikese kalorsusega dieetideks ja väga väikese kalorsusega dieetideks ettenähtud toit. [ME 36]

2.   Käesolevas määruses sätestatakse
  üksikasjaliku
  vitamiinide, mineraalainete ja muude ainete, mida tohib lisada
  toitumisalaste erivajaduste korral
  lõikes 1 viidatud toitudele, liidu

  I lisas sätestatud
  loetelu koostamise ja ajakohastamise eeskirjad. [ME 37]

2a.
     
  Käesoleva määrusega kehtestatud nõuded on ülimuslikud toiduainete suhtes kohaldavate mis tahes muude liidu õigusaktide vastandlike nõuete suhtes. [ME 38]

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | mõisted „toit”
  , „jae-”
  ja „turuleviimine” on sätestatud määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 2 ja

  ning
  artikli 3 lõikes 8

  lõigetes 7 ja 8
  ; [ME 39] |
| --- | --- |

a)

mõisted „toit”
  , „jae-”
  ja „turuleviimine” on sätestatud määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 2 ja

  ning
  artikli 3 lõikes 8

  lõigetes 7 ja 8
  ; [ME 39]

| b) | mõisted „märgistus” ja„müügipakendis toit”
  ja „märgistamine”
  on sätestatud direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõikes 3

  määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 2 lõike 2 punktides e ja j
  ; [ME 40] |
| --- | --- |

b)

mõisted „märgistus” ja„müügipakendis toit”
  ja „märgistamine”
  on sätestatud direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõikes 3

  määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 2 lõike 2 punktides e ja j
  ; [ME 40]

| c) | mõisted „toitumisalane väide” ja „tervisealane väide” on sätestatud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 2 lõike 2 punktides 4 ja 5; |
| --- | --- |

c)

mõisted „toitumisalane väide” ja „tervisealane väide” on sätestatud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 2 lõike 2 punktides 4 ja 5;

| d) | mõiste „muu aine” on sätestatud määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 2 lõikes 2; ja |
| --- | --- |

d)

mõiste „muu aine” on sätestatud määruse (EÜ) nr 1925/2006 artikli 2 lõikes 2; ja

| (da) | mõiste „tehniliselt toodetud nanomaterjal” on sätestatud määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 2 lõike 2 punktis t. [ME 41] |
| --- | --- |

(da)

mõiste „tehniliselt toodetud nanomaterjal” on sätestatud määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 2 lõike 2 punktis t. [ME 41]

2.   Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „toiduohutusamet”— Euroopa Toiduohutusamet, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 178/2002;

b)   „imikud”— alla 12 kuu vanused lapsed;

c)   „väikelapsed”— ühe- kuni kolmeaastased lapsed;

d)   „imiku piimasegu”— imikute esimestel elukuudel kasutatav ja nende toitumisvajadusi kuni lisatoidu kasutusele võtmiseni ainsa toiduallikana rahuldav toit;

e)   „jätkupiimasegu”— imikutele pärast sobiva lisatoidu kasutusele võtmist ettenähtud toit, mis on imikute peamiseks vedelikuallikaks järk-järgult mitmekesisemaks muutuvas toiduvalikus;

f)   „teraviljapõhised töödeldud toiduained”—

| i) | toiduained, mis on ettenähtud tervete imikute eritoitumisvajaduste rahuldamiseks võõrutusperioodil, tervete väikelaste lisatoiduks ja/või nende tavatoiduga järk-järguliseks kohanemiseks; ja |
| --- | --- |

i)

toiduained, mis on ettenähtud tervete imikute eritoitumisvajaduste rahuldamiseks võõrutusperioodil, tervete väikelaste lisatoiduks ja/või nende tavatoiduga järk-järguliseks kohanemiseks; ja

| ii) | toiduained, mis kuuluvad järgmisse nelja rühma:






  — | lihtsad teraviljatoidud, mille valmistamiseks on lisatud või tuleb lisada piima või muid sobivaid vedelikke; |
| --- | --- | --- |

ii)

toiduained, mis kuuluvad järgmisse nelja rühma:

—

lihtsad teraviljatoidud, mille valmistamiseks on lisatud või tuleb lisada piima või muid sobivaid vedelikke;

| — | teraviljatoidud, millele on lisatud suure valgusisaldusega toiduaineid ja mille valmistamiseks on lisatud või tuleb lisada vett või muud valguvaba vedelikku; |
| --- | --- |

—

teraviljatoidud, millele on lisatud suure valgusisaldusega toiduaineid ja mille valmistamiseks on lisatud või tuleb lisada vett või muud valguvaba vedelikku;

| — | pastatooted, mida tarvitatakse pärast vees või muus sobivas vedelikus keetmist; |
| --- | --- |

—

pastatooted, mida tarvitatakse pärast vees või muus sobivas vedelikus keetmist;

| — | kuivikud ja küpsised, mida tarvitatakse kas valmiskujul või peenestatuna vee, piima või muu sobiva vedeliku lisamisel; |
| --- | --- |

—

kuivikud ja küpsised, mida tarvitatakse kas valmiskujul või peenestatuna vee, piima või muu sobiva vedeliku lisamisel;

g)   „muu imikute ja väikelaste toit”— toit, mis on ettenähtud tervete imikute eritoitumisvajaduste rahuldamiseks võõrutusperioodil ja tervete väikelaste lisatoiduks ja/või nende tavatoiduga järk-järguliseks kohanemiseks, sealhulgas

h)   „meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduained”—
  eriliselt töödeldud või erilise koostisega
  toiduained, mis on ettenähtud meditsiinilisel jälgimisel olevate patsientide dieetraviks. Need toiduained on ettenähtud täielikuks võis osaliseks toitumiseks patsientidele, kellel on piiratud, kahjustunud või häirunud tavatoidu või teatavate selles sisalduvate toitainete
  või metaboliitide
  manustamise, seedimise, imendumise, metaboliseerimise või eritamise võime või kellel on muud meditsiiniliselt kindlaks tehtud toitumisvajadused ja kelle dieetravi ei ole võimalik tagada üksnes tavadieedi muutmisega.
  Meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduained hõlmavad ka madala sünnikaaluga ja enneaegsetele imikutele ettenähtud piimasegusid. Need piimasegud peavad samuti vastama direktiivi 2006/141/EÜ nõuetele. [ME 92]

(ha)
     
  „piimasegu väikese sünnikaaluga ja enneaegsetele imikutele”
  —

(hb)
     
  „gluteenitalumatusega inimestele ettenähtud toiduained”
  —

(hc)
     
  „gluteen”
  —

(hd)
     
  „väikese kalorsusega dieediks ettenähtud toiduained” ja „väga väikese kalorsusega dieediks ettenähtud toiduained”
  —
  erikoostisega toiduained, mis tootja juhendi kohaselt tarvitatuna asendavad täielikult päevase toidukoguse.

