# Az Európai Unió C 258E/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2013.258.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 258E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. szeptember 7. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2013.258.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 258E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. szeptember 7.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2012–20132012. április 18–20-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 183 E, 2012.6.23.ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2012. április 18., szerda |
| 2013/C 258E/01 | A kohéziós politika szerepe az EU legkülső régióiban az Európa 2020 stratégiával összefüggésbenAz Európai Parlament 2012. április 18-i állásfoglalása a kohéziós politika szerepéről az Európai Unió legkülső régióiban az Európa 2020 stratégiával összefüggésben (2011/2195(INI)) | 1 |
| 2013/C 258E/02 | Az emberi jogok helyzete a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája, ideértve az Unió emberi jogokkal kapcsolatos stratégiai politikájára gyakorolt hatásait isAz Európai Parlament 2012. április 18-i állásfoglalása az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról, ideértve annak az EU emberi jogi stratégiai politikájára gyakorolt következményeit (2011/2185(INI)) | 8 |
| 2013/C 258E/03 | Az EU–Azerbajdzsán társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokAz Európai Parlament 2012. április 18-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásai az EU és Azerbajdzsán közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2011/2316(INI)) | 36 |
| 2013/C 258E/04 | Az EU–Örményország társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokAz Európai Parlament 2012. április 18-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásai az EU és Örményország közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2011/2315(INI)) | 44 |
| 2013/C 258E/05 | A halak mint közös javakAz Európai Parlament 2012. április 18-i nyilatkozata a halakról mint közös javakról | 51 |
| 2013/C 258E/06 | A Down-kóros gyermekekAz Európai Parlament 2012. április 18-i nyilatkozata a Down-kóros gyermekekről | 51 |
| | 2012. április 19., csütörtök |
| 2013/C 258E/07 | Felhívás konkrét lépésekre az adócsalás és az adóelkerülés elleni küzdelem terénAz Európai Parlament 2012. április 19-i állásfoglalása az adócsalás és az adóelkerülés elleni küzdelem terén teendő konkrét lépésekre irányuló felhívásról (2012/2599(RSP)) | 53 |
| | 2012. április 20., péntek |
| 2013/C 258E/08 | Az európai felsőoktatási rendszerek modernizálásaAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása az európai felsőoktatási rendszerek modernizációjáról (2011/2294(INI)) | 55 |
| 2013/C 258E/09 | Versenyképes egységes digitális piac – az e-kormányzat mint élenjáró kezdeményezésAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a versenyképes egységes digitális piacról – az e-kormányzat mint élenjáró kezdeményezés (2011/2178(INI)) | 64 |
| 2013/C 258E/10 | A Maliban uralkodó helyzetAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a mali helyzetről (2012/2603(RSP)) | 75 |
| 2013/C 258E/11 | A burmai helyzetAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a burmai/mianmari helyzetről (2012/2604(RSP)) | 79 |
| 2013/C 258E/12 | Az Európai Unión kívüli európai beruházások jogbiztonságaAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása az Európai Unión kívüli európai beruházások jogbiztonságáról (2012/2619(RSP)) | 84 |
| 2013/C 258E/13 | A külső segítségnyújtás irányításának Bizottság általi átruházása a központi részlegekről a külképviseletekreAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a külső segítségnyújtás irányításának a Bizottság által a központi részlegekről a külképviseletekre történő átruházásának a segélyezés hatékonyságára gyakorolt hatásairól (2011/2192(INI)) | 87 |
| 2013/C 258E/14 | A nők és az éghajlatváltozásAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a nőkről és az éghajlatváltozásról (2011/2197(INI)) | 91 |
| 2013/C 258E/15 | Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiaAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása életbiztosításunkról, természeti tőkénkről: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiáról (2011/2307(INI)) | 99 |
| 2013/C 258E/16 | A hatodik környezetvédelmi cselekvési program felülvizsgálata és a hetedik környezetvédelmi cselekvési program prioritásainak meghatározásaAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a 6. környezetvédelmi cselekvési program felülvizsgálatáról és a 7. környezetvédelmi cselekvési program prioritásainak meghatározásáról– egészségesebb környezet egy jobb életért (2011/2194(INI)) | 115 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2012–20132012. április 18–20-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 183 E, 2012.6.23.ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2012. április 18., szerda

2013/C 258E/01

A kohéziós politika szerepe az EU legkülső régióiban az Európa 2020 stratégiával összefüggésbenAz Európai Parlament 2012. április 18-i állásfoglalása a kohéziós politika szerepéről az Európai Unió legkülső régióiban az Európa 2020 stratégiával összefüggésben (2011/2195(INI))

1

2013/C 258E/02

Az emberi jogok helyzete a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája, ideértve az Unió emberi jogokkal kapcsolatos stratégiai politikájára gyakorolt hatásait isAz Európai Parlament 2012. április 18-i állásfoglalása az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról, ideértve annak az EU emberi jogi stratégiai politikájára gyakorolt következményeit (2011/2185(INI))

8

2013/C 258E/03

Az EU–Azerbajdzsán társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokAz Európai Parlament 2012. április 18-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásai az EU és Azerbajdzsán közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2011/2316(INI))

36

2013/C 258E/04

Az EU–Örményország társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokAz Európai Parlament 2012. április 18-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásai az EU és Örményország közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2011/2315(INI))

44

2013/C 258E/05

A halak mint közös javakAz Európai Parlament 2012. április 18-i nyilatkozata a halakról mint közös javakról

51

2013/C 258E/06

A Down-kóros gyermekekAz Európai Parlament 2012. április 18-i nyilatkozata a Down-kóros gyermekekről

51

2012. április 19., csütörtök

2013/C 258E/07

Felhívás konkrét lépésekre az adócsalás és az adóelkerülés elleni küzdelem terénAz Európai Parlament 2012. április 19-i állásfoglalása az adócsalás és az adóelkerülés elleni küzdelem terén teendő konkrét lépésekre irányuló felhívásról (2012/2599(RSP))

53

2012. április 20., péntek

2013/C 258E/08

Az európai felsőoktatási rendszerek modernizálásaAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása az európai felsőoktatási rendszerek modernizációjáról (2011/2294(INI))

55

2013/C 258E/09

Versenyképes egységes digitális piac – az e-kormányzat mint élenjáró kezdeményezésAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a versenyképes egységes digitális piacról – az e-kormányzat mint élenjáró kezdeményezés (2011/2178(INI))

64

2013/C 258E/10

A Maliban uralkodó helyzetAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a mali helyzetről (2012/2603(RSP))

75

2013/C 258E/11

A burmai helyzetAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a burmai/mianmari helyzetről (2012/2604(RSP))

79

2013/C 258E/12

Az Európai Unión kívüli európai beruházások jogbiztonságaAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása az Európai Unión kívüli európai beruházások jogbiztonságáról (2012/2619(RSP))

84

2013/C 258E/13

A külső segítségnyújtás irányításának Bizottság általi átruházása a központi részlegekről a külképviseletekreAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a külső segítségnyújtás irányításának a Bizottság által a központi részlegekről a külképviseletekre történő átruházásának a segélyezés hatékonyságára gyakorolt hatásairól (2011/2192(INI))

87

2013/C 258E/14

A nők és az éghajlatváltozásAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a nőkről és az éghajlatváltozásról (2011/2197(INI))

91

2013/C 258E/15

Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiaAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása életbiztosításunkról, természeti tőkénkről: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiáról (2011/2307(INI))

99

2013/C 258E/16

A hatodik környezetvédelmi cselekvési program felülvizsgálata és a hetedik környezetvédelmi cselekvési program prioritásainak meghatározásaAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a 6. környezetvédelmi cselekvési program felülvizsgálatáról és a 7. környezetvédelmi cselekvési program prioritásainak meghatározásáról– egészségesebb környezet egy jobb életért (2011/2194(INI))

115

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2012. április 18., szerda |
| 2013/C 258E/17 | A szociális biztonsági rendszerek koordinálása ***IAz Európai Parlament 2012. április 18-i jogalkotási állásfoglalása a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0794 – C7-0005/2011 – 2010/0380(COD)) | 125 |
| P7_TC1-COD(2010)0380Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. április 18-án került elfogadásra a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 126 |
| 2013/C 258E/18 | Az Európai Unió csatlakozása a Délkelet-Ázsiai Barátsági és Együttműködési Szerződéshez ***Az Európai Parlament 2012. április 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a Délkelet-Ázsiai Barátsági és Együttműködési Szerződéshez való csatlakozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07434/2012 – C7-0085/2012 – 2012/0028(NLE)) | 126 |
| 2013/C 258E/19 | Jegyzőkönyvtervezet az ír nép Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól (egyetértés) ***Az Európai Parlament 2012. április 18-i határozata az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez való csatolása céljából felállítandó konvent összehívásának mellőzéséről szóló európai tanácsi javaslatról (00092/2011 – C7-0388/2011 – 2011/0816(NLE)) | 127 |
| 2013/C 258E/20 | Jegyzőkönyvtervezet az ír nép Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól (konzultáció) *Az Európai Parlament 2012. április 18-i állásfoglalása az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló jegyzőkönyv tervezetéről (az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikkének (3) bekezdése) (00092/2011 – C7-0387/2011 – 2011/0815(NLE)) | 128 |
| | 2012. április 19., csütörtök |
| 2013/C 258E/21 | Az Európai Unió és a Közép-afrikai Köztársaság között létrejött, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás ***Az Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Közép-afrikai Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás (FLEGT) megkötésére vonatkozó tanácsi határozattervezetről (14034/2011 – C7-0046/2012 – 2011/0127(NLE)) | 130 |
| 2013/C 258E/22 | Az Európai Unió és Libéria közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás ***Az Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Libéria közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozattervezetről (11104/2011 – C7-0241/2011 – 2011/0160(NLE)) | 130 |
| 2013/C 258E/23 | A pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok kockázatmegosztó eszközei ***IAz Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok kockázatmegosztási eszközeivel kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0655 – C7-0350/2011 – 2011/0283(COD)) | 131 |
| P7_TC1-COD(2011)0283Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. április 19-én került elfogadásra az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitás vonatkozásában súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségekkel fenyegetett tagállamok esetében a kockázatmegosztó eszközökre vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 132 |
| 2013/C 258E/24 | Az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) felhasználásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) felhasználásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (17433/2011 – C7-0511/2011 – 2011/0382(NLE)) | 132 |
| 2013/C 258E/25 | A közös konszolidált társasági adóalap *Az Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM (2011)0121 – C7-0092/2011 – 2011/0058(CNS)) | 134 |
| 2013/C 258E/26 | Az energiatermékek és a villamos energia adóztatása *Az Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló 2003/96/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0169 – C7-0105/2011 – 2011/0092(CNS)) | 144 |
| | 2012. április 20., péntek |
| 2013/C 258E/27 | Az 1/2012. számú költségvetés-módosítás tervezete: az ITER finanszírozásaAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 1/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (08136/2012 – C7-0088/2012 – 2012/2011(BUD)) | 161 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2012. április 18., szerda

2013/C 258E/17

A szociális biztonsági rendszerek koordinálása ***IAz Európai Parlament 2012. április 18-i jogalkotási állásfoglalása a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0794 – C7-0005/2011 – 2010/0380(COD))

125

P7_TC1-COD(2010)0380Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. április 18-án került elfogadásra a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

126

2013/C 258E/18

Az Európai Unió csatlakozása a Délkelet-Ázsiai Barátsági és Együttműködési Szerződéshez ***Az Európai Parlament 2012. április 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a Délkelet-Ázsiai Barátsági és Együttműködési Szerződéshez való csatlakozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07434/2012 – C7-0085/2012 – 2012/0028(NLE))

126

2013/C 258E/19

Jegyzőkönyvtervezet az ír nép Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól (egyetértés) ***Az Európai Parlament 2012. április 18-i határozata az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez való csatolása céljából felállítandó konvent összehívásának mellőzéséről szóló európai tanácsi javaslatról (00092/2011 – C7-0388/2011 – 2011/0816(NLE))

127

2013/C 258E/20

Jegyzőkönyvtervezet az ír nép Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól (konzultáció) *Az Európai Parlament 2012. április 18-i állásfoglalása az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló jegyzőkönyv tervezetéről (az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikkének (3) bekezdése) (00092/2011 – C7-0387/2011 – 2011/0815(NLE))

128

2012. április 19., csütörtök

2013/C 258E/21

Az Európai Unió és a Közép-afrikai Köztársaság között létrejött, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás ***Az Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Közép-afrikai Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás (FLEGT) megkötésére vonatkozó tanácsi határozattervezetről (14034/2011 – C7-0046/2012 – 2011/0127(NLE))

130

2013/C 258E/22

Az Európai Unió és Libéria közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás ***Az Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Libéria közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozattervezetről (11104/2011 – C7-0241/2011 – 2011/0160(NLE))

130

2013/C 258E/23

A pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok kockázatmegosztó eszközei ***IAz Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok kockázatmegosztási eszközeivel kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0655 – C7-0350/2011 – 2011/0283(COD))

131

P7_TC1-COD(2011)0283Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. április 19-én került elfogadásra az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitás vonatkozásában súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségekkel fenyegetett tagállamok esetében a kockázatmegosztó eszközökre vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

132

2013/C 258E/24

Az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) felhasználásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) felhasználásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (17433/2011 – C7-0511/2011 – 2011/0382(NLE))

132

2013/C 258E/25

A közös konszolidált társasági adóalap *Az Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM (2011)0121 – C7-0092/2011 – 2011/0058(CNS))

134

2013/C 258E/26

Az energiatermékek és a villamos energia adóztatása *Az Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló 2003/96/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0169 – C7-0105/2011 – 2011/0092(CNS))

144

2012. április 20., péntek

2013/C 258E/27

Az 1/2012. számú költségvetés-módosítás tervezete: az ITER finanszírozásaAz Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 1/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (08136/2012 – C7-0088/2012 – 2012/2011(BUD))

161

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2012–2013 2012. április 18–20-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 183 E, 2012.6.23. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2012. április 18., szerda

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/1

---

2012. április 18., szerdaA kohéziós politika szerepe az EU legkülső régióiban az Európa 2020 stratégiával összefüggésben

P7_TA(2012)0125

Az Európai Parlament 2012. április 18-i állásfoglalása a kohéziós politika szerepéről az Európai Unió legkülső régióiban az Európa 2020 stratégiával összefüggésben (2011/2195(INI))

2013/C 258 E/01

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 355. és 349. cikkeinek együtt értelmezett rendelkezéseire a legkülső régiók különleges jogállásának elismeréséről és az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjára az e régiókban található államoknak nyújtandó támogatási rendszerről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 355. és 349. cikkeinek együtt értelmezett rendelkezéseire a legkülső régiók különleges jogállásának elismeréséről és az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjára az e régiókban található államoknak nyújtandó támogatási rendszerről,

| — | tekintettel az EUMSZ 174. cikkére és az azt követő cikkeire, amelyek meghatározzák a gazdasági, társadalmi és területi kohézió célkitűzését és az eléréséhez szükséges strukturális pénzügyi eszközöket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 174. cikkére és az azt követő cikkeire, amelyek meghatározzák a gazdasági, társadalmi és területi kohézió célkitűzését és az eléréséhez szükséges strukturális pénzügyi eszközöket,

| — | tekintettel a Bizottság „A legkülső régiók megerősített partnersége” című, 2004. május 26-i közleményére (COM(2004)0343), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A legkülső régiók megerősített partnersége” című, 2004. május 26-i közleményére (COM(2004)0343),

| — | tekintettel a legkülső régiók megerősített partnerségéről szóló 2005. szeptember 28-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a legkülső régiók megerősített partnerségéről szóló 2005. szeptember 28-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Bizottság „A legkülső régiókra vonatkozó stratégiáról: eredmények és kilátások” című 2007. szeptember 12-i közleményére (COM(2007)0507) és a Bizottság szolgálatainak e közleményt kísérő „A legkülső régiókra vonatkozó stratégiáról: eredmények és kilátások” című 2007. szeptember 12-i munkadokumentumára (SEC(2007)1112), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A legkülső régiókra vonatkozó stratégiáról: eredmények és kilátások” című 2007. szeptember 12-i közleményére (COM(2007)0507) és a Bizottság szolgálatainak e közleményt kísérő „A legkülső régiókra vonatkozó stratégiáról: eredmények és kilátások” című 2007. szeptember 12-i munkadokumentumára (SEC(2007)1112),

| — | tekintettel 2008. május 20-i állásfoglalására a legkülső régiókra vonatkozó stratégiáról: eredmények és kilátások (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2008. május 20-i állásfoglalására a legkülső régiókra vonatkozó stratégiáról: eredmények és kilátások (2),

| — | tekintettel a Bizottság „A legkülső régiók: előny Európa számára” című, 2008. október 17-i közleményére (COM(2008)0642), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A legkülső régiók: előny Európa számára” című, 2008. október 17-i közleményére (COM(2008)0642),

| — | tekintettel a legkülső régiók „A legkülső régiók jövője 2020-ig” című, 2009. október 14-i együttes memorandumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a legkülső régiók „A legkülső régiók jövője 2020-ig” című, 2009. október 14-i együttes memorandumára,

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel Spanyolország, Franciaország, Portugália és a legkülső régiók által 2010. május 7-án aláírt együttes memorandumra, melynek címe „Megújult kilátások (jövőkép) a legkülső régiókra vonatkozó európai stratégiában”, |
| --- | --- |

—

tekintettel Spanyolország, Franciaország, Portugália és a legkülső régiók által 2010. május 7-án aláírt együttes memorandumra, melynek címe „Megújult kilátások (jövőkép) a legkülső régiókra vonatkozó európai stratégiában”,

| — | tekintettel az Általános Ügyek Tanácsa 2010. június 14-i 3022. ülésének következtetéseire (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsa 2010. június 14-i 3022. ülésének következtetéseire (3),

| — | tekintettel a 2006. évi POSEI-reform hatásairól szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2010. szeptember 24-i első bizottsági jelentésre (COM(2010)0501), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. évi POSEI-reform hatásairól szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2010. szeptember 24-i első bizottsági jelentésre (COM(2010)0501),

| — | tekintettel az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló, 2010. szeptember 24-i .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2010)0498), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló, 2010. szeptember 24-i .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2010)0498),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégia költségvetéséről szóló 2011. június 29-i bizottsági közleményre (COM(2011)0500- 1. és 2. rész), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégia költségvetéséről szóló 2011. június 29-i bizottsági közleményre (COM(2011)0500- 1. és 2. rész),

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló 2011. június 29-i javaslatra (COM(2011)0398), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló 2011. június 29-i javaslatra (COM(2011)0398),

| — | tekintettel az „Európa legkülső régiói és az egységes piac – Az EU befolyása a világban” című, Pedro Solbes Mira által Michel Barnier biztosnak előterjesztett 2011. október 12-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa legkülső régiói és az egységes piac – Az EU befolyása a világban” című, Pedro Solbes Mira által Michel Barnier biztosnak előterjesztett 2011. október 12-i jelentésre,

| — | tekintettel „A Bizottság véleménye az Európai Unió működéséről szóló szerződés 355. cikke (6) bekezdésével összhangban a francia kormány Saint-Barthélémy Unióval kapcsolatos jogállásának módosítására irányuló kezdeményezéséről” című, 2010. október 18-i az Európai Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2010)0559), valamint a Saint-Barthélemy sziget Európai Unióval kapcsolatos jogállásának módosításáról szóló, 2010. október 29-i 2010/718/EU európai tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Bizottság véleménye az Európai Unió működéséről szóló szerződés 355. cikke (6) bekezdésével összhangban a francia kormány Saint-Barthélémy Unióval kapcsolatos jogállásának módosítására irányuló kezdeményezéséről” című, 2010. október 18-i az Európai Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2010)0559), valamint a Saint-Barthélemy sziget Európai Unióval kapcsolatos jogállásának módosításáról szóló, 2010. október 29-i 2010/718/EU európai tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel az Európai Unió legkülső régiói elnökei 2011. november 3–4-én megtartott XVII. konferenciájának zárónyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió legkülső régiói elnökei 2011. november 3–4-én megtartott XVII. konferenciájának zárónyilatkozatára,

| — | tekintettel a legkülső régióknak a „Konzultáció a jövőbeni EU 2020 stratégiáról” című bizottsági munkadokumentummal (COM(2009)0647) kapcsolatos nyilvános konzultációhoz történt 2010. január 15-i hozzájárulására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a legkülső régióknak a „Konzultáció a jövőbeni EU 2020 stratégiáról” című bizottsági munkadokumentummal (COM(2009)0647) kapcsolatos nyilvános konzultációhoz történt 2010. január 15-i hozzájárulására,

| — | tekintettel a legkülső régióknak a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló ötödik jelentésre vonatkozó, 2011. január 28-i közös dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a legkülső régióknak a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló ötödik jelentésre vonatkozó, 2011. január 28-i közös dokumentumára,

| — | tekintettel a legkülső régióknak a Bizottság „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé” című közleményéhez (COM(2010)0608, 2010. október 27.) történt 2011. február 28-i hozzájárulására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a legkülső régióknak a Bizottság „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé” című közleményéhez (COM(2010)0608, 2010. október 27.) történt 2011. február 28-i hozzájárulására,

| — | tekintettel a legkülső régiók európai parlamenti képviselőinek konferenciája José Manuel Durão Barrosóhoz, az Európai Bizottság elnökéhez benyújtott 2010. július 6-i közös programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a legkülső régiók európai parlamenti képviselőinek konferenciája José Manuel Durão Barrosóhoz, az Európai Bizottság elnökéhez benyújtott 2010. július 6-i közös programjára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0084/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0084/2012),

| A. | mivel a Szerződés 349. cikke olyan, az elsődleges jogon alapuló külön jogalapot állapít meg, amely alapján megszilárdult a legkülső régiók különleges jogállása és a velük kapcsolatos közös politika; |
| --- | --- |

A.

mivel a Szerződés 349. cikke olyan, az elsődleges jogon alapuló külön jogalapot állapít meg, amely alapján megszilárdult a legkülső régiók különleges jogállása és a velük kapcsolatos közös politika;

| B. | mivel a kohéziós politikának igazodnia kell az Európa 2020 stratégiához, amely a magas foglalkoztatási arány, valamint társadalmi és területi kohézió jellemezte gazdaság kialakítását elősegítő, intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló politikai kezdeményezéseket tűzi ki célul és magában foglalja ezek elemeit, és amelynek megfelelő módon figyelembe kell vennie a legkülső dimenziót; mivel a többi régióhoz képest egy legkülső régióban a célkitűzések megvalósításának kezdeti feltételei sokkal nehezebbek, és mivel a legkülső régiók együtt kívánnak működni a 2020-ig a foglalkoztatás, az innováció, az oktatás, a társadalmi befogadás, az éghajlatváltozás és az energia területén elérendő öt cél elérésében, és mivel az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit a bennük rejlő lehetőségek kiaknázására, valamint a kiválósági ágazatok növekedésére kell összpontosítani, nem hagyhatják figyelmen kívül sem az e régiókat érintő strukturális akadályokat, sem a hagyományos ágazatok fejlődésben betöltött alapvető szerepét; |
| --- | --- |

B.

mivel a kohéziós politikának igazodnia kell az Európa 2020 stratégiához, amely a magas foglalkoztatási arány, valamint társadalmi és területi kohézió jellemezte gazdaság kialakítását elősegítő, intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló politikai kezdeményezéseket tűzi ki célul és magában foglalja ezek elemeit, és amelynek megfelelő módon figyelembe kell vennie a legkülső dimenziót; mivel a többi régióhoz képest egy legkülső régióban a célkitűzések megvalósításának kezdeti feltételei sokkal nehezebbek, és mivel a legkülső régiók együtt kívánnak működni a 2020-ig a foglalkoztatás, az innováció, az oktatás, a társadalmi befogadás, az éghajlatváltozás és az energia területén elérendő öt cél elérésében, és mivel az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit a bennük rejlő lehetőségek kiaknázására, valamint a kiválósági ágazatok növekedésére kell összpontosítani, nem hagyhatják figyelmen kívül sem az e régiókat érintő strukturális akadályokat, sem a hagyományos ágazatok fejlődésben betöltött alapvető szerepét;

| C. | mivel a kohéziós politikának továbbra is az európai fellépések egyik legfőbb eszközének kell lennie általában az európai régiók és konkrétan a legkülsp régiók egyenlőtlenségeinek csökkentésében belső piaci integrációjuk és az adott földrajzi területbe való beillesztésük, e régiók fejlődésének és a kontinentális EU-val való gazdasági konvergenciájuk előmozdítása, valamint az Európa 2020 stratégia céljainak elérése érdekében úgy, hogy az európai alapok képezik a legfontosabb eszközöket, jóllehet ez az európai politika önmagában nem képes megoldani az összes olyan nehézséget, amelyekkel a legkülső régióknak szembe kell nézniük; |
| --- | --- |

C.

mivel a kohéziós politikának továbbra is az európai fellépések egyik legfőbb eszközének kell lennie általában az európai régiók és konkrétan a legkülsp régiók egyenlőtlenségeinek csökkentésében belső piaci integrációjuk és az adott földrajzi területbe való beillesztésük, e régiók fejlődésének és a kontinentális EU-val való gazdasági konvergenciájuk előmozdítása, valamint az Európa 2020 stratégia céljainak elérése érdekében úgy, hogy az európai alapok képezik a legfontosabb eszközöket, jóllehet ez az európai politika önmagában nem képes megoldani az összes olyan nehézséget, amelyekkel a legkülső régióknak szembe kell nézniük;

| D. | mivel a legkülső gazdaságok számára nagy kihívást jelent korlátaik növekedési potenciállá és lehetőségekké történő alakítása, az áruk, személyek, szolgáltatások és a tőke szabad mozgásával kapcsolatos eltéréseket csökkentő eszközök segítségével, továbbá mivel az új kihívások, mint a globalizáció, az éghajlatváltozás, az energiaellátás és a megújuló energiaforrások, a természeti, tengeri és mezőgazdasági erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, a biológiai sokszínűség megóvása, a társadalmi befogadás, a szegénység elleni küzdelem, valamint a demográfiai nyomás következtében szükségessé válik az Európai Unió valamennyi politikájának és eszközének összehangolása; |
| --- | --- |

D.

mivel a legkülső gazdaságok számára nagy kihívást jelent korlátaik növekedési potenciállá és lehetőségekké történő alakítása, az áruk, személyek, szolgáltatások és a tőke szabad mozgásával kapcsolatos eltéréseket csökkentő eszközök segítségével, továbbá mivel az új kihívások, mint a globalizáció, az éghajlatváltozás, az energiaellátás és a megújuló energiaforrások, a természeti, tengeri és mezőgazdasági erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, a biológiai sokszínűség megóvása, a társadalmi befogadás, a szegénység elleni küzdelem, valamint a demográfiai nyomás következtében szükségessé válik az Európai Unió valamennyi politikájának és eszközének összehangolása;

| E. | mivel a gazdasági, társadalmi és pénzügyi válság miatt romló gazdasági helyzet különösen súlyosan érintette a legkülső régiókat, és rámutatott gazdaságaik szerkezeti gyengeségeire és külső függőségükre; |
| --- | --- |

E.