Väga väikese kalorsusega dieediks ettenähtud toiduained sisaldavad 400–800 kcal päevas.

Väikese kalorsusega dieediks ettenähtud toiduained sisaldavad 800–1 200 kcal päevas. [ME 46]

Esimese lõigu punkti h tähenduses kuuluvad meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduained ühte järgmisest kolmest kategooriast:

3.   Komisjoni volitatakse vastavalt artiklile 15 võtma vastu delegeeritud õigusaktid, et kohandada imiku piimasegu, jätkupiimasegu, teraviljapõhiste töödeldud ning muude imikute ja väikelaste toiduainete ja meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toiduainete määratlusi, võttes arvesse tehnika ja teaduse arengut ning asjakohaseid rahvusvahelisi arenguid.
  [ME 48]

II   Peatükk

Turuleviimine

Artikkel 3

Turuleviimine

1.
     Artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduaineid võib turule viia üksnes siis, kui need vastavad käesoleva määruse sätetele
  ja toiduainete suhtes kohaldatavatele liidu õigusaktidele
  .

2.
     
  Liidu turule viimiseks imporditavad artikli 1 lõikes 1 osutatud toiduained vastavad liidu toidualaste õigusnormide asjakohastele nõuetele. Liidust kolmandate riikide turule viimiseks eksporditavad ja reeksporditavad artikli 1 lõikes 1 osutatud toiduained vastavad liidu toidualaste õigusnormide asjakohastele nõuetele, välja arvatud juhul, kui importiva riigi ilmastikutingimustest või maastikust tingitud eriolukorra tõttu on põhjendatud teistsugune koostis või pakend.

3.
     
  Artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduaineid võib turule viia üksnes müügipakendis.

4.
     
  Liikmesriigid ei tohi põhjustel, mis on seotud toiduainete koostise, valmistamise, esitlemise või märgistusega, piirata või keelata käesolevale määrusele vastavate toiduainete turuleviimist. [ME 49]

4a
  .   
  Selleks et võimaldada artikli 1 lõikes 1 osutatud ning teaduse ja tehnika arengu tulemusel saadud toiduaineid kiirelt turule viia, võib komisjon pärast toiduohutusametiga konsulteerimist võtta kooskõlas artikliga 15 vastu delegeeritud õigusakte, mis lubavad kahe aasta jooksul turule viia artikli 1 lõikes 1 osutatud toitu, mille koostis ei vasta käesolevas määruses või delegeeritud õigusaktides sätestatud eeskirjadele, mis on võetud vastu käesoleva määruse kohaselt. [ME 50]

Artikkel 4

Müügipakendis toit

Artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduaineid võib jaemüügiturule viia üksnes müügipakendis.
  [ME 51]

Artikkel 5

Kaupade vaba liikumine

Liikmesriigid ei tohi põhjustel, mis on seotud toiduainete koostise, valmistamise, esitlemise või märgistusega, piirata või keelata käesolevale määrusele vastavate toiduainete toiduaineturule viimist.
  [ME 52]

Artikkel 6

Erakorralised meetmed

1.   Kui selgub, et artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduained on tõenäoliselt suureks riskiks inimtervisele ja kõnealust riski ei saa rahuldavalt maandada asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide poolt võetavate meetmetega, võtab komisjon omal algatusel või liikmesriigi nõudel viivitamata mis tahes asjakohased vahemeetmed, sealhulgas, olenevalt olukorra tõsidusest, vaatlusaluste toiduainete turuleviimist piiravad või keelavad meetmed. Nimetatud meetmed tuleb võtta rakendusaktide kaudu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Nõuetekohaselt põhjendatud hädavajadusel, et piirata või vältida tõsist riski inimtervisele, peab komisjon viivitamata vastu võtma rakendusaktid vastavalt artikli 14 lõikes 3 viidatud korrale.

3.   Kui liikmesriik teatab komisjonile ametlikult erakorraliste meetmete võtmise vajadusest ja komisjon ei ole võtnud meetmeid vastavalt lõikele 1, võib asjaomane liikmesriik võtta oma territooriumil kehtivad asjakohased erakorralised vahemeetmed, mis olenevalt olukorra tõsidusest võivad piirata või keelata vaatlusaluste toiduainete turuleviimist. Ta teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning põhjendab oma otsust. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, mille eesmärk on laiendada, muuta või tühistada riiklikud erakorralised vahemeetmed. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Liikmesriik võib säilitada erakorralised riiklikud vahemeetmed kuni käesolevas lõikes nimetatud rakendusaktide vastuvõtmiseni.

Artikkel 6a

Ettevaatuspõhimõte

Juhul kui kättesaadavate teaduslike andmete hindamise järel esineb põhjendatud kahtlusi negatiivse mõju võimalikkuse kohta, kuid see ei ole teaduslikult tõestatud, võib võtta ajutisi riskijuhtimismeetmeid, mida on vaja selleks, et tagada kõrgetasemeline kaitse haavatavatele elanikkonnarühmadele, kellele artikli 1 lõikes 1 osutatud toit on mõeldud. [ME 53]

Artikkel 6b

Järelevalve

Liikmesriikide pädevad asutused tagavad asjakohase järelvalvesüsteemi loomise, mis tagab, et toiduvaldkonna ettevõtjad järgivad käesolevat määrust ja asjakohaseid sanitaarnõudeid. [ME 54]

III   Peatükk

Nõuded

1.   Jagu

Sissejuhatavad sätted

Artikkel 7

Sissejuhatavad sätted

Artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduained peavad vastama toiduainete suhtes kohaldatavate liidu õigusaktide nõuetele.

2.   Käesoleva määrusega kehtestatud nõuded on ülimuslikud toiduainete suhtes kohaldavate mis tahes muude liidu õigusaktide vastandlike nõuete suhtes. [ME 55]

Artikkel 8

Toiduohutusameti arvamus

Toiduohutusamet esitab käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil teadusliku arvamuse vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklitele 22 ja 23.