mivel a gazdasági, társadalmi és pénzügyi válság miatt romló gazdasági helyzet különösen súlyosan érintette a legkülső régiókat, és rámutatott gazdaságaik szerkezeti gyengeségeire és külső függőségükre;

| F. | mivel a legkülső régiókban történő európai beruházások nem csupán felzárkóztatási és a hátrányok kompenzálására szolgáló politikák, hanem azok végrehajtása az egész Európai Unió javára és annak szolgálatában is történik; |
| --- | --- |

F.

mivel a legkülső régiókban történő európai beruházások nem csupán felzárkóztatási és a hátrányok kompenzálására szolgáló politikák, hanem azok végrehajtása az egész Európai Unió javára és annak szolgálatában is történik;

A legkülső régiók számára biztosított megkülönböztetett és közös bánásmód

| 1. | hangsúlyozza, hogy az EUMSZ értelmében a legkülső régiók jogosultak a megkülönböztetett és közös bánásmódra, amely fejlettségi fokuktól függetlenül, sajátosságaik kellő figyelembevétele és védelme mellett biztosítja számukra legnagyobb támogatást; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az EUMSZ értelmében a legkülső régiók jogosultak a megkülönböztetett és közös bánásmódra, amely fejlettségi fokuktól függetlenül, sajátosságaik kellő figyelembevétele és védelme mellett biztosítja számukra legnagyobb támogatást;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági, társadalmi és területi fejlődésről szóló ötödik jelentés következtéseivel összhangban fokozni kell a kohéziós politika eszközeinek rugalmasságát, hogy még különleges földrajzi és népességi körülmények között is lehetővé váljanak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel összhangban álló növekedési és fejlődési szinteket biztosítani képes beruházások; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági, társadalmi és területi fejlődésről szóló ötödik jelentés következtéseivel összhangban fokozni kell a kohéziós politika eszközeinek rugalmasságát, hogy még különleges földrajzi és népességi körülmények között is lehetővé váljanak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel összhangban álló növekedési és fejlődési szinteket biztosítani képes beruházások;

| 3. | egyetért azzal, hogy a legkülső régióknak törekedniük kell az Európa 2020 stratégiában megállapított fő célkitűzések elérésére, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy e célokat regionális eltéréseik, strukturális helyzetük és lehetséges előnyeik figyelembevételével saját helyzetükhöz kell igazítaniuk, hangsúlyozva, hogy az EUMSZ 349. cikkét, amely olyan egyedi intézkedések elfogadását írja elő, amelyek célja, hogy mérsékeljék a legkülső régiók jellegzetességeinek hatását, fokozottabban kellene alkalmazni és meg kell kapnia a szükséges jogi, intézményi és politikai hatályt, hogy lehetővé váljon a legkülső régiók méltányos integrációja, amely lehetővé teszi gazdasági és társadalmi fejlődésüket a belső piacon és még tágabban az Európai Unióban, továbbá a többi régióval egyenlő feltételek mellett részvételüket az Unió összes releváns programjában; |
| --- | --- |

3.

egyetért azzal, hogy a legkülső régióknak törekedniük kell az Európa 2020 stratégiában megállapított fő célkitűzések elérésére, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy e célokat regionális eltéréseik, strukturális helyzetük és lehetséges előnyeik figyelembevételével saját helyzetükhöz kell igazítaniuk, hangsúlyozva, hogy az EUMSZ 349. cikkét, amely olyan egyedi intézkedések elfogadását írja elő, amelyek célja, hogy mérsékeljék a legkülső régiók jellegzetességeinek hatását, fokozottabban kellene alkalmazni és meg kell kapnia a szükséges jogi, intézményi és politikai hatályt, hogy lehetővé váljon a legkülső régiók méltányos integrációja, amely lehetővé teszi gazdasági és társadalmi fejlődésüket a belső piacon és még tágabban az Európai Unióban, továbbá a többi régióval egyenlő feltételek mellett részvételüket az Unió összes releváns programjában;

| 4. | úgy véli, a legkülső régiók esetében rugalmasabban kellene kezelni a 2014-től javasolt új szabályozásban foglalt első három tematikus célkitűzést, ami elejét venné annak, hogy jelentősen korlátozzák a diverzifikáció és a meglévő potenciál kibontakoztatásában, valamint a komparatív és versenyelőnyökben rejlő lehetőségek kiaknázását; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, a legkülső régiók esetében rugalmasabban kellene kezelni a 2014-től javasolt új szabályozásban foglalt első három tematikus célkitűzést, ami elejét venné annak, hogy jelentősen korlátozzák a diverzifikáció és a meglévő potenciál kibontakoztatásában, valamint a komparatív és versenyelőnyökben rejlő lehetőségek kiaknázását;

| 5. | támogatja, hogy a legkülső régiók jogosultságát egyéb kritériumok alapján is meg lehessen határozni a strukturális alapok kihelyezésekor, mivel az egy főre jutó GDP kritériuma nem tükrözi a legkülső régiók sajátos helyzetét és ellentétes a legkülső jogállásának és magának a Szerződésnek a szellemével; ezért kéri egy külön kritérium bevezetését, amely a legkülső régiókat a GDP-jüktől függetlenül a legkevésbé fejlett régiók közé sorolja, mivel ez a megközelítés jobban megfelel különleges helyzetüknek; hangsúlyozza, hogy másfelől a legkülső régiók esetében az uniós hozzájárulás mértéke az e régióknak nyújtott valamennyi támogatási eszköz esetében 85 % legyen; a jobb végrehajtás érdekében kéri az alapok végrehajtási határidejének meghosszabbítását a legkülső régiókban; |
| --- | --- |

5.

támogatja, hogy a legkülső régiók jogosultságát egyéb kritériumok alapján is meg lehessen határozni a strukturális alapok kihelyezésekor, mivel az egy főre jutó GDP kritériuma nem tükrözi a legkülső régiók sajátos helyzetét és ellentétes a legkülső jogállásának és magának a Szerződésnek a szellemével; ezért kéri egy külön kritérium bevezetését, amely a legkülső régiókat a GDP-jüktől függetlenül a legkevésbé fejlett régiók közé sorolja, mivel ez a megközelítés jobban megfelel különleges helyzetüknek; hangsúlyozza, hogy másfelől a legkülső régiók esetében az uniós hozzájárulás mértéke az e régióknak nyújtott valamennyi támogatási eszköz esetében 85 % legyen; a jobb végrehajtás érdekében kéri az alapok végrehajtási határidejének meghosszabbítását a legkülső régiókban;

| 6. | e tekintetben sajnálatosnak találja az ERFA kiegészítő juttatás terén a 2014–2020-as időszakban a legkülső régiók és a gyéren lakott térségek számára nyújtott támogatások drasztikus csökkentését, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ezt a költségvetési juttatást, amelyet eredetileg a legkülső régiók és a gyéren lakott térségek strukturális hátrányaiból fakadó hatások kompenzálására hoztak létre, 50 %-ban más célkitűzésekre különítették el; szót emel amellett, hogy az ERFA Mainstream mintájára a társfinanszírozást e költségvetési juttatás esetében 85 %-ra emeljék; ezért kéri, hogy az Európa 2020 stratégia teljesítéséhez szükséges pénzügyi erőfeszítés a jelenlegi pénzügyi keret támogatásaival reálértéken legalábbis megegyező uniós támogatásokhoz való hozzáférést jelentsen az Európa 2020 stratégia következetes és hatékony teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

6.

e tekintetben sajnálatosnak találja az ERFA kiegészítő juttatás terén a 2014–2020-as időszakban a legkülső régiók és a gyéren lakott térségek számára nyújtott támogatások drasztikus csökkentését, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ezt a költségvetési juttatást, amelyet eredetileg a legkülső régiók és a gyéren lakott térségek strukturális hátrányaiból fakadó hatások kompenzálására hoztak létre, 50 %-ban más célkitűzésekre különítették el; szót emel amellett, hogy az ERFA Mainstream mintájára a társfinanszírozást e költségvetési juttatás esetében 85 %-ra emeljék; ezért kéri, hogy az Európa 2020 stratégia teljesítéséhez szükséges pénzügyi erőfeszítés a jelenlegi pénzügyi keret támogatásaival reálértéken legalábbis megegyező uniós támogatásokhoz való hozzáférést jelentsen az Európa 2020 stratégia következetes és hatékony teljesítése érdekében;

| 7. | sajnálattal állapítja meg, hogy más kohéziós területeken is elvonásokra került sor – pontosabban a Bizottság változatlan, 2011-es árakon 5,1 %-os általános csökkentést javasol a gazdasági, társadalmi és területi kohéziós finanszírozás terén a következő programozási időszakra, többek között 20,2 %-os csökkentést a konvergencia régiók finanszírozásában (az átmeneti régiók kivételével), 5,6 %-os csökkentést a versenyképességi régiók finanszírozásában és 2,9 %-os csökkentést a Kohéziós Alap előirányzataiban; |
| --- | --- |

7.

sajnálattal állapítja meg, hogy más kohéziós területeken is elvonásokra került sor – pontosabban a Bizottság változatlan, 2011-es árakon 5,1 %-os általános csökkentést javasol a gazdasági, társadalmi és területi kohéziós finanszírozás terén a következő programozási időszakra, többek között 20,2 %-os csökkentést a konvergencia régiók finanszírozásában (az átmeneti régiók kivételével), 5,6 %-os csökkentést a versenyképességi régiók finanszírozásában és 2,9 %-os csökkentést a Kohéziós Alap előirányzataiban;

| 8. | örömmel veszi tudomásul, hogy a Bizottság a „Legkülső régiók és rendkívül gyéren lakott régiók” számára külön költségvetési sort tervez elkülöníteni a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben, mivel így egyértelműbb kapcsolat jön majd létre az e régiók számára előirányzott támogatások és célkitűzéseik között; |
| --- | --- |

8.

örömmel veszi tudomásul, hogy a Bizottság a „Legkülső régiók és rendkívül gyéren lakott régiók” számára külön költségvetési sort tervez elkülöníteni a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben, mivel így egyértelműbb kapcsolat jön majd létre az e régiók számára előirányzott támogatások és célkitűzéseik között;

| 9. | felhívja a figyelmet arra, hogy a jövőbeli ESZA-ra vonatkozó rendeletjavaslatban ismét nem tesznek említést a legkülső régiók helyzetéről, tekintettel nemcsak az EUMSZ 349. cikkében felsorolt strukturális jellemzőkre, hanem különleges gazdasági helyzetükre is, amelynek következtében azon régiók közé tartoznak, ahol az Unióban a legnagyobb a munkanélküliség; |
| --- | --- |

9.

felhívja a figyelmet arra, hogy a jövőbeli ESZA-ra vonatkozó rendeletjavaslatban ismét nem tesznek említést a legkülső régiók helyzetéről, tekintettel nemcsak az EUMSZ 349. cikkében felsorolt strukturális jellemzőkre, hanem különleges gazdasági helyzetükre is, amelynek következtében azon régiók közé tartoznak, ahol az Unióban a legnagyobb a munkanélküliség;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók versenyképességének fokozása érdekében át kell alakítani az európai adó- és vámpolitikát, továbbá hogy a megfelelő adó- és vámügyi intézkedések kulcsfontosságúak a legkülső régiók gazdasági tevékenységének diverzifikálása és a tartós munkahelyteremtés szempontjából; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók versenyképességének fokozása érdekében át kell alakítani az európai adó- és vámpolitikát, továbbá hogy a megfelelő adó- és vámügyi intézkedések kulcsfontosságúak a legkülső régiók gazdasági tevékenységének diverzifikálása és a tartós munkahelyteremtés szempontjából;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók polgárainak ugyanúgy részesülniük kell a belső piac előnyeiből, mint az Unió többi polgárának, és kéri, hogy a Solbes-jelentésben megfogalmazott ajánlásoknak megfelelően hozzanak intézkedéseket; kéri, hogy vizsgálják meg a legkülső régióknak nyújtott állami támogatásokról szóló keretszabályozás kidolgozásának lehetőségét az állami segítségnyújtás terén biztosított egyedi bánásmód fenntartását és síkra száll a nagy-, közép- és kisvállalkozásoknak nyújtott beruházási támogatások intenzitása jelenlegi szintjeinek fenntartása és azon lehetőség mellett, hogy egy rugalmas jogszabályi keretben, nem csökkenő és időben nem korlátozott működési támogatásokat nyújtsanak, tekintettel arra, hogy az ilyen támogatások bizonyítottan nem rontják a versenyt és segítséget nyújtanak a legkülső régióknak ahhoz, hogy teljesítsék az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit, különösen az innovációval, a kutatással és a környezetvédelemmel kapcsolatban; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a közszolgáltatások fontosak a legkülső régiók gazdasági, szociális és területi kohéziója szempontjából, különösen a légi és tengeri közlekedési, a postai, az energia és a kommunikációs ágazatokban; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók polgárainak ugyanúgy részesülniük kell a belső piac előnyeiből, mint az Unió többi polgárának, és kéri, hogy a Solbes-jelentésben megfogalmazott ajánlásoknak megfelelően hozzanak intézkedéseket; kéri, hogy vizsgálják meg a legkülső régióknak nyújtott állami támogatásokról szóló keretszabályozás kidolgozásának lehetőségét az állami segítségnyújtás terén biztosított egyedi bánásmód fenntartását és síkra száll a nagy-, közép- és kisvállalkozásoknak nyújtott beruházási támogatások intenzitása jelenlegi szintjeinek fenntartása és azon lehetőség mellett, hogy egy rugalmas jogszabályi keretben, nem csökkenő és időben nem korlátozott működési támogatásokat nyújtsanak, tekintettel arra, hogy az ilyen támogatások bizonyítottan nem rontják a versenyt és segítséget nyújtanak a legkülső régióknak ahhoz, hogy teljesítsék az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit, különösen az innovációval, a kutatással és a környezetvédelemmel kapcsolatban; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a közszolgáltatások fontosak a legkülső régiók gazdasági, szociális és területi kohéziója szempontjából, különösen a légi és tengeri közlekedési, a postai, az energia és a kommunikációs ágazatokban;