Artikkel 8a

Tavatarbimiseks ettenähtud toit

Tavatarbimiseks ettenähtud toidu märgistuses, esitlemisel ja reklaamis on keelatud:

| a) | toitu kirjeldades väljendi „eritoit” kasutamine nii üksi kui ka koos teiste sõnadega; |
| --- | --- |

a)

toitu kirjeldades väljendi „eritoit” kasutamine nii üksi kui ka koos teiste sõnadega;

| b) | kasutada muid märgiseid või esitlust, mis võiks tekitada mulje, et toit kuulub ühte artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainerühma. [ME 56] |
| --- | --- |

b)

kasutada muid märgiseid või esitlust, mis võiks tekitada mulje, et toit kuulub ühte artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainerühma. [ME 56]

2.   Jagu

Üldnõuded

Artikkel 9

Koostise ja teabe üldnõuded

1.   Artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainete koostis peab olema selline, et see oleks vastavalt üldiselt tunnustatud
  vastastikusel eksperdihinnangul ja sõltumatul hinnangul põhinevatele
  teadusandmetele
  ja meditsiinilisele seisukohale
  asjakohane ettenähtud tarbijaskonna toitumisvajaduste rahuldamiseks ning neile sobiv. [ME 57]

2.   Artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduained ei tohi sisaldada ühtki ainet koguses, mis ohustaks ettenähtud tarbijaskonna tervist.

3.   Artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainete märgistus, esitlus ja reklaam peavad tagama asjakohase teabe

  olema täpsed, selged ja
  tarbijale
  kergesti mõistetavad
  ning ei tohi olla eksitavad.
  Nad ei tohi omistada kõnealustele toiduainetele inimeste haiguste ennetamise, ravi või väljaravimise omadusi ega vihjata sellistele omadustele.

  [ME 58]

3a.
     
  Imiku piimasegude ja jätkupiimasegude märgistusel ei tohi olla laste pilte ega muid toote kasutamist idealiseerivaid pilte või teksti. Lubatud on siiski toote hõlpsat äratundmist võimaldav ja valmistusmeetodit kirjeldav graafiline esitus. Direktiivi 2006/141/EÜ muudetakse vastavalt. [ME 59]

4.   Kasulikku teavet ja soovitusi artikli 1 lõikes 1

  artikli 1 lõike 1 punktides a, b, c ja ca
  nimetatud toiduainerühmade kohta võivad

  võib
  levitada üksnes isikud

  isikutele
  , kes on kutsekvalifikatsioonilt meditsiini-, toitumis- või farmaatsiaspetsialistid või ema ja lapse tervise spetsialistid.
  Tervishoiuspetsialistide poolt lõpptarbijatele levitatav lisateave võib olla ainult teadusliku või faktilist laadi ega tohi sisaldada reklaami. [ME 60]

4a.
     
  Ametliku tõhusa seire tagamiseks peavad toiduvaldkonna ettevõtjad teavitama iga sellise liikmesriigi pädevat asutust, kus nad artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduaineid turule viivad, edastades pädevale asutusele tootel kasutatava märgistuse näidise. [ME 61]

4b.
     
  Artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainete valmistamiseks ettenähtud põllumajandustoodete puhul piiratakse pestitsiidide kasutamist võimalikult palju, piiramata samas direktiivi 2006/125/EÜ ja direktiivi 2006/141/EÜ kohaldamist. [ME 62]

4c.
     
  Artikli 1 lõikes 1 osutatud toitu käsitlevaid erinõudeid, millega kehtestatakse teatavate pestitsiidide kasutamise piirangud või millega need pestitsiidid keelustatakse, ajakohastatakse korrapäraselt, pöörates eritähelepanu toimeaineid, taimekaitseaineid või sünergiste sisaldavatele pestitsiididele, mida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist) (27) alusel on klassifitseeritud 1A või 1B kategooria mutageenseks, 1A või 1B kategooria kantserogeenseks, 1A või 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks või endokriinseid häireid põhjustavaks aineks, millel on inimestele kahjulik mõju, või toimeainetele, mis määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 24 kohaselt on heaks kiidetud asendamist vajavate ainetena. [ME 63]

3.   jagu

Erinõuded

Artikkel 10

Koostise ja teabe erinõuded

1.   Artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduained peavad vastama artiklites 7 ja 9 sätestatud koostise ja teabe nõuetele.

2.   Vastavalt artiklite 7 ja 9 üldnõuetele ja
  artiklite 10a ja 10b erinõuetele ning
  võttes arvesse direktiivi 2006/141/EÜ, direktiivi 2006/125/EÜ ja direktiivi 1999/21/EÜ ning samuti teaduse ja tehnika arengut
  , eelkõige riskihindamiste tulemusi ja artiklis 6a nimetatud ettevaatuspõhimõtet,
  antakse komisjonile artikli 15 kohaselt rakendusvolitused võtta delegeeritud määrused

  õigusaktid
  vastu hiljemalt... (28) järgmiste punktide kohta: [ME 64]

| a) | artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainete koostise nõuete kohta; |
| --- | --- |

a)

artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainete koostise nõuete kohta;

| b) | selliste toiduainete valmistamiseks ettenähtud põllumajandustoodetes kasutatavate pestitsiidide ja sellistes toiduainetes esinevate pestitsiidijääkide erinõuete kohta; |
| --- | --- |

b)

selliste toiduainete valmistamiseks ettenähtud põllumajandustoodetes kasutatavate pestitsiidide ja sellistes toiduainetes esinevate pestitsiidijääkide erinõuete kohta;

| c) | artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainete märgistuse, esitlemise ja reklaami erinõuete, sealhulgas nende toitumis- ja tervisealaste väidete loa kohta;
  need nõuded sisaldavad seotud erieeskirju, mis juba kehtivad artikli 1 lõikes 1 osutatud toiduainete kohta
  ; [ME 66] |
| --- | --- |

c)

artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainete märgistuse, esitlemise ja reklaami erinõuete, sealhulgas nende toitumis- ja tervisealaste väidete loa kohta;
  need nõuded sisaldavad seotud erieeskirju, mis juba kehtivad artikli 1 lõikes 1 osutatud toiduainete kohta
  ; [ME 66]

| ca) | nõuded teabe kohta, mis tuleb esitada artikli 1 lõikes 1 loetletud toiduainete asjakohaseks kasutamiseks mõeldud soovitustes. [ME 67] |
| --- | --- |

ca)

nõuded teabe kohta, mis tuleb esitada artikli 1 lõikes 1 loetletud toiduainete asjakohaseks kasutamiseks mõeldud soovitustes. [ME 67]

| d) | teatamise kord artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainete turuleviimiseks selleks, et hõlbustada selliste toiduainete ametlikku tõhusat seiret, mille põhjal toiduvaldkonna ettevõtjad peavad teatama selle liikmesriigi või nende liikmesriikide pädevale asutusele, kus toodet turustatakse; |
| --- | --- |

d)

teatamise kord artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainete turuleviimiseks selleks, et hõlbustada selliste toiduainete ametlikku tõhusat seiret, mille põhjal toiduvaldkonna ettevõtjad peavad teatama selle liikmesriigi või nende liikmesriikide pädevale asutusele, kus toodet turustatakse;

| e) | imiku piimasegudega seotud reklaami- ja kaubandustavade nõuete kohta; |
| --- | --- |

e)

imiku piimasegudega seotud reklaami- ja kaubandustavade nõuete kohta;

| f) | imiku ja väikelaste toitmise teabe nõuete kohta, et tagada piisav teave asjakohase toitmise kohta; ja |
| --- | --- |

f)

imiku ja väikelaste toitmise teabe nõuete kohta, et tagada piisav teave asjakohase toitmise kohta; ja

| fa) | artikli 1 lõikes 1 osutatud toiduainete turujärgse seire nõude kohta, et kontrollida, kas erinõudeid on järgitud. [ME 68] |
| --- | --- |

fa)

artikli 1 lõikes 1 osutatud toiduainete turujärgse seire nõude kohta, et kontrollida, kas erinõudeid on järgitud. [ME 68]

3.   Vastavalt artiklite 7 ja 9 nõuetele

  üldnõuetele
  ja
  artiklite 10a ja 10b erinõuetele ning
  võttes arvesse tehnika ja teaduse asjakohast arengut
  , eelkõige uute riskihindamiste tulemusi ja artiklis 6a osutatud ettevaatuspõhimõtet,
  ajakohastab komisjon
  käesoleva artikli
  lõikes 2 nimetatud delegeeritud määrused

  õigusaktid
  kooskõlas artikliga 15. [ME 69]

Kui see on tekkinud terviseriski tõttu hädavajalik, siis kohaldatakse artiklis 16 sätestatud korda vastavalt käesolevale lõikele vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes.

Artikkel 10a

Gluteenitalumatusega inimeste toiduained

1.
     
  Lisaks artikli 9 nõuetele ei sisalda toiduained, mis on mõeldud gluteenitalumatusega inimestele ja on valmistatud ühest või mitmest koostisosast, mis on saadud nisu, rukki, odra, kaera või nende ristandite eritöötlemisel nende gluteenisisalduse vähendamiseks, lõpptarbijale müümisel gluteeni rohkem kui 100 mg/kg.

2.
     
  Gluteenitalumatusega inimestele mõeldud lõpptarbijatele müüdavaid toiduaineid, mille gluteenisisaldus:

| — | ei ületa 100 mg/kg, võib märgistada väitega „väga väikese gluteenisisaldusega”; |
| --- | --- |

—

ei ületa 100 mg/kg, võib märgistada väitega „väga väikese gluteenisisaldusega”;

| — | ei ületa 20 mg/kg, võib märgistada väitega „gluteenivaba”. |
| --- | --- |

—

ei ületa 20 mg/kg, võib märgistada väitega „gluteenivaba”.

3.
     
  Gluteenitalumatusega inimestele mõeldud toiduained vastavad ka järgmistele kriteeriumidele:

| — | nad sisaldavad ligikaudu samas koguses vitamiine ja mineraalsoolasid nagu toiduained, mida nad asendavad; |
| --- | --- |

—

nad sisaldavad ligikaudu samas koguses vitamiine ja mineraalsoolasid nagu toiduained, mida nad asendavad;

| — | nende valmistamisel on pööratud erilist tähelepanu headele tootmistavadele, et vältida gluteeniga kokkupuutumist; |
| --- | --- |

—

nende valmistamisel on pööratud erilist tähelepanu headele tootmistavadele, et vältida gluteeniga kokkupuutumist;

| — | kui kasutatakse sõnu „väga väikese gluteenisisaldusega” või „gluteenivaba”, peavad need asuma selle nimetuse läheduses, mille all toiduainet turustatakse. [ME 70] |
| --- | --- |

—

kui kasutatakse sõnu „väga väikese gluteenisisaldusega” või „gluteenivaba”, peavad need asuma selle nimetuse läheduses, mille all toiduainet turustatakse. [ME 70]

Artikkel 10b

Kalorivaeseks toitumiseks ja väga kalorivaeseks toitumiseks ettenähtud toit

1.
     
  Kalorivaeseks toitumiseks ja väga kalorivaeseks toitumiseks ettenähtud tooted peavad vastama käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele koostise suhtes.

2.
     
  Kõik kalorivaeseks toitumiseks ja väga kalorivaeseks toitumiseks ettenähtud toodete koostisosad peavad müümisel sisalduma samas pakendis.

3.
     
  Kalorivaeseks toitumiseks ja väga kalorivaeseks toitumiseks ettenähtud tooteid müüakse järgmiste nimetuste all:

| a) | väga kalorivaeseks toitumiseks ettenähtud tooted:



  „Päevase toidu asendaja väga kalorivaese toitumise eesmärgil”; |
| --- | --- |

a)

väga kalorivaeseks toitumiseks ettenähtud tooted:

| b) | kalorivaeseks toitumiseks ettenähtud tooted:



  „Päevase toidu asendaja kalorivaese toitumise eesmärgil”. |
| --- | --- |

b)

kalorivaeseks toitumiseks ettenähtud tooted:

4.
     