| 12. | hangsúlyozza, hogy fontos a kis- és középvállalkozások támogatása az uniós alapokból a legkülső régiók termelési szerkezetének fejlesztése érdekében és a munkavállalók készségei előmozdításának eszközeként, mert ezek révén felkarolható a helyi gazdaság és a régiók jellegzetes termékei; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy fontos a kis- és középvállalkozások támogatása az uniós alapokból a legkülső régiók termelési szerkezetének fejlesztése érdekében és a munkavállalók készségei előmozdításának eszközeként, mert ezek révén felkarolható a helyi gazdaság és a régiók jellegzetes termékei;

| 13. | úgy véli, hogy az uniós intézkedéseknek azt kell célként meghatározniuk, hogy kulcsszerepet játsszanak és élénkítsék a kezdeményező kedvet, hogy e legkülső régiókból kiindulva kiválósági központok jöjjenek létre az olyan ágazatokra támaszkodva, amelyek képesek javukra fordítani a kedvező adottságokat és a szakmai ismereteket, például a hulladékkezelést, a megújuló energiaforrásokat, az energetikai önellátást, a biológiai sokszínűséget, a tanulói mobilitást, az éghajlattal foglalkozó kutatásokat vagy a válságkezelést; úgy véli, hogy jóllehet az európai kontinens szintjén és annak általános jellegzetességei alapján hozott intézkedések nem mindig hatékonyak a legkülső régiókban, a Szerződés 349. cikkében engedélyezett azon kísérleti eszközök, amelyek valóban sikeresnek bizonyulnak, az Unió többi részére is kiterjeszthetők; sürgeti a Bizottságot, hogy az innovatív, szolidáris és fenntartható növekedés érdekében maximalizálja a kísérleteket ezekben a régiókban; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az uniós intézkedéseknek azt kell célként meghatározniuk, hogy kulcsszerepet játsszanak és élénkítsék a kezdeményező kedvet, hogy e legkülső régiókból kiindulva kiválósági központok jöjjenek létre az olyan ágazatokra támaszkodva, amelyek képesek javukra fordítani a kedvező adottságokat és a szakmai ismereteket, például a hulladékkezelést, a megújuló energiaforrásokat, az energetikai önellátást, a biológiai sokszínűséget, a tanulói mobilitást, az éghajlattal foglalkozó kutatásokat vagy a válságkezelést; úgy véli, hogy jóllehet az európai kontinens szintjén és annak általános jellegzetességei alapján hozott intézkedések nem mindig hatékonyak a legkülső régiókban, a Szerződés 349. cikkében engedélyezett azon kísérleti eszközök, amelyek valóban sikeresnek bizonyulnak, az Unió többi részére is kiterjeszthetők; sürgeti a Bizottságot, hogy az innovatív, szolidáris és fenntartható növekedés érdekében maximalizálja a kísérleteket ezekben a régiókban;

A legkülső régiókkal kapcsolatos európai politikák saját specifikus keretszabálya

| 14. | az alacsonyabb termelési költségeket élvező termelők konkurenciájának kivédése érdekében kéri a POSEI-programok keretében a mezőgazdaságnak nyújtott támogatások fokozását, valamint a KAP területén a legkülső régiókat támogató specifikus eszközök megőrzését; |
| --- | --- |

14.

az alacsonyabb termelési költségeket élvező termelők konkurenciájának kivédése érdekében kéri a POSEI-programok keretében a mezőgazdaságnak nyújtott támogatások fokozását, valamint a KAP területén a legkülső régiókat támogató specifikus eszközök megőrzését;

| 15. | úgy véli, hogy el kell végezni az európai jogszabálytervezeteknek a legkülső régiók gazdaságára gyakorolt befolyásával kapcsolatos előzetes hatásvizsgálatot; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy el kell végezni az európai jogszabálytervezeteknek a legkülső régiók gazdaságára gyakorolt befolyásával kapcsolatos előzetes hatásvizsgálatot;

| 16. | hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani a tengeri erőforrások fenntartható kezelésére és védelmére, a bioföldrajzi szempontból sérülékeny területként besorolt tengeri övezetekhez való hozzáférésnek kizárólag a helyi, valamint a környezetbarát halászeszközöket alkalmazó flottákra történő fokozatos korlátozására, az akvakultúra fejlesztésére, valamint a flotta biztonsági és higiénés megújításához és korszerűsítéséhez nyújtott támogatások lehetőségének újbóli biztosítására irányuló intézkedéseket, a bevált gyakorlatok alkalmazását, továbbá kéri a többletköltségek kompenzációjának emelését a POSEI-halászat keretében; sürgeti az egyes régiók sajátosságaihoz jobban igazodó megközelítések szükségességét a terület helyi szereplők által kidolgozott fejlesztési modelljei alapján; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani a tengeri erőforrások fenntartható kezelésére és védelmére, a bioföldrajzi szempontból sérülékeny területként besorolt tengeri övezetekhez való hozzáférésnek kizárólag a helyi, valamint a környezetbarát halászeszközöket alkalmazó flottákra történő fokozatos korlátozására, az akvakultúra fejlesztésére, valamint a flotta biztonsági és higiénés megújításához és korszerűsítéséhez nyújtott támogatások lehetőségének újbóli biztosítására irányuló intézkedéseket, a bevált gyakorlatok alkalmazását, továbbá kéri a többletköltségek kompenzációjának emelését a POSEI-halászat keretében; sürgeti az egyes régiók sajátosságaihoz jobban igazodó megközelítések szükségességét a terület helyi szereplők által kidolgozott fejlesztési modelljei alapján;

| 17. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a közös halászati politika reformjára irányuló javaslat nem veszi figyelembe kellőképpen a legkülső régiók helyzetét és valós körülményeit; kiemeli a legkülső régiók tengeri dimenzióját és az itt folytatott halászati tevékenységnek a kizárólagos gazdasági övezetnek köszönhetően a területrendezésben és a helyi lakosok foglalkoztatásában betöltött jelentőségét, az ebben rejlő lehetőségeket egy valódi tengeri gazdaság megteremtésére irányuló konkrét és egységes intézkedésekre kell lefordítani, valamint megfelelően figyelembe kell venni az integrált uniós tengerpolitikai programban; emlékeztet rá, hogy a legkülső régiókhoz tartozó tengerfenék hatalmas biogenetikai és ásványi gazdagsága egyre növekvő gazdasági érdeklődésre tart számot, és arra, hogy ezt figyelembe kell venni a „a legkülső régiókra vonatkozó új európai stratégiában” a tengerre épülő tudásalapú gazdaság fejlődésének biztosítása érdekében; ebben az összefüggésben nyomatékosan rögzíti, hogy a legkülső régióknak az Unió tengerpolitikája központi elemét kell képezniük, hangsúlyozva a tenger és a part menti övezetek fenntartható kiaknázásában és a tengerek nemzetközi igazgatásában játszott szerepüket, továbbá hogy az atlanti legkülső régióknak a jelenleg kidolgozás alatt álló Atlanti Stratégia részét kell képezniük; |
| --- | --- |

17.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a közös halászati politika reformjára irányuló javaslat nem veszi figyelembe kellőképpen a legkülső régiók helyzetét és valós körülményeit; kiemeli a legkülső régiók tengeri dimenzióját és az itt folytatott halászati tevékenységnek a kizárólagos gazdasági övezetnek köszönhetően a területrendezésben és a helyi lakosok foglalkoztatásában betöltött jelentőségét, az ebben rejlő lehetőségeket egy valódi tengeri gazdaság megteremtésére irányuló konkrét és egységes intézkedésekre kell lefordítani, valamint megfelelően figyelembe kell venni az integrált uniós tengerpolitikai programban; emlékeztet rá, hogy a legkülső régiókhoz tartozó tengerfenék hatalmas biogenetikai és ásványi gazdagsága egyre növekvő gazdasági érdeklődésre tart számot, és arra, hogy ezt figyelembe kell venni a „a legkülső régiókra vonatkozó új európai stratégiában” a tengerre épülő tudásalapú gazdaság fejlődésének biztosítása érdekében; ebben az összefüggésben nyomatékosan rögzíti, hogy a legkülső régióknak az Unió tengerpolitikája központi elemét kell képezniük, hangsúlyozva a tenger és a part menti övezetek fenntartható kiaknázásában és a tengerek nemzetközi igazgatásában játszott szerepüket, továbbá hogy az atlanti legkülső régióknak a jelenleg kidolgozás alatt álló Atlanti Stratégia részét kell képezniük;

| 18. | emlékeztet az idegenforgalmi ágazat jelentőségére, és kéri a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az európai cselekvési terv megvalósítását, továbbá biztosítsa a meglévő finanszírozási keretek jobb összehangolását, különös tekintettel a legkülső régiókra; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet az idegenforgalmi ágazat jelentőségére, és kéri a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az európai cselekvési terv megvalósítását, továbbá biztosítsa a meglévő finanszírozási keretek jobb összehangolását, különös tekintettel a legkülső régiókra;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók egy kutatási és innovációs stratégia, valamint vállalati struktúrájuk növekedése mellett kívánják elkötelezni magukat, különösen azzal, hogy a fiatalok körében ösztönzik a vállalkozó szellemet annak érdekében, hogy a kkv-k fejlődhessenek és elkerülhető legyen a fiatalok munkanélkülisége; támogatja az európai szintű technológiai infrastruktúrák és innovációs központok létrehozását, a tudományos és műszaki rendszer szervezeteivel való projektek és partnerségek kialakítását, valamint az ötletek és jó gyakorlatok az innovációt támogató európai hálózatokon keresztül megvalósuló cseréjét, továbbá a legkülső régiókban a kohéziós finanszírozás keretében intelligens szakstratégiák kidolgozását és hosszú távú beruházásokat az Európa 2020 stratégia kiemelt projektjeiben való aktív részvétel biztosítására; kéri, hogy folytassák a legkülső régiók tekintetében tett eddigi erőfeszítéseket egyrészt a megfelelő potenciállal rendelkező helyi kutatólétesítmények fokozott létrehozása, másrészt a vonzó, jól teljesítő, valós eszközökkel ellátott és az Európai Unió területén található többi egyetemmel azonos színvonalú egyetemek létrehozásának előnyben részesítése és támogatása céljából; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók egy kutatási és innovációs stratégia, valamint vállalati struktúrájuk növekedése mellett kívánják elkötelezni magukat, különösen azzal, hogy a fiatalok körében ösztönzik a vállalkozó szellemet annak érdekében, hogy a kkv-k fejlődhessenek és elkerülhető legyen a fiatalok munkanélkülisége; támogatja az európai szintű technológiai infrastruktúrák és innovációs központok létrehozását, a tudományos és műszaki rendszer szervezeteivel való projektek és partnerségek kialakítását, valamint az ötletek és jó gyakorlatok az innovációt támogató európai hálózatokon keresztül megvalósuló cseréjét, továbbá a legkülső régiókban a kohéziós finanszírozás keretében intelligens szakstratégiák kidolgozását és hosszú távú beruházásokat az Európa 2020 stratégia kiemelt projektjeiben való aktív részvétel biztosítására; kéri, hogy folytassák a legkülső régiók tekintetében tett eddigi erőfeszítéseket egyrészt a megfelelő potenciállal rendelkező helyi kutatólétesítmények fokozott létrehozása, másrészt a vonzó, jól teljesítő, valós eszközökkel ellátott és az Európai Unió területén található többi egyetemmel azonos színvonalú egyetemek létrehozásának előnyben részesítése és támogatása céljából;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók fejlődésének megerősítése és a kutatásra vonatkozó alapok kihasználatlanságának megszüntetése érdekében elő kell segíteni a szinergiát a kohéziós politikai alapok, valamint a kutatási és fejlesztési keretprogram között; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók fejlődésének megerősítése és a kutatásra vonatkozó alapok kihasználatlanságának megszüntetése érdekében elő kell segíteni a szinergiát a kohéziós politikai alapok, valamint a kutatási és fejlesztési keretprogram között;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az egységes európai közlekedési térségnek hozzá kell járulnia a legkülső régiók befogadó növekedéséhez, csökkentenie kell a megközelítési nehézségeiket és küzdeni kell az éghajlatváltozás ellen; kéri, hogy hozzák létre a legkülső régiók közlekedését támogató külön keretet, különösen a tömegközlekedés és a szigetek közötti tengeri közlekedés fejlesztése érdekében; kéri továbbá, hogy alakítsanak ki logisztikai platformokat, továbbá támogatja a tengeri autópályákhoz hasonló projektek megvalósítását; kiemeli a Marco Polo programban a legkülső régiók számára rejlő lehetőségeket; felszólítja a Bizottságot a program rugalmassá tételére és 2013-ig való meghosszabbítására, továbbá kéri, hogy az európai összekapcsolódási eszköz tartalmazzon a legkülső régiókra vonatkozó külön utalásokat; szorgalmazza, hogy a legkülső régiókat építsék be a TEN-T hálózatba és az európai összeköttetések előmozdítását célzó új eszközbe; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az egységes európai közlekedési térségnek hozzá kell járulnia a legkülső régiók befogadó növekedéséhez, csökkentenie kell a megközelítési nehézségeiket és küzdeni kell az éghajlatváltozás ellen; kéri, hogy hozzák létre a legkülső régiók közlekedését támogató külön keretet, különösen a tömegközlekedés és a szigetek közötti tengeri közlekedés fejlesztése érdekében; kéri továbbá, hogy alakítsanak ki logisztikai platformokat, továbbá támogatja a tengeri autópályákhoz hasonló projektek megvalósítását; kiemeli a Marco Polo programban a legkülső régiók számára rejlő lehetőségeket; felszólítja a Bizottságot a program rugalmassá tételére és 2013-ig való meghosszabbítására, továbbá kéri, hogy az európai összekapcsolódási eszköz tartalmazzon a legkülső régiókra vonatkozó külön utalásokat; szorgalmazza, hogy a legkülső régiókat építsék be a TEN-T hálózatba és az európai összeköttetések előmozdítását célzó új eszközbe;

| 22. | emlékeztet rá, hogy a legkülső régiók import fosszilis tüzelőanyagoktól való függése jelentős többletköltségeket eredményez; megállapítja továbbá, hogy a regionális politika keretében az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében viszonylag kevés beruházást hajtottak végre a legkülső régiókban; javasolja egyrészt a megújulóenergia-szektor és az energiahatékonyság megerősítését a „szigetek szövetségéhez” hasonló kezdeményezések révén, amelynek célja a megújuló energiával kapcsolatos helyi cselekvési tervek, valamint a CO2-kibocsátás 2020-ig legalább 20 %-kal való csökkentésére irányuló megtérülő projektek kidolgozása kifejezetten a megújuló energiaforrásokra – elsősorban a geotermikus, a hullám- és hidrogén-energiára –, valamint a regionális energetikai alapszerkezet diverzifikálására irányuló kutatási projekteket támogató program létrehozásával, másrészt az energiaellátás, az energiaipari infrastruktúrák és az e téren nyújtott szolgáltatások költségeinek csökkentésére irányuló külön energiaügyi program kidolgozását azon nagyra törő politikák előmozdítása érdekében, amelyekbe a legkülső régiók a megújuló energiaforrások fejlesztése területén kezdtek; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet rá, hogy a legkülső régiók import fosszilis tüzelőanyagoktól való függése jelentős többletköltségeket eredményez; megállapítja továbbá, hogy a regionális politika keretében az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében viszonylag kevés beruházást hajtottak végre a legkülső régiókban; javasolja egyrészt a megújulóenergia-szektor és az energiahatékonyság megerősítését a „szigetek szövetségéhez” hasonló kezdeményezések révén, amelynek célja a megújuló energiával kapcsolatos helyi cselekvési tervek, valamint a CO2-kibocsátás 2020-ig legalább 20 %-kal való csökkentésére irányuló megtérülő projektek kidolgozása kifejezetten a megújuló energiaforrásokra – elsősorban a geotermikus, a hullám- és hidrogén-energiára –, valamint a regionális energetikai alapszerkezet diverzifikálására irányuló kutatási projekteket támogató program létrehozásával, másrészt az energiaellátás, az energiaipari infrastruktúrák és az e téren nyújtott szolgáltatások költségeinek csökkentésére irányuló külön energiaügyi program kidolgozását azon nagyra törő politikák előmozdítása érdekében, amelyekbe a legkülső régiók a megújuló energiaforrások fejlesztése területén kezdtek;

| 23. | aggodalommal állapítja meg az éghajlatváltozás legkülső régiókban jelentkező hatásait, különösen a vízszintemelkedést; felszólítja az Uniót, hogy lépjen fel e problémával szemben az éghajlatváltozás megelőzésével és kezelésével foglalkozó stratégiája keretében; javasolja az energiaforrások megfelelő használatát és a megújuló energiaforrásokban rejlő lehetőségek kiaknázását; |
| --- | --- |

23.

aggodalommal állapítja meg az éghajlatváltozás legkülső régiókban jelentkező hatásait, különösen a vízszintemelkedést; felszólítja az Uniót, hogy lépjen fel e problémával szemben az éghajlatváltozás megelőzésével és kezelésével foglalkozó stratégiája keretében; javasolja az energiaforrások megfelelő használatát és a megújuló energiaforrásokban rejlő lehetőségek kiaknázását;

| 24. | sürgeti a Bizottságot, hogy a POSEI-programok alapján hozzon létre egy egyedi programot az energiaipari, közlekedési, információs és kommunikációs technológiák területén, amely a lehető legnagyobb mértékben együttműködik az Unió e területekre irányuló más tevékenységeivel; |
| --- | --- |

24.

sürgeti a Bizottságot, hogy a POSEI-programok alapján hozzon létre egy egyedi programot az energiaipari, közlekedési, információs és kommunikációs technológiák területén, amely a lehető legnagyobb mértékben együttműködik az Unió e területekre irányuló más tevékenységeivel;

| 25. | úgy véli, hogy a tagállamokat támogatni kell abban, hogy az e régiókban élő lakosság számára teljes hozzáférést biztosítsanak az új technológiák által kínált információs és kommunikációs eszközökhöz – a széles sávú és a vezeték nélküli, többek között a műholdas technológiákhoz, és különösen a széles sávú infrastruktúrához a gazdasági növekedésnek és a jobb közigazgatásnak az elektronikus szolgáltatások bevezetése révén történő előmozdítása érdekében; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy 2013-ig biztosítsák a legkülső régiók polgárai számára a szélessávú internethez való hozzáférést; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a tagállamokat támogatni kell abban, hogy az e régiókban élő lakosság számára teljes hozzáférést biztosítsanak az új technológiák által kínált információs és kommunikációs eszközökhöz – a széles sávú és a vezeték nélküli, többek között a műholdas technológiákhoz, és különösen a széles sávú infrastruktúrához a gazdasági növekedésnek és a jobb közigazgatásnak az elektronikus szolgáltatások bevezetése révén történő előmozdítása érdekében; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy 2013-ig biztosítsák a legkülső régiók polgárai számára a szélessávú internethez való hozzáférést;

| 26. | elismeri – annak ténynek a tükrében, hogy a digitális gazdaság kétségtelenül az Unió gazdasági fejlődésének egyik motorja – a digitális szakadék egyre súlyosbodó problémájának következményeit, amelyek a fejlődés komoly akadályává válhatnak; |
| --- | --- |

26.

elismeri – annak ténynek a tükrében, hogy a digitális gazdaság kétségtelenül az Unió gazdasági fejlődésének egyik motorja – a digitális szakadék egyre súlyosbodó problémájának következményeit, amelyek a fejlődés komoly akadályává válhatnak;

| 27. | úgy véli, hogy a kohéziós politika innovatív finanszírozásai részben kielégíthetik a mikrovállalkozások és a kkv-k krónikus beruházáshiányát a legkülső régiókban, és hangsúlyozza, hogy javítani kell a legkülső régiók vállalkozásainak finanszírozáshoz való hozzájutását, különösen az EBB-csoporttal kialakított párbeszéd révén, valamint az egyes legkülső régiókban mind a közeli befektetési alapok létrehozásának, mind a regionális kockázati tőkepiacok fejlesztésének támogatásával a fent említett, az „Európa legkülső régiói és az egységes piac című” Solbes-jelentés javaslatainak megfelelően; felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon erre vonatkozó jogalkotási aktust a Parlamentnek és a Tanácsnak; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a kohéziós politika innovatív finanszírozásai részben kielégíthetik a mikrovállalkozások és a kkv-k krónikus beruházáshiányát a legkülső régiókban, és hangsúlyozza, hogy javítani kell a legkülső régiók vállalkozásainak finanszírozáshoz való hozzájutását, különösen az EBB-csoporttal kialakított párbeszéd révén, valamint az egyes legkülső régiókban mind a közeli befektetési alapok létrehozásának, mind a regionális kockázati tőkepiacok fejlesztésének támogatásával a fent említett, az „Európa legkülső régiói és az egységes piac című” Solbes-jelentés javaslatainak megfelelően; felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon erre vonatkozó jogalkotási aktust a Parlamentnek és a Tanácsnak;

| 28. | azt kívánja, hogy ezekben a régiókban – korlátozott területeken – vezessenek be kísérleti eszközöket a közbeszerzések területén, hogy az odaítélési eljárásokat a versenyben lévő szereplők területiségének figyelembevételével súlyozzák; |
| --- | --- |

28.

azt kívánja, hogy ezekben a régiókban – korlátozott területeken – vezessenek be kísérleti eszközöket a közbeszerzések területén, hogy az odaítélési eljárásokat a versenyben lévő szereplők területiségének figyelembevételével súlyozzák;

A legkülső régiók jobb kormányzása, beilleszkedésük az Unióba és saját földrajzi régióikba

| 29. | a rugalmasság, az alkalmazkodóképesség és a moduláció elveinek jegyében támogatja a legkülső régiók regionális hatóságainak fokozottabb részvételét az uniós programok előkészítésében és végrehajtásában a szubszidiaritás és többszintű kormányzás keretében, valamint a magánszektorral és a civil társadalommal partnerségben annak biztosítása érdekében, hogy a döntéshozatali eljárás minden szintjén figyelembe vegyék sajátos szükségleteiket, továbbá hogy ezek a régiók váljanak láthatóbbá az európai intézményekben; |
| --- | --- |

29.

a rugalmasság, az alkalmazkodóképesség és a moduláció elveinek jegyében támogatja a legkülső régiók regionális hatóságainak fokozottabb részvételét az uniós programok előkészítésében és végrehajtásában a szubszidiaritás és többszintű kormányzás keretében, valamint a magánszektorral és a civil társadalommal partnerségben annak biztosítása érdekében, hogy a döntéshozatali eljárás minden szintjén figyelembe vegyék sajátos szükségleteiket, továbbá hogy ezek a régiók váljanak láthatóbbá az európai intézményekben;

| 30. | úgy véli, hogy a legkülső régiók egyik legfőbb gyengesége az erőforrás-gazdálkodás; meggyőződése, hogy fel kell vértezni őket a beruházások – és mindenekelőtt nemcsak a közlekedési, hanem a víz- energia- és hulladékgazdálkodási infrastruktúrával kapcsolatos beruházások – megvalósításához szükséges alapismeretekkel; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a legkülső régiók egyik legfőbb gyengesége az erőforrás-gazdálkodás; meggyőződése, hogy fel kell vértezni őket a beruházások – és mindenekelőtt nemcsak a közlekedési, hanem a víz- energia- és hulladékgazdálkodási infrastruktúrával kapcsolatos beruházások – megvalósításához szükséges alapismeretekkel;

| 31. | emlékeztet arra, hogy a Pedro Solbes Mira által „az európai legkülső régiók a belső piacon” témában készített fent említett jelentés rávilágított arra, hogy a legkülső régiók gazdaságait szinte minden ponton kényszerhelyzetbe hozzák a többletköltségek; felhívja továbbá a Bizottság figyelmét azokra a monopolhelyzetekre, erőfölénnyel való visszaélésekre és kartellekre, amelyek igazságtalan következménye a magas megélhetési költségek kiéleződése; felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen részletes tanulmányt a legkülső régiókban alkalmazott árképzésről azon ösztönzők meghatározása érdekében, amelyek ezeken a területeken képesek hatékonyabbá tenni a közös piacot; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet arra, hogy a Pedro Solbes Mira által „az európai legkülső régiók a belső piacon” témában készített fent említett jelentés rávilágított arra, hogy a legkülső régiók gazdaságait szinte minden ponton kényszerhelyzetbe hozzák a többletköltségek; felhívja továbbá a Bizottság figyelmét azokra a monopolhelyzetekre, erőfölénnyel való visszaélésekre és kartellekre, amelyek igazságtalan következménye a magas megélhetési költségek kiéleződése; felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen részletes tanulmányt a legkülső régiókban alkalmazott árképzésről azon ösztönzők meghatározása érdekében, amelyek ezeken a területeken képesek hatékonyabbá tenni a közös piacot;

| 32. | rámutat a legkülső régióknak az EU külső határaiként betöltött szerepére, és – a többek között a Bizottság által bejelentett, a legkülső régiókkal partnerségben megvalósított gondolkodást folytatva – támogatja azt a megközelítést, amely elismeri az EU-hoz képest harmadik országokkal, köztük a kiemelt jelentőségű kulturális és történelmi kapcsolatokkal rendelkező országokkal való szomszédságot; felhívja a figyelmet az adott földrajzi területekbe való beilleszkedés nehézségeire, és arra, hogy olyan specifikus innovatív megoldásokat kell találni, amelyek a legkülső régiókkal – többek között a szomszédos harmadik országokkal közös programok és projektek révén – elősegítik a tényleges regionális integrációt, valamint hogy az egyes földrajzi térségekben segítséget kell nyújtani a jó összeköttetés kialakításához; hangsúlyozza, hogy bizonyos európai szakpolitikák külső dimenziója jelentős hatással van a legkülső régiókra, és nyomatékosan kijelenti, hogy tanulmányokat kell készíteni a kereskedelmi és halászati nemzetközi kereskedelmi megállapodások következményeinek és legkülső régiókra és a helyi termelésre gyakorolt hatásaiknak a mérésére, továbbá ellentételezési intézkedéseket kell kidolgozni az ezekből származó valamennyi kár enyhítésére; |
| --- | --- |

32.

rámutat a legkülső régióknak az EU külső határaiként betöltött szerepére, és – a többek között a Bizottság által bejelentett, a legkülső régiókkal partnerségben megvalósított gondolkodást folytatva – támogatja azt a megközelítést, amely elismeri az EU-hoz képest harmadik országokkal, köztük a kiemelt jelentőségű kulturális és történelmi kapcsolatokkal rendelkező országokkal való szomszédságot; felhívja a figyelmet az adott földrajzi területekbe való beilleszkedés nehézségeire, és arra, hogy olyan specifikus innovatív megoldásokat kell találni, amelyek a legkülső régiókkal – többek között a szomszédos harmadik országokkal közös programok és projektek révén – elősegítik a tényleges regionális integrációt, valamint hogy az egyes földrajzi térségekben segítséget kell nyújtani a jó összeköttetés kialakításához; hangsúlyozza, hogy bizonyos európai szakpolitikák külső dimenziója jelentős hatással van a legkülső régiókra, és nyomatékosan kijelenti, hogy tanulmányokat kell készíteni a kereskedelmi és halászati nemzetközi kereskedelmi megállapodások következményeinek és legkülső régiókra és a helyi termelésre gyakorolt hatásaiknak a mérésére, továbbá ellentételezési intézkedéseket kell kidolgozni az ezekből származó valamennyi kár enyhítésére;

| 33. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a Kereskedelmi Főigazgatóság meg sem fontolja a legkülső régiók sajátosságainak figyelembevételét a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM) tárgyalásakor, és nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy továbbra is keresse az olyan kompromisszumos megoldásokat, amelyek szem előtt tartanák az AKCS országokkal kötendő megállapodások keretében érintett legkülső régiók érdekeit; |
| --- | --- |