  Kalorivaeseks toitumiseks ja väga kalorivaeseks toitumiseks ettenähtud toodete märgistusel on lisaks määruse (EL) nr 1169/2011 IV peatükis sätestatutele järgmised kohustuslikud üksikasjad:

| a) | energiasisaldus kilodžaulides ja kilokalorites ning valgu-, süsivesikute- ja rasvasisaldus, mis on esitatud numbritega tarvitamiseks soovitatud valmistoidu koguse kohta; |
| --- | --- |

a)

energiasisaldus kilodžaulides ja kilokalorites ning valgu-, süsivesikute- ja rasvasisaldus, mis on esitatud numbritega tarvitamiseks soovitatud valmistoidu koguse kohta;

| b) | keskmine kogus iga mineraalaine ja vitamiini puhul, mille kohta on II lisa lõikes 5 sätestatud kohustuslikud nõuded, esitatuna numbritega tarvitamiseks soovitatud valmistoidu koguse kohta; |
| --- | --- |

b)

keskmine kogus iga mineraalaine ja vitamiini puhul, mille kohta on II lisa lõikes 5 sätestatud kohustuslikud nõuded, esitatuna numbritega tarvitamiseks soovitatud valmistoidu koguse kohta;

| c) | vajaduse korral valmistamisjuhend ja märge selle juhendi järgimise olulisuse kohta; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral valmistamisjuhend ja märge selle juhendi järgimise olulisuse kohta;

| d) | kui tootja antud juhendi järgi kasutatav toode annab päevase annuse kohta üle 20 g polüoole, peab tootel olema märge, et sellel võib olla lahtistav mõju; |
| --- | --- |

d)

kui tootja antud juhendi järgi kasutatav toode annab päevase annuse kohta üle 20 g polüoole, peab tootel olema märge, et sellel võib olla lahtistav mõju;

| e) | märge päevase vajaliku vedelikuhulga tarbimise tähtsuse kohta; |
| --- | --- |

e)

märge päevase vajaliku vedelikuhulga tarbimise tähtsuse kohta;

| f) | märge selle kohta, et toode sisaldab kõigi asendamatute toitainete päevase koguse; |
| --- | --- |

f)

märge selle kohta, et toode sisaldab kõigi asendamatute toitainete päevase koguse;

| g) | märge selle kohta, et toodet ei tohiks tarbida ilma arsti soovituseta järjest üle kolme nädala. |
| --- | --- |

g)

märge selle kohta, et toodet ei tohiks tarbida ilma arsti soovituseta järjest üle kolme nädala.

5.
     
  Asjaomaste kalorivaeseks toitumiseks ja väga kalorivaeseks toitumiseks ettenähtud toodete märgistamises, reklaamis ja esituses ei viidata kaalukaotuse määrale või hulgale, mis võib tuleneda nende toodete kasutamisest. [ME 71]

Artikkel 10c

VKEde juurdepääs siseturule

Komisjon võtab tihedas koostöös kõigi sidusrühmadega ja toiduohutusametiga vastu asjakohased suunised ja esitab tehnilised juhised, et võimaldada ettevõtjatel, eriti VKEdel, täita käesolevat määrust ja aidata neid teadusliku hindamise taotluse koostamisel ja esitamisel. Komisjonil on vastavalt artiklile 15 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kõnealuste suuniste vastuvõtmiseks. [ME 72]

IV   Peatükk

Liidu lubatud ainete loetelu

Artikkel 11

Liidu

  Lubatud
  ainete loetelu
  kehtestamine

1.
     
  Võttes arvesse direktiive 2006/141/EÜ ja 2006/125/EÜ ning määrust (EÜ) nr 953/2009, on komisjonil õigus võtta vastu hiljemalt ... (29) delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 15, et lisada I lisasse loetelu vitamiinidest, mineraalainetest ja muudest ainetest, mida tohib lisada artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainerühmadele.

1

  2
  .   Vitamiinid, mineraalained, aminohapped ja muud ained, mida tohib artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainetele lisada eeldusel, et need ained vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | üldtunnustatud ja vastastikuse eksperdihinnangu läbinud
  olemasolevate teaduslike tõendite kohaselt ei ole need tarbijate tervisele ohtlikud; ja |
| --- | --- |

a)

üldtunnustatud ja vastastikuse eksperdihinnangu läbinud
  olemasolevate teaduslike tõendite kohaselt ei ole need tarbijate tervisele ohtlikud; ja

| b) | nad on inimorganismis omastatavad; |
| --- | --- |

b)

nad on inimorganismis omastatavad;

| ba) | nad sobivad kasutuseks toiduainena, milleks nad on ette nähtud; ja |
| --- | --- |

ba)

nad sobivad kasutuseks toiduainena, milleks nad on ette nähtud; ja

| bb) | neil on üldtunnustatud teaduslike tõendite kohaselt toitumisalane või füsioloogiline mõju. |
| --- | --- |

bb)

neil on üldtunnustatud teaduslike tõendite kohaselt toitumisalane või füsioloogiline mõju.

2.   Komisjon koostab hiljemalt [kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] rakendusmäärusega liidu loetelu lõike 1 tingimustele vastavatest lubatud ainetest ning seejärel ajakohastab seda samuti rakendusmäärustega. Aine kanne liidu loetelus peab sisaldama aine spetsifikatsiooni ning, kui see on asjakohane, siis kindlaksmääratud kasutustingimusi ja kohaldatavaid puhtusekriteeriume. Kõnealused rakendusmäärused võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. Nõuetekohaselt põhjendatud tekkivate terviseriskidega seotud erakorralise hädavajaduse korral võtab komisjon viivitamata vastu kohaldatavad rakendusaktid, millega ajakohastatakse liidu loetelu vastavalt artikli 14 lõikele 3.

2a.
     
  Lõikes 2 nimetatud ainete suhtes, mis on toodetud nanomaterjalid, kohaldatakse järgmisi lisatingimusi:

| a) | lõike 2 punkti a tingimus on tõendatud asjakohaste ja piisavate katsemeetoditega, ning |
| --- | --- |

a)

lõike 2 punkti a tingimus on tõendatud asjakohaste ja piisavate katsemeetoditega, ning

| b) | on tõendatud nende toiteväärtus ja sobivus isikute jaoks, kellele need on ette nähtud. [ME 87] |
| --- | --- |

b)

on tõendatud nende toiteväärtus ja sobivus isikute jaoks, kellele need on ette nähtud. [ME 87]

Artikkel 11a

Lubatud ainete loetelu ajakohastamine

3

  1
  .   Lõikes 2 nimetatud

  Uue
  aine kandmist liidu loetellu

  I lisasse
  võib alustada kas komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist. Taotlusi võivad esitada liikmesriik või huvitatud isik

  osapool
  , kes võib esindada mitut huvitatud isikut

  osapoolt
  (edaspidi„taotluse esitaja”). Taotlused tuleb saata komisjonile vastavalt lõikele 4.

1a.
     
  Taotluse esitaja esitab taotluse komisjonile vastavalt lõikele 2. Komisjon teatab taotluse kättesaamisest kirjalikult 14 päeva jooksul alates kättesaamisest.

4

  2
  .   Taotlus sisaldab järgmist:

| a) | taotleja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

taotleja nimi ja aadress;

| b) | aine nimetus ja üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

aine nimetus ja üksikasjalik kirjeldus;

| c) | aine koostis; |
| --- | --- |

c)

aine koostis;

| d) | aine ettenähtud kasutus ja kasutustingimused; |
| --- | --- |

d)

aine ettenähtud kasutus ja kasutustingimused;

| e) | süstemaatiline ülevaade teadusandmete ja asjakohaste uuringute kohta

  teadusandmetest ja vastastikuse eksperdihinnangu läbinud asjakohastest uuringutest
  , mille kavandamisel ja läbiviimisel

  teostamisel
  on järgitud üldtunnustatud eksperdijuhiseid; |
| --- | --- |

e)

süstemaatiline ülevaade teadusandmete ja asjakohaste uuringute kohta

  teadusandmetest ja vastastikuse eksperdihinnangu läbinud asjakohastest uuringutest
  , mille kavandamisel ja läbiviimisel

  teostamisel
  on järgitud üldtunnustatud eksperdijuhiseid;

| f) | teaduslikud tõendid aine koguse kohta, mis ei ohusta ettenähtud tarbijat ja selle sobivus ettenähtud kasutuseks; |
| --- | --- |

f)

teaduslikud tõendid aine koguse kohta, mis ei ohusta ettenähtud tarbijat ja selle sobivus ettenähtud kasutuseks;

| g) | teaduslikud tõendid, mis näitavad, et aine on inimorganismis omastatav
  ning sel on toitumisalane või füsioloogiline mõju
  ; |
| --- | --- |

g)

teaduslikud tõendid, mis näitavad, et aine on inimorganismis omastatav
  ning sel on toitumisalane või füsioloogiline mõju
  ;

| h) | taotluse sisu kokkuvõte. |
| --- | --- |

h)

taotluse sisu kokkuvõte.

5

  3
  .   Kui aine on juba lisatud liidu loetellu

  I lisasse
  ja tootmismeetodit või osakeste suurust muudetakse oluliselt näiteks nanotehnoloogia abil, siis käsitatakse kõnealuste uute meetoditega valmistatud
  või osakeste muudetud suurusega
  ainet erineva ainena ja liidu loetelu tuleb vastavalt muuta enne, kui ainet tohib liidu turule viia.
  Selle kandmiseks I lisasse on vaja eraldi taotlust
  .

4.
     
  Kui I lisasse kantud aine ei vasta enam artikli 11 lõigetes 2 ja 2 a sätestatud tingimustele, otsustab komisjon kõnealuse aine I lisast välja jätta.

5.
     
  Aine kandmine I lisasse hõlmab järgmist teavet:

| — | aine kirjeldus; |
| --- | --- |

—

aine kirjeldus;

| — | vajaduse korral kasutustingimuste kirjeldus; ja |
| --- | --- |

—

vajaduse korral kasutustingimuste kirjeldus; ja

| — | vajaduse korral puhtusekriteeriumide kirjeldus. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral puhtusekriteeriumide kirjeldus.

6.
     
  Komisjonil on vastavalt artiklile 15 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte I lisa ajakohastamiseks. Kui see on tekkinud terviseriskide tõttu hädavajalik, kohaldatakse vastavalt käesolevale lõikele vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16 sätestatud korda. [ME 88]

Artikkel 12

Taotlustega seotud konfidentsiaalne teave

1.   Artiklis 11 viidatud taotlusega esitatavas teabes võib konfidentsiaalsena käsitleda teavet, mille avaldamine võib oluliselt kahjustada taotleja konkurentsivõimet.

2.   Konfidentsiaalseks ei peeta ühelgi juhul järgmist teavet:

| i) | taotleja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

i)

taotleja nimi ja aadress;

| ii) | aine nimetus ja kirjeldus; |
| --- | --- |

ii)

aine nimetus ja kirjeldus;

| iii) | põhjendus aine kasutamise kohta konkreetses toiduaines või selle peal; |
| --- | --- |

iii)

põhjendus aine kasutamise kohta konkreetses toiduaines või selle peal;

| iv) | aine ohutuse hindamisega seotud asjakohane teave; |
| --- | --- |

iv)

aine ohutuse hindamisega seotud asjakohane teave;

| v) | vajaduse korral taotleja kasutatud analüüsimeetod(id); |
| --- | --- |

v)

vajaduse korral taotleja kasutatud analüüsimeetod(id);

| va) | aine ohutuse hindamiseks korraldatud loomkatsete tulemusel saadud teaduslikud andmed. [ME 75] |
| --- | --- |

va)

aine ohutuse hindamiseks korraldatud loomkatsete tulemusel saadud teaduslikud andmed. [ME 75]

3.   Taotlejad peavad selgelt osutama teabele, mille puhul nad soovivad konfidentsiaalset käsitlust. Sellisel juhul tuleb esitada tõestatav põhjendus.

4.   Pärast taotlejatega konsulteerimist otsustab komisjon, milline teave võib jääda konfidentsiaalseks ning teatab sellest taotlejatele ja liikmesriikidele.

5.   Pärast komisjoni seisukoha teavitamist on taotlejatel aega kolm nädalat, et võtta taotlus tagasi edastatud teabe konfidentsiaalsuse säilitamiseks. Konfidentsiaalsus säilitatakse kuni selle tähtaja lõpuni.

V   Peatükk

Konfidentsiaalsus

Artikkel 13

Läbipaistvuse ja konfidentsiaalsuse üldsäte

Komisjon, toiduohutusamet ja liikmesriigid võtavad

  tagavad
  vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (30)

  dokumentidele võimalikult laia juurdepääsu ning eelkõige annavad kodanikele teavet ja abi selle kohta, kuidas ja kuhu dokumentidele juurdepääsu taotlused tuleb esitada. Nad võtavad samuti
  vajalikud meetmed, et tagada asjakohane konfidentsiaalsus käesoleva määruse alusel saadud teabe suhtes, välja arvatud sellise teabe suhtes, mis tuleb avalikustada inimeste ja loomade tervise või keskkonna kaitsmiseks, kui asjaolud seda nõuavad. [ME 76]

VI   Peatükk

Menetlussätted

Artikkel 14

Komitee

1.   Komisjoni abistab toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee arvamus tuleb saada kirjaliku menetluse kaudu, siis lõpetatakse kõnealune menetlus ilma tulemuseta juhul, kui arvamuse esitamise tähtaja jooksul otsustab nii komitee eesistuja või nõutakse seda komitee liikmete lihthäälteenamusega.