33.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a Kereskedelmi Főigazgatóság meg sem fontolja a legkülső régiók sajátosságainak figyelembevételét a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM) tárgyalásakor, és nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy továbbra is keresse az olyan kompromisszumos megoldásokat, amelyek szem előtt tartanák az AKCS országokkal kötendő megállapodások keretében érintett legkülső régiók érdekeit;

| 34. | ismételten emlékeztet arra, hogy a közös érdekű projektek és a legkülső régiók beilleszkedésének javítása érdekében fokozottabb együttműködésre van szükség a kohéziós politika alapjai és az Európai Fejlesztési Alap között; ezért felhívja a figyelmet az Európai Parlamentnek az EFA költségvetésbe történő integrációjával kapcsolatos megismételt állásfoglalására; |
| --- | --- |

34.

ismételten emlékeztet arra, hogy a közös érdekű projektek és a legkülső régiók beilleszkedésének javítása érdekében fokozottabb együttműködésre van szükség a kohéziós politika alapjai és az Európai Fejlesztési Alap között; ezért felhívja a figyelmet az Európai Parlamentnek az EFA költségvetésbe történő integrációjával kapcsolatos megismételt állásfoglalására;

| 35. | továbbra is hangsúlyozza a legkülső régiókkal kapcsolatos területi együttműködés fontosságát, és szorgalmazza a területi együttműködési programok legkülső régiókban történő folytatását; ebben az összefüggésben a rendelkezésre álló támogatás jobb felhasználása és az együttműködési projektek konkretizálása érdekében kéri a szabályozás megkönnyítését, továbbá támogatja az ERFA társfinanszírozása mértékének 85 %-ra történő felemelését a transznacionális együttműködés nagyobb elismerése, valamint a legkülső régiók esetében a határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó 150 km-es tengeri határ eltörlése érdekében; szintén emlékeztet rá, hogy a legkülső régiók kiváltságos földrajzi elhelyezkedése és geostratégiai szerepének jelentősége az Európai Unió afrikai és közép-amerikai országokkal, valamint az Egyesült Államokkal meglévő kapcsolatai szempontjából hatalmas többletértéket képvisel; |
| --- | --- |

35.

továbbra is hangsúlyozza a legkülső régiókkal kapcsolatos területi együttműködés fontosságát, és szorgalmazza a területi együttműködési programok legkülső régiókban történő folytatását; ebben az összefüggésben a rendelkezésre álló támogatás jobb felhasználása és az együttműködési projektek konkretizálása érdekében kéri a szabályozás megkönnyítését, továbbá támogatja az ERFA társfinanszírozása mértékének 85 %-ra történő felemelését a transznacionális együttműködés nagyobb elismerése, valamint a legkülső régiók esetében a határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó 150 km-es tengeri határ eltörlése érdekében; szintén emlékeztet rá, hogy a legkülső régiók kiváltságos földrajzi elhelyezkedése és geostratégiai szerepének jelentősége az Európai Unió afrikai és közép-amerikai országokkal, valamint az Egyesült Államokkal meglévő kapcsolatai szempontjából hatalmas többletértéket képvisel;

| 36. | úgy véli, hogy a határokon átnyúló e-kormányzati szolgáltatások fejlesztése hozzá fog járulni a legkülső régiók uniós belső piacba való integrálásához; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a határokon átnyúló e-kormányzati szolgáltatások fejlesztése hozzá fog járulni a legkülső régiók uniós belső piacba való integrálásához;

| 37. | emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 355. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett dán, francia és holland tengerentúli országok és területek is kérhetik – a számukra legelőnyösebb jogállást választva –, hogy legkülső régiókká váljanak, és felhívja a jelenlegi legkülső régiók figyelmét arra, hogy döntő szerepet játszhatnak jogállásuk előmozdításában és megerősítésében; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 355. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett dán, francia és holland tengerentúli országok és területek is kérhetik – a számukra legelőnyösebb jogállást választva –, hogy legkülső régiókká váljanak, és felhívja a jelenlegi legkülső régiók figyelmét arra, hogy döntő szerepet játszhatnak jogállásuk előmozdításában és megerősítésében;

| 38. | jelzi, hogy Mayotte hamarosan el fogja nyerni a legkülső régió jogállást, és felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza a források helyes felhasználásához nélkülözhetetlen támogatást; ezzel kapcsolatban emlékeztet a Mayotte számára az előkészítő intézkedésekre rendelkezésre álló költségvetési tételre, továbbá bármely más, a legkülső régió jogállásra áttérésben a következő többéves pénzügyi keretben potenciálisan érintett terület számára biztosítandó külön intézkedések fontosságára a területeknek a legkülső régióvá válási folyamatban történő támogatása érdekében; |
| --- | --- |

38.

jelzi, hogy Mayotte hamarosan el fogja nyerni a legkülső régió jogállást, és felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza a források helyes felhasználásához nélkülözhetetlen támogatást; ezzel kapcsolatban emlékeztet a Mayotte számára az előkészítő intézkedésekre rendelkezésre álló költségvetési tételre, továbbá bármely más, a legkülső régió jogállásra áttérésben a következő többéves pénzügyi keretben potenciálisan érintett terület számára biztosítandó külön intézkedések fontosságára a területeknek a legkülső régióvá válási folyamatban történő támogatása érdekében;

*

* *

| 39. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak. |
| --- | --- |

39.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak.

---

(1)  HL C 227. E, 2006.9.21., 512. o.

(2)  HL C 279. E, 2009.11.19., 12. o.

(3)  11021/2010. sz. tanácsi dokumentum.

(4)  HL L 325., 2010.12.9., 4. o.

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/8

---

2012. április 18., szerdaAz emberi jogok helyzete a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája, ideértve az Unió emberi jogokkal kapcsolatos stratégiai politikájára gyakorolt hatásait is

P7_TA(2012)0126

Az Európai Parlament 2012. április 18-i állásfoglalása az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról, ideértve annak az EU emberi jogi stratégiai politikájára gyakorolt következményeit (2011/2185(INI))

2013/C 258 E/02

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat által 2011. szeptember 26-án közzétett, az emberi jogoknak és a demokráciának a világban fennálló helyzetéről szóló 2010. évi uniós éves jelentésre (11501/2/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat által 2011. szeptember 26-án közzétett, az emberi jogoknak és a demokráciának a világban fennálló helyzetéről szóló 2010. évi uniós éves jelentésre (11501/2/2011),

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában – egy hatékonyabb megközelítés felé” című, 2011. december 12-i közös közleményére (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában – egy hatékonyabb megközelítés felé” című, 2011. december 12-i közös közleményére (COM(2011)0886),

| — | tekintettel a Külügyi Tanács 2011. február 21-én Brüsszelben tartott 3069. ülésén elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intoleranciáról, hátrányos megkülönböztetésről és erőszakról szóló tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Tanács 2011. február 21-én Brüsszelben tartott 3069. ülésén elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intoleranciáról, hátrányos megkülönböztetésről és erőszakról szóló tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Unió megállapodásaiban található emberi jogi és demokráciazáradékról szóló 2006. február 14-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió megállapodásaiban található emberi jogi és demokráciazáradékról szóló 2006. február 14-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 13. ülésszakáról szóló 2010. február 25-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 13. ülésszakáról szóló 2010. február 25-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának tárgyában Kampalában (Uganda) megtartott felülvizsgálati konferenciáról szóló 2010. május 19-i állásfoglalására (3), a 2011. május 31. – június 11. között az ugandai Kampalában megtartott felülvizsgálati konferencián elfogadott állásfoglalásokra és nyilatkozatokra, valamint az EU által tett vállalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának tárgyában Kampalában (Uganda) megtartott felülvizsgálati konferenciáról szóló 2010. május 19-i állásfoglalására (3), a 2011. május 31. – június 11. között az ugandai Kampalában megtartott felülvizsgálati konferencián elfogadott állásfoglalásokra és nyilatkozatokra, valamint az EU által tett vállalásokra,

| — | tekintettel „A Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott uniós támogatás: a kihívásokkal való szembenézés és a nehézségek leküzdése” című 2011. november 17-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott uniós támogatás: a kihívásokkal való szembenézés és a nehézségek leküzdése” című 2011. november 17-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2011. március 21-i 2011/168/KKBP tanácsi határozatra (5) és a felülvizsgált cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2011. március 21-i 2011/168/KKBP tanácsi határozatra (5) és a felülvizsgált cselekvési tervre,

| — | tekintettel az emberi jogi jogvédőkről szóló ENSZ-nyilatkozatra, az ENSZ-főtitkárnak az emberi jogi jogvédők helyzetével foglalkozó különleges képviselője tevékenységeire, az emberi jogi jogvédőkről szóló uniós iránymutatásokra, valamint az emberi jogi jogvédőket támogató uniós politikákról szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogi jogvédőkről szóló ENSZ-nyilatkozatra, az ENSZ-főtitkárnak az emberi jogi jogvédők helyzetével foglalkozó különleges képviselője tevékenységeire, az emberi jogi jogvédőkről szóló uniós iránymutatásokra, valamint az emberi jogi jogvédőket támogató uniós politikákról szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló 2011. április 5-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló 2011. április 5-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a gyermekek jogainak védelméről szóló uniós iránymutatásokra, a gyermekekről és a fegyveres konfliktusokról szóló uniós iránymutatásokra, valamint az ezeket a kérdéseket érintő, számos korábbi európai parlamenti állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogainak védelméről szóló uniós iránymutatásokra, a gyermekekről és a fegyveres konfliktusokról szóló uniós iránymutatásokra, valamint az ezeket a kérdéseket érintő, számos korábbi európai parlamenti állásfoglalásra,

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló 2010. november 25-i állásfoglalásra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló 2010. november 25-i állásfoglalásra (8),

| — | tekintettel a szociálpolitika külső dimenziójáról, a munkaügyi és szociális normák előmozdításáról és az európai vállalatok szociális felelősségéről szóló 2011. június 8-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociálpolitika külső dimenziójáról, a munkaügyi és szociális normák előmozdításáról és az európai vállalatok szociális felelősségéről szóló 2011. június 8-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló 2011. július 7-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló 2011. július 7-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodásra, valamint annak későbbi, 2005. februári és 2010. júniusi felülvizsgálataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodásra, valamint annak későbbi, 2005. februári és 2010. júniusi felülvizsgálataira,

| — | tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének sürgős eseteiről szóló összes állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének sürgős eseteiről szóló összes állásfoglalására,

| — | tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a személyekkel szembeni, valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia, negatív sztereotípiák, megbélyegzés, megkülönböztetés, erőszak vagy erőszakra való uszítás elleni küzdelemről szóló 66/167. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a személyekkel szembeni, valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia, negatív sztereotípiák, megbélyegzés, megkülönböztetés, erőszak vagy erőszakra való uszítás elleni küzdelemről szóló 66/167. számú határozatára,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 3101. ülésén 2011. június 20-án elfogadott, az európai szomszédságpolitikáról szóló következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 3101. ülésén 2011. június 20-án elfogadott, az európai szomszédságpolitikáról szóló következtetésekre,

| — | tekintettel a Tibetről, különösen a szerzetesnők és szerzetesek önfeláldozásáról szóló, 2011. október 27-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tibetről, különösen a szerzetesnők és szerzetesek önfeláldozásáról szóló, 2011. október 27-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a jogalkotási felhatalmazás hatásköréről szóló 2010. május 5-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási felhatalmazás hatásköréről szóló 2010. május 5-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1934/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet közös tervezetéről szóló 2011. december 1-jei jogalkotási állásfoglalásához csatolt, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak a következő – a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó – többéves pénzügyi kerettel összefüggő alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi nyilatkozatra (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1934/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet közös tervezetéről szóló 2011. december 1-jei jogalkotási állásfoglalásához csatolt, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak a következő – a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó – többéves pénzügyi kerettel összefüggő alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi nyilatkozatra (13),

| — | tekintettel a Külügyi Tanácsnak a 2011. december 1-jén tartott 3130. ülésén elfogadott, a Demokráciáért Európai Alapítványról szóló következtetéseire, valamint a COREPER által 2011. december 15-én elfogadott, a demokrácia megteremtését célzó európai kezdeményezés létrehozásáról szóló nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Tanácsnak a 2011. december 1-jén tartott 3130. ülésén elfogadott, a Demokráciáért Európai Alapítványról szóló következtetéseire, valamint a COREPER által 2011. december 15-én elfogadott, a demokrácia megteremtését célzó európai kezdeményezés létrehozásáról szóló nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió emberi jogi jogvédőkről szóló iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió emberi jogi jogvédőkről szóló iránymutatásaira,