3.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 5.

Artikkel 15

Delegeerimine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Käesoleva määruse artikli 2 lõikes 3 ja artiklis 10 viidatud volitused antakse kindlaksmääramata ajaks alates (*) [(*) alusõigusakti jõustumise kuupäev või mis tahes muu seadusandja määratud kuupäev]

  Artikli 3 lõikes 4a, artikli 10 lõigetes 2 ja 3, artiklis 10c, artikli 11 lõikes 1 ja artikli 11a lõikes 6 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile ... (31). Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

  [ME 77]

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 2 lõikes 3 ja artiklis 10

  3 lõikes 4a, artikli 10 lõigetes 2 ja 3, artiklis 10c, artikli 11 lõikes 1 ja artikli 11a lõikes 6
  osutatud volitused

  volituse võtta vastu delegeeritud õigusakte
  igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. [ME 78]

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Kooskõlas artikli 2 lõikega 3

  artikli 3 lõikega 4a, artikli 10 lõigetega 2 ja 3, artikliga 10c, artikli 11 lõikega 1
  ja artikliga 10

  artikli 11a lõikega 6
  vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatamist või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel kahe kuu võrra pikendada. [ME 79]

Artikkel 16

Kiirmenetlus

1.   Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Kui õigusakt tehakse teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule, tuleb ühtlasi põhjendada kiirmenetluse rakendamist.

2.   Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada artiklis 15 osutatud korras. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu on vastuväitest teatanud.

VII   Peatükk

Lõppsätted

Artikkel 16a

Laktoositalumatusega inimeste toiduained

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt ... (32) aruande, millele vajaduse korral on lisatud seadusandlik ettepanek, et selgitada, milline on märgistuste „laktoosivaba” ja „väga väikese laktoosisisaldusega” staatus üldiste toitu käsitlevate õigusaktide kohaselt. [ME 80]

Artikkel 16b

Väikelastele ettenähtud piim

Komisjon esitab hiljemalt ... (32) pärast konsulteerimist toiduohutusametiga Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse vajadust erisätete järele, mis puudutavad väikelastele mõeldud piima koostist ja märgistust. Selles aruandes käsitletakse toitumisvajadusi, tarbimisharjumusi, toitainete tarbimist ja väikelaste saasteainete ja pestitsiididega kokkupuutumise taset. Aruandes käsitletakse ka seda, kas sellistel piimajookidel on rinnapiimast võõrutatud laste puhul toiteväärtuselisi eeliseid võrreldes tavatoiduga. Aruande järelduste alusel komisjon kas:

| a) | otsustab, et puudub vajadus erisätete järele seoses väikelastele ettenähtud piimatoodete koostise ja märgistusega; või |
| --- | --- |

a)

otsustab, et puudub vajadus erisätete järele seoses väikelastele ettenähtud piimatoodete koostise ja märgistusega; või

| b) | esitab vajaduse korral seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja ELi toimimise lepingu artikli 114 kohaselt vastava seadusandliku ettepaneku. |
| --- | --- |

b)

esitab vajaduse korral seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja ELi toimimise lepingu artikli 114 kohaselt vastava seadusandliku ettepaneku.

Enne seda, kui komisjon on koostanud esimeses lõigus osutatud aruande, kohaldatakse väikelastele mõeldud piimatoodete suhtes asjakohaseid liidu õigusakte, nt määrus (EÜ) nr 178/2002, määrus (EÜ) nr 1925/2006 ja määrus (EÜ) nr 1924/2006. [ME 81]

Artikkel 17

Kehtetuks tunnistamine

1.   Direktiiv 92/52/EMÜ ja direktiiv 2009/39/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates ... (33). Viiteid kehtetuks tunnistatud õigusaktidele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

2.   Direktiiv 96/8/EÜ ja määrus (EÜ) nr 41/2009 tunnistatakse kehtetuks alates ... (33).

Artikkel 18

Üleminekumeetmed

Toiduaineid, mis ei vasta käesolevale määrusele, kuid vastavad direktiividele 2009/39/EÜ ja 96/8/EÜ, määrustele (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009, ning on märgistatud varem kui ... (34) võib edasi turustada kuni varude ammendumise kuupäevani.

Artikkel 19

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates ... (35).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 24, 28.1.2012, lk 119.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT L 124, 20.5.2009, lk 21.

3

(4)  

  ELT L 183, 12.7.2002, lk 51

4

ELT L 183, 12.7.2002, lk 51

(5)  

  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

5

ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

(6)  

  ELT L 404, 30.12.2006, lk 26.

6

ELT L 404, 30.12.2006, lk 26.

(7)  

  ELT L 304, 22.11.2011, lk 18.

7

ELT L 304, 22.11.2011, lk 18.

(8)  ELT L 401, 30.12.2006, lk 1

8

(9)  ELT L 339, 6.12.2006, lk 16.

9

(10)  EÜT L 55, 6.3.1996, lk 22.

10

(11)  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 29.

11

(12)  ELT L 16, 21.1.2009, lk 3.

12

(13)  EÜT L 179, 1.7.1992, lk 129.

13

(14)  

  EÜT C 172, 8.7.1992, lk 1

  .

14

EÜT C 172, 8.7.1992, lk 1

(15)  KOM (2008) 392: Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule süsivesikute ainevahetuse häirete (diabeedi) all kannatavatele inimestele ettenähtud toiduainete kohta, Brüssel, 26.6.2008.

15

KOM (2008) 392: Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule süsivesikute ainevahetuse häirete (diabeedi) all kannatavatele inimestele ettenähtud toiduainete kohta, Brüssel, 26.6.2008.

(16)  COM(2008)0392.

16

COM(2008)0392

(17)  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule nõukogu direktiivi 89/398/EMÜ (eritoiduks ettenähtud toiduaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 9 rakendamise kohta, COM (2008)0393, 27.6.2008.

17

(18)  „An analysis of the European, social and environmental impact of the policy options for the revision of the Framework Directive on dietetic foods” — uuringu aruanne, Agra CEAS Consulting, 29.4.2009.

18

(19)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

19

(20)  

  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

20

ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(21)  

  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

21

ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

(22)  
  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

22

EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(23)  

  ELT L 269, 14.10.2009, lk 9.

23

ELT L 269, 14.10.2009, lk 9.