| — | tekintettel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a halálbüntetés elleni világnapról szóló 2010. október 7-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetés elleni világnapról szóló 2010. október 7-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló 2009-es éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2010. december 16-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló 2009-es éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2010. december 16-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a nők elleni erőszak és a családon belüli erőszak megelőzéséről és az azzal szembeni küzdelemről szóló egyezménynek az Európa Tanács miniszteri tanácsa általi, 2011. április 7-i elfogadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszak és a családon belüli erőszak megelőzéséről és az azzal szembeni küzdelemről szóló egyezménynek az Európa Tanács miniszteri tanácsa általi, 2011. április 7-i elfogadására,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a törvénytelen, azonnali vagy önkényes kivégzésekről szóló, 2010. december 21-i 65/208. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a törvénytelen, azonnali vagy önkényes kivégzésekről szóló, 2010. december 21-i 65/208. számú határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az emberi jogokról és a rendkívüli szegénységről szóló 46/121., 47/134. és 49/179. sz. határozataira, a szegénység felszámolása világnapjának létrehozásáról szóló 47/196. sz. határozatára, valamint a szegénység felszámolása nemzetközi évének megtartásáról és a szegénység felszámolása első ENSZ-évtizedének kikiáltásáról szóló 50/107. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az emberi jogokról és a rendkívüli szegénységről szóló 46/121., 47/134. és 49/179. sz. határozataira, a szegénység felszámolása világnapjának létrehozásáról szóló 47/196. sz. határozatára, valamint a szegénység felszámolása nemzetközi évének megtartásáról és a szegénység felszámolása első ENSZ-évtizedének kikiáltásáról szóló 50/107. sz. határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának az emberi jogokról és a rendkívüli szegénységről szóló E/CN.4/Sub.2/1996/13., E/CN4/1987/NGO/2., E/CN4/1987/SR.29. és E/CN.4/1990/15. számú dokumentumára, a fejlődéshez való jogról szóló E/CN.4/1996/25. számú dokumentumára, valamint a kisebbségekkel szembeni diszkrimináció megelőzésével és a kisebbségek védelmével foglalkozó ENSZ-albizottság gazdasági, szociális és kulturális jogok megvalósításáról szóló 1996/25. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának az emberi jogokról és a rendkívüli szegénységről szóló E/CN.4/Sub.2/1996/13., E/CN4/1987/NGO/2., E/CN4/1987/SR.29. és E/CN.4/1990/15. számú dokumentumára, a fejlődéshez való jogról szóló E/CN.4/1996/25. számú dokumentumára, valamint a kisebbségekkel szembeni diszkrimináció megelőzésével és a kisebbségek védelmével foglalkozó ENSZ-albizottság gazdasági, szociális és kulturális jogok megvalósításáról szóló 1996/25. sz. határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadójának a rendkívüli szegénységről és az emberi jogokról szóló jelentésére (A/66/265), amely a szegénységben élő személyeket büntető, elkülönítő és ellenőrző és az autonómiájukat aláaknázó törvényeket, jogszabályokat és gyakorlatokat vizsgálja, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadójának a rendkívüli szegénységről és az emberi jogokról szóló jelentésére (A/66/265), amely a szegénységben élő személyeket büntető, elkülönítő és ellenőrző és az autonómiájukat aláaknázó törvényeket, jogszabályokat és gyakorlatokat vizsgálja,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a rendkívüli szegénységről és az emberi jogokról szóló, 2011. június 17-i 17/13. határozatára és az Emberi Jogi Tanács összes többi vonatkozó határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a rendkívüli szegénységről és az emberi jogokról szóló, 2011. június 17-i 17/13. határozatára és az Emberi Jogi Tanács összes többi vonatkozó határozatára,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című 2011. október 13-i közleményére (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című 2011. október 13-i közleményére (COM(2011)0637),

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325., 1820., 1888., 1889. és 1960. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325., 1820., 1888., 1889. és 1960. számú határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2011. május 3-i 65/276. számú határozatára az Európai Uniónak az ENSZ munkájában történő részvételéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2011. május 3-i 65/276. számú határozatára az Európai Uniónak az ENSZ munkájában történő részvételéről,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Unió külső fellépési eszközeinek végrehajtására vonatkozó közös szabályok és eljárások megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2011. december 7-i javaslatára (COM(2011)0842), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Unió külső fellépési eszközeinek végrehajtására vonatkozó közös szabályok és eljárások megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2011. december 7-i javaslatára (COM(2011)0842),

| — | tekintettel a Bizottságnak a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2011. december 7-i javaslatára (COM(2011)0844), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2011. december 7-i javaslatára (COM(2011)0844),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló 2011. december 14-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló 2011. december 14-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak az Európai Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című, 2011. március 8-i közös közleményére (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak az Európai Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című, 2011. március 8-i közös közleményére (COM(2011)0200),

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303),

| — | tekintettel a Bizottság „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című közleményére (COM(2011)0681) és az Edinburgh-i Egyetem által 2010 októberében készített, az emberi jogok jogszabályi keretéről és az Európai Unión kívül működő európai vállalatokra vonatkozó környezetről szóló tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című közleményére (COM(2011)0681) és az Edinburgh-i Egyetem által 2010 októberében készített, az emberi jogok jogszabályi keretéről és az Európai Unión kívül működő európai vállalatokra vonatkozó környezetről szóló tanulmányra,

| — | tekintettel „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című 2010. november 25-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című 2010. november 25-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel az EU által korlátozó intézkedések alá vetett, személyes és kereskedelmi érdekeltségeiket az EU határain belül érvényesítő vezetőkkel rendelkező rendszerekkel szembeni következetes politikáról szóló, a Tanácshoz intézett 2012. február 2-i ajánlására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU által korlátozó intézkedések alá vetett, személyes és kereskedelmi érdekeltségeiket az EU határain belül érvényesítő vezetőkkel rendelkező rendszerekkel szembeni következetes politikáról szóló, a Tanácshoz intézett 2012. február 2-i ajánlására (19),

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadójának a lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jog előmozdításáról és védelméről szóló 2011. május 16-i jelentésére (A/HRC/17/27), amely aláhúzza a lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jogra vonatkozó nemzetközi emberi jogi normáknak és szabványoknak az internetre mint kommunikációs eszközre való alkalmazhatóságát, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadójának a lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jog előmozdításáról és védelméről szóló 2011. május 16-i jelentésére (A/HRC/17/27), amely aláhúzza a lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jogra vonatkozó nemzetközi emberi jogi normáknak és szabványoknak az internetre mint kommunikációs eszközre való alkalmazhatóságát,

| — | tekintettel az ENSZ-főtitkár gyermekekkel szembeni erőszakkal foglalkozó különleges képviselőjének 2012. január 13-i éves jelentésére, amely újólag megerősíti a gyermekek erőszaktól való mentességére vonatkozó alapvető emberi jogi normát, és felszólít a gyermekek jogairól szóló egyezmény fakultatív jegyzőkönyveinek egyetemes ratifikálására, valamint a gyermekekkel szembeni erőszak valamennyi formájának tilalmáról szóló nemzeti jogszabályok hatályba léptetésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-főtitkár gyermekekkel szembeni erőszakkal foglalkozó különleges képviselőjének 2012. január 13-i éves jelentésére, amely újólag megerősíti a gyermekek erőszaktól való mentességére vonatkozó alapvető emberi jogi normát, és felszólít a gyermekek jogairól szóló egyezmény fakultatív jegyzőkönyveinek egyetemes ratifikálására, valamint a gyermekekkel szembeni erőszak valamennyi formájának tilalmáról szóló nemzeti jogszabályok hatályba léptetésére,

| — | tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése utáni közös biztonság- és védelempolitika alakulásáról szóló 2011. május 11-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése utáni közös biztonság- és védelempolitika alakulásáról szóló 2011. május 11-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és valamennyi vonatkozó nemzetközi emberi jogi okmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és valamennyi vonatkozó nemzetközi emberi jogi okmányra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének Alapokmányára,

| — | tekintettel az ENSZ valamennyi emberi jogi egyezményére és azok fakultatív jegyzőkönyveire (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ valamennyi emberi jogi egyezményére és azok fakultatív jegyzőkönyveire (21),

| — | tekintettel az őshonos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az őshonos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatra,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az EU-nak az egyezményhez való csatlakozásáról jelenleg folyó tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az EU-nak az egyezményhez való csatlakozásáról jelenleg folyó tárgyalásokra,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 119. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 119. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7–0086/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7–0086/2012),

| A. | mivel az alapító szerződések arra kötelezik az Uniót, hogy külső fellépését a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan voltának, az emberi méltóság és a kisebbségek jogai tiszteletben tartásának, az egyenlőség és a szolidaritás, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában és a nemzetközi jogban foglalt elvek tiszteletben tartásának elveire alapozza; |
| --- | --- |

A.

mivel az alapító szerződések arra kötelezik az Uniót, hogy külső fellépését a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan voltának, az emberi méltóság és a kisebbségek jogai tiszteletben tartásának, az egyenlőség és a szolidaritás, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában és a nemzetközi jogban foglalt elvek tiszteletben tartásának elveire alapozza;

| B. | mivel az igazságszolgáltatás és a jogállamiság a fenntartható béke alappillérei, amelyek szavatolják az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat; mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma döntő mértékben hozzájárul az emberi jogok érvényesüléséhez, a nemzetközi joghoz és a büntetlenség elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

B.

mivel az igazságszolgáltatás és a jogállamiság a fenntartható béke alappillérei, amelyek szavatolják az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat; mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma döntő mértékben hozzájárul az emberi jogok érvényesüléséhez, a nemzetközi joghoz és a büntetlenség elleni küzdelemhez;

| C. | mivel a demokrácia, a jogállamiság, az igazságszolgáltatás és az elszámoltathatóság az emberi jogok, az alapvető szabadságok, a tolerancia és az egyenlőség legjobb biztosítékai; |
| --- | --- |

C.

mivel a demokrácia, a jogállamiság, az igazságszolgáltatás és az elszámoltathatóság az emberi jogok, az alapvető szabadságok, a tolerancia és az egyenlőség legjobb biztosítékai;

| D. | mivel a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadság az Európai Unió alapját képezik, és ennek külső fellépéseiben határozottan tükröződnie kell; |
| --- | --- |

D.

mivel a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadság az Európai Unió alapját képezik, és ennek külső fellépéseiben határozottan tükröződnie kell;

| E. | mivel az emberi jogok és a fejlődés között összefüggés van; mivel az emberi jogok létfontosságúak a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez és fenntartásához; |
| --- | --- |

E.

mivel az emberi jogok és a fejlődés között összefüggés van; mivel az emberi jogok létfontosságúak a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez és fenntartásához;

| F. | mivel az állam által alkalmazott szankciók kockázata nélküli lelkiismereti, vallás-, véleménynyilvánítási és szólásszabadság alapvető egyetemes jog; |
| --- | --- |

F.

mivel az állam által alkalmazott szankciók kockázata nélküli lelkiismereti, vallás-, véleménynyilvánítási és szólásszabadság alapvető egyetemes jog;

| G. | mivel az emberi jogi jogvédők kulcsfontosságú szereplői az emberi jogok védelmének és előmozdításának, valamint a demokrácia megszilárdításának; |
| --- | --- |

G.

mivel az emberi jogi jogvédők kulcsfontosságú szereplői az emberi jogok védelmének és előmozdításának, valamint a demokrácia megszilárdításának;

| H. | mivel a nem kormányzati szervezetek létfontosságúak a demokratikus társadalmak fejlődéséhez és sikeréhez, valamint a kölcsönös megértés és a tolerancia előmozdításához; |
| --- | --- |

H.

mivel a nem kormányzati szervezetek létfontosságúak a demokratikus társadalmak fejlődéséhez és sikeréhez, valamint a kölcsönös megértés és a tolerancia előmozdításához;

| I. | mivel a vallásszabadságot, illetve a meggyőződés szabadságát a világ számos részén továbbra is fokozódó mértékben fenyegetik a kormányzati, illetve a társadalmi korlátozások, ami a magánszemélyekkel és vallási közösségekkel – köztük a vallási kisebbségek képviselőivel – szembeni megkülönböztetéshez, intoleranciához és erőszakhoz vezet; |
| --- | --- |

I.

mivel a vallásszabadságot, illetve a meggyőződés szabadságát a világ számos részén továbbra is fokozódó mértékben fenyegetik a kormányzati, illetve a társadalmi korlátozások, ami a magánszemélyekkel és vallási közösségekkel – köztük a vallási kisebbségek képviselőivel – szembeni megkülönböztetéshez, intoleranciához és erőszakhoz vezet;

| J. | mivel le kell vonni a tanulságokat az Európai Uniónak az emberi jogok és a demokrácia uniós politikák középpontjába állításával egyidejűleg a külső fellépések átalakításában és az önkényuralmi rendszerű országok átmenetének elősegítésében elkövetett korábbi hibáiból, különösen ott, ahol stabilitási és biztonsági problémák gyengítették a demokrácia és az emberi jogok elősegítésének elvszerű politikáját; mivel ezek a hibák azt mutatják, hogy át kell alakítani az ezzel kapcsolatos jelenlegi uniós eszközöket, és új eszközöket kell létrehozni a Demokráciáért Európai Alapítványhoz hasonlóan, amely olyan, szakértői jellegű, proaktív, egyszerű szerkezetű – és ezáltal a költségek, a döntések és a válaszadás szempontjából egyaránt hatékony, az EU számára elérhető – eszköz, amely a helyi partnerekkel folytatott közvetlen együttműködés, valamint az európai és a helyi partnerek összekapcsolása révén képes az érintett országok helyi körülményeire vonatkozó mélyreható ismeretek és információk alkalmazására, valamint az uniós, tagállami és egyéb források közvetlen, illetve azok újbóli kiosztásán keresztül történő – kölcsönösen biztonságos és szükség esetén megtagadható – felhasználására a nem demokratikus és átalakulóban lévő országokban a demokratikus ellenzék kialakítására irányuló civil társadalmi kapacitás és a demokratikus változásra törekvő politikai szereplők támogatása érdekében; |
| --- | --- |

J.