(24)  
  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

24

ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(25)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

25

(26)  

  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

26

ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

(27)  

  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

27

ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

(28)  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

28

(29)  
  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

29

Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(30)  ELT L 145, 31.5.2001, lk 43.

30

(31)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

31

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(32)  
  1 aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

32

1 aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

(33)  Kuu esimesel päeval kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

33

(34)  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

34

(35)  Kuu esimesel päeval kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

35

---

Neljapäev, 14. juuni 2012I lisa

Lubatud ainete loetelu [ME 89]

---

Neljapäev, 14. juuni 2012II lisa

Nõuded kalorivaeseks toitumiseks ja väga kalorivaeseks toitumiseks ettenähtud toodete koostisele

Käesolevad nõuded kehtivad sellistele kalorivaeseks toitumiseks ja väga kalorivaeseks toitumiseks ettenähtud toodetele, mis on kasutusvalmis, mida turustatakse sellisel kujul või mis muudetakse kasutusvalmiks tootja juhendi kohaselt.

1.
     
  Energia

| 1.1. | Väga kalorivaeseks toitumiseks ettenähtud toodete energiasisaldus ei tohi olla vähem kui 1 680 kJ (400 kcal) ega ületada 3 360 kJ (800 kcal) päevase ratsiooni kohta. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kalorivaeseks toitumiseks ettenähtud toodete energiasisaldus ei tohi olla vähem kui 3 360 kJ (800 kcal) ega ületada 5 040 kJ (1 200 kcal) päevase ratsiooni kohta. |
| --- | --- |

1.2.

2.
     
  Valgud

| 2.1. | Kalorivaeseks toitumiseks ja väga kalorivaeseks toitumiseks ettenähtud toodete puhul ei tohi valgud anda vähem kui 25 % ega rohkem kui 50 % toote koguenergiast. Mitte mingil juhul ei tohi nende toodete valgusisaldus ületada 125 g. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Punktis 2.1 osutatud valgu keemiline indeks peab võrduma tabelis 2 esitatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni / Maailma Terviseorganisatsiooni (1985) võrdlusvalgule. Kui keemiline indeks on võrdlusvalgu 100 %-st madalam, tõstetakse vastavalt valgusisalduse alampiiri. Igal juhul peab valgu keemiline indeks olema vähemalt 80 % võrdlusvalgu omast. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Keemiline indeks - uuritava valgu asendamatute aminohapete ja võrdlusvalgu vastavate asendamatute aminohapete sisalduste jagamisel saadavatest suhtarvudest väikseim suhtarv. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ükskõik millisel juhul on aminohapete lisamine lubatud ainult valkude toiteväärtuse parandamiseks ning ainult selleks vajalikes kogustes. |
| --- | --- |

2.4.

3.
     
  Rasvad

| 3.1. | Rasvast saadav energia ei tohi ületada 30 % toote kogu energiasisaldusest. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Linoolhapet (glütseriididena) ei tohi olla alla 4,5 g. |
| --- | --- |

3.2.

4.
     
  Kiudained

Kalorivaeseks toitumiseks ja väga kalorivaeseks toitumiseks ettenähtud toodete kiudainesisaldus ei tohi olla alla 10 g ega ületada 30 g päevase ratsiooni kohta.

5.
     
  Vitamiinid ja mineraalained

Kalorivaeseks toitumiseks ja väga kalorivaeseks toitumiseks ettenähtud tooted peavad andma päevase ratsiooni kohta vähemalt 100 % tabelis 1 esitatud viitamiinide ja mineraalainete kogustest.

Tabel 1

| Vitamiin A | (μg RE) | 700 |
| --- | --- | --- |
| Vitamiin D | (μg) | 5 |
| Vitamiin E | (mg-TE) | 10 |
| Vitamiin C | (mg) | 45 |
| Tiamiin | (mg) | 1,1 |
| Riboflaviin | (mg) | 1,6 |
| Niatsiin | (mg-NE) | 18 |
| Vitamiin B6 | (mg) | 1,5 |
| Folaat | (μg) | 200 |
| Vitamiin B12 | (μg) | 1,4 |
| Biotiin | (μg) | 15 |
| Pantoteenhape (μg) | (mg) | 3 |
| Kaltsium | (mg) | 700 |
| Fosfor | (mg) | 550 |
| Kaalium | (mg) | 3 100 |
| Raud | (mg) | 16 |
| Tsink | (mg) | 9,5 |
| Vask | (mg) | 1,1 |
| Jood | (μg) | 130 |
| Seleen | (μg) | 55 |
| Naatrium | (mg) | 575 |
| Magneesium | (mg) | 150 |
| Mangaan | (mg) | 1 |

Vitamiin A

(μg RE)

700

Vitamiin D

(μg)

5

Vitamiin E

(mg-TE)

10

Vitamiin C

(mg)

45

Tiamiin

(mg)

1,1

Riboflaviin

(mg)

1,6

Niatsiin

(mg-NE)

18

Vitamiin B6

(mg)

1,5

Folaat

(μg)

200

Vitamiin B12

(μg)

1,4

Biotiin

(μg)

15

Pantoteenhape (μg)

(mg)

3

Kaltsium

(mg)

700

Fosfor

(mg)

550

Kaalium

(mg)

3 100

Raud

(mg)

16

Tsink

(mg)

9,5

Vask

(mg)

1,1

Jood

(μg)

130

Seleen

(μg)

55

Naatrium

(mg)

575

Magneesium

(mg)

150

Mangaan

(mg)

1

Tabel 2

AMINOHAPETE VAJADUS (1)

| | g/100 g valku |
| --- | --- |
| Tsüstiin + metioniin | 1,7 |
| Histidiin | 1,6 |
| Isoleutsiin | 1,3 |
| Leutsiin | 1,9 |
| Lüsiin | 1,6 |
| Fenüülalaniin + türosiin | 1,9 |
| Treoniin | 0,9 |
| Trüptofaan | 0,5 |
| Valiin | 1,3 |

g/100 g valku

Tsüstiin + metioniin

1,7

Histidiin

1,6

Isoleutsiin

1,3

Leutsiin

1,9

Lüsiin

1,6

Fenüülalaniin + türosiin

1,9

Treoniin

0,9

Trüptofaan

0,5

Valiin

1,3

[ME 82]

---

(1)  
  World Health Organisation. Energy and protein requirements. Report of a Joint FAO/WHO/UNU Meeting. Geneva: World Health Organisation, 1985. (WHO Technical Report Series, 724).

---