mivel le kell vonni a tanulságokat az Európai Uniónak az emberi jogok és a demokrácia uniós politikák középpontjába állításával egyidejűleg a külső fellépések átalakításában és az önkényuralmi rendszerű országok átmenetének elősegítésében elkövetett korábbi hibáiból, különösen ott, ahol stabilitási és biztonsági problémák gyengítették a demokrácia és az emberi jogok elősegítésének elvszerű politikáját; mivel ezek a hibák azt mutatják, hogy át kell alakítani az ezzel kapcsolatos jelenlegi uniós eszközöket, és új eszközöket kell létrehozni a Demokráciáért Európai Alapítványhoz hasonlóan, amely olyan, szakértői jellegű, proaktív, egyszerű szerkezetű – és ezáltal a költségek, a döntések és a válaszadás szempontjából egyaránt hatékony, az EU számára elérhető – eszköz, amely a helyi partnerekkel folytatott közvetlen együttműködés, valamint az európai és a helyi partnerek összekapcsolása révén képes az érintett országok helyi körülményeire vonatkozó mélyreható ismeretek és információk alkalmazására, valamint az uniós, tagállami és egyéb források közvetlen, illetve azok újbóli kiosztásán keresztül történő – kölcsönösen biztonságos és szükség esetén megtagadható – felhasználására a nem demokratikus és átalakulóban lévő országokban a demokratikus ellenzék kialakítására irányuló civil társadalmi kapacitás és a demokratikus változásra törekvő politikai szereplők támogatása érdekében;

| K. | mivel a szabad és tisztességes választások csupán az első lépést jelentik a demokrácia felé, amely az emberi jogok, a jogállamiság és a jó kormányzás elvének tiszteletben tartásán alapuló, hosszú távú folyamat; |
| --- | --- |

K.

mivel a szabad és tisztességes választások csupán az első lépést jelentik a demokrácia felé, amely az emberi jogok, a jogállamiság és a jó kormányzás elvének tiszteletben tartásán alapuló, hosszú távú folyamat;

| L. | mivel az EU és harmadik országok között létrejött és uniós fejlesztési segélyeket biztosító partnerségi megállapodásokban szereplő emberi jogi záradékok és az emberi jogokkal kapcsolatos feltételek végrehajtása továbbra sem kielégítő; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU és harmadik országok között létrejött és uniós fejlesztési segélyeket biztosító partnerségi megállapodásokban szereplő emberi jogi záradékok és az emberi jogokkal kapcsolatos feltételek végrehajtása továbbra sem kielégítő;

| M. | mivel 2010-ben volt az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325(2000). számú határozata elfogadásának 10. évfordulója; mivel azonban az EU-ban és a világon mindenütt további erőfeszítésekre van szükség ennek végrehajtásához; |
| --- | --- |

M.

mivel 2010-ben volt az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325(2000). számú határozata elfogadásának 10. évfordulója; mivel azonban az EU-ban és a világon mindenütt további erőfeszítésekre van szükség ennek végrehajtásához;

| N. | mivel egyes tagállamok egyedi tapasztalatokkal rendelkeznek az önkényuralmi rendszerek saját múltjukban való leküzdése terén, és mivel az átmenettel kapcsolatos ilyen jellegű tapasztalatokat jobban ki kellene használni a partnerországokkal meglévő uniós kapcsolatokban a demokrácia és az emberi jogok megerősítése területén; |
| --- | --- |

N.

mivel egyes tagállamok egyedi tapasztalatokkal rendelkeznek az önkényuralmi rendszerek saját múltjukban való leküzdése terén, és mivel az átmenettel kapcsolatos ilyen jellegű tapasztalatokat jobban ki kellene használni a partnerországokkal meglévő uniós kapcsolatokban a demokrácia és az emberi jogok megerősítése területén;

| O. | mivel az emberi jogoknak és a demokráciának a világban fennálló helyzetéről szóló 2010. évi uniós éves jelentés általános áttekintést nyújt az ezzel kapcsolatos uniós politikáról; |
| --- | --- |

O.

mivel az emberi jogoknak és a demokráciának a világban fennálló helyzetéről szóló 2010. évi uniós éves jelentés általános áttekintést nyújt az ezzel kapcsolatos uniós politikáról;

| P. | mivel ezen állásfoglalás célja, hogy megvizsgálja, értékelje és adott esetben építő jellegű kritikával illesse a Bizottságnak, a Tanácsnak, a főképviselőnek és az Európai Külügyi Szolgálatnak az emberi jogok területén folytatott tevékenységeit és a Parlament általános tevékenységeit az uniós fellépések tüzetes áttekintése, valamint annak érdekében, hogy információkkal szolgáljon az Unió ezzel kapcsolatos politikájának közelgő felülvizsgálatához; |
| --- | --- |

P.

mivel ezen állásfoglalás célja, hogy megvizsgálja, értékelje és adott esetben építő jellegű kritikával illesse a Bizottságnak, a Tanácsnak, a főképviselőnek és az Európai Külügyi Szolgálatnak az emberi jogok területén folytatott tevékenységeit és a Parlament általános tevékenységeit az uniós fellépések tüzetes áttekintése, valamint annak érdekében, hogy információkkal szolgáljon az Unió ezzel kapcsolatos politikájának közelgő felülvizsgálatához;

Általános szempontok

| 1. | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy az Európai Unió (EU) hiteles szereplő legyen a külkapcsolatokban, a Szerződéssel és a közösségi vívmányokból eredő kötelezettségekkel összhangban következetesen kell fellépnie, és el kell kerülnie a kettős mércét az emberi jogi politikái és más külpolitikái között, a belső és a külső politikái között, továbbá a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiban, e megközelítésnek pedig az emberi jogokra vonatkozó országstratégiai dokumentumok kidolgozásának és az olyan cselekvési tervek végrehajtásának kihívásával kell párosulnia, amelyeknek a demokratizálódásra is ki kell terjedniük, tükrözve az egyes országokra gyakorolt hatások tekintetében meglévő sajátosságokat, továbbá teljes mértékben hasznosítva az Unió ehhez rendelkezésre álló eszközeit; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy az Európai Unió (EU) hiteles szereplő legyen a külkapcsolatokban, a Szerződéssel és a közösségi vívmányokból eredő kötelezettségekkel összhangban következetesen kell fellépnie, és el kell kerülnie a kettős mércét az emberi jogi politikái és más külpolitikái között, a belső és a külső politikái között, továbbá a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiban, e megközelítésnek pedig az emberi jogokra vonatkozó országstratégiai dokumentumok kidolgozásának és az olyan cselekvési tervek végrehajtásának kihívásával kell párosulnia, amelyeknek a demokratizálódásra is ki kell terjedniük, tükrözve az egyes országokra gyakorolt hatások tekintetében meglévő sajátosságokat, továbbá teljes mértékben hasznosítva az Unió ehhez rendelkezésre álló eszközeit;

| 2. | hangsúlyozza, hogy megfelelő intézkedéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a polgári jogok és az alapvető szabadságok a gazdasági válságok idején ne kerüljenek veszélybe, illetve ne szoruljanak háttérbe; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy megfelelő intézkedéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a polgári jogok és az alapvető szabadságok a gazdasági válságok idején ne kerüljenek veszélybe, illetve ne szoruljanak háttérbe;

| 3. | hangsúlyozza azt is, hogy az Unió politikáinak következetesnek és az Európai Unión belül példaértékűnek, valamint koherensnek is kell lenniük, és összhangban kell állniuk az alapvető értékekkel és elvekkel annak érdekében, hogy az EU globális szinten maximalizálni tudja hitelességét és az emberi jogok területén folytatott politikák hatékonyságát; ragaszkodik annak egyértelmű jelzéséhez, hogy a foglyok szállításáról és illegális fogva tartásáról szóló 2007-es Fava-jelentésben megfogalmazott ajánlásokat végrehajtják, és üdvözli azt a kezdeményezést, hogy a Parlament készítsen nyomon követési jelentést; sajnálatosnak tartja, hogy a fent említett jelentésben a Parlament által tett kifejezett felszólítás ellenére számos uniós tagállam elmulasztotta annak beható és nyílt kezelését, hogy közreműködött az emberi jogok megsértésének világszerte – az USA kiadatási és titkos fogvatartási programjával összefüggésben – előforduló eseteiben, valamint az azokat kísérő hazai jogsértésekben; véleménye szerint ez a helyzet súlyosan és komolyan gátolja, hogy az EU előmozdítsa az emberi jogokat a világban és megőrizze erkölcsi hitelét; felszólítja az uniós intézményeket, hogy a teljes körű és nyílt vizsgálatok lefolytatása érdekében továbbra is gyakoroljanak nyomást a tagállamokra; hangsúlyozza az elszámoltathatóság érdekében végzett munka folytatásának jelentőségét a terrorizmus elleni küzdelemmel összefüggő titkos fogva tartással kapcsolatban; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza azt is, hogy az Unió politikáinak következetesnek és az Európai Unión belül példaértékűnek, valamint koherensnek is kell lenniük, és összhangban kell állniuk az alapvető értékekkel és elvekkel annak érdekében, hogy az EU globális szinten maximalizálni tudja hitelességét és az emberi jogok területén folytatott politikák hatékonyságát; ragaszkodik annak egyértelmű jelzéséhez, hogy a foglyok szállításáról és illegális fogva tartásáról szóló 2007-es Fava-jelentésben megfogalmazott ajánlásokat végrehajtják, és üdvözli azt a kezdeményezést, hogy a Parlament készítsen nyomon követési jelentést; sajnálatosnak tartja, hogy a fent említett jelentésben a Parlament által tett kifejezett felszólítás ellenére számos uniós tagállam elmulasztotta annak beható és nyílt kezelését, hogy közreműködött az emberi jogok megsértésének világszerte – az USA kiadatási és titkos fogvatartási programjával összefüggésben – előforduló eseteiben, valamint az azokat kísérő hazai jogsértésekben; véleménye szerint ez a helyzet súlyosan és komolyan gátolja, hogy az EU előmozdítsa az emberi jogokat a világban és megőrizze erkölcsi hitelét; felszólítja az uniós intézményeket, hogy a teljes körű és nyílt vizsgálatok lefolytatása érdekében továbbra is gyakoroljanak nyomást a tagállamokra; hangsúlyozza az elszámoltathatóság érdekében végzett munka folytatásának jelentőségét a terrorizmus elleni küzdelemmel összefüggő titkos fogva tartással kapcsolatban;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a gazdasági és szociális jogok az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 1948-as elfogadása óta az emberi jogok szerves részét képezik; ezért úgy véli, hogy az EU-nak segítséget kell nyújtania e jogoknak azokban a legkevésbé fejlett és fejlődő országokban történő végrehajtásához, amelyekkel nemzetközi megállapodásokat, köztük kereskedelmi megállapodásokat köt; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a gazdasági és szociális jogok az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 1948-as elfogadása óta az emberi jogok szerves részét képezik; ezért úgy véli, hogy az EU-nak segítséget kell nyújtania e jogoknak azokban a legkevésbé fejlett és fejlődő országokban történő végrehajtásához, amelyekkel nemzetközi megállapodásokat, köztük kereskedelmi megállapodásokat köt;

| 5. | úgy véli, hogy a menedékjogi irányelvek átdolgozásának véget kell vetnie az emberi jogok megsértésével kapcsolatos folyamatos aggodalmaknak, valamint a kettős mérce tagállamok általi alkalmazásával kapcsolatos vélekedéseknek; kitart amellett, hogy a tagállamoknak megfelelőségi táblázatokat kell biztosítaniuk az irányelvek vonatkozó rendelkezéseiről ahhoz, hogy lehetővé tegyék azok végrehajtásának megfelelő ellenőrzését; hangsúlyozza, hogy a közös politika kialakításának nehéz folyamata lehetőséget ad a bevált gyakorlat alapul vételére; rámutat az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EMTH) által betöltendő szerepre; továbbra is úgy véli, hogy a tagállamoknak szerepet kell játszaniuk a menekültek letelepítésében, és ismételten követeli a menekültek letelepítésére vonatkozó valódi közös uniós program létrehozását; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a menedékjogi irányelvek átdolgozásának véget kell vetnie az emberi jogok megsértésével kapcsolatos folyamatos aggodalmaknak, valamint a kettős mérce tagállamok általi alkalmazásával kapcsolatos vélekedéseknek; kitart amellett, hogy a tagállamoknak megfelelőségi táblázatokat kell biztosítaniuk az irányelvek vonatkozó rendelkezéseiről ahhoz, hogy lehetővé tegyék azok végrehajtásának megfelelő ellenőrzését; hangsúlyozza, hogy a közös politika kialakításának nehéz folyamata lehetőséget ad a bevált gyakorlat alapul vételére; rámutat az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EMTH) által betöltendő szerepre; továbbra is úgy véli, hogy a tagállamoknak szerepet kell játszaniuk a menekültek letelepítésében, és ismételten követeli a menekültek letelepítésére vonatkozó valódi közös uniós program létrehozását;

| 6. | felszólítja az Egyesült Államokat, hogy tartsa be a Guantánamói-öbölben lévő fogolytábor bezárására vonatkozó ígéretét; sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák a Guantánamóból szabadon bocsátott azon nem európai foglyok letelepítésére irányuló erőfeszítéseket, akiket származási országukba azért nem lehet visszatelepíteni, mert életveszély, kínzás, vagy kegyetlen és embertelen bánásmód fenyegeti őket; |
| --- | --- |

6.

felszólítja az Egyesült Államokat, hogy tartsa be a Guantánamói-öbölben lévő fogolytábor bezárására vonatkozó ígéretét; sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák a Guantánamóból szabadon bocsátott azon nem európai foglyok letelepítésére irányuló erőfeszítéseket, akiket származási országukba azért nem lehet visszatelepíteni, mert életveszély, kínzás, vagy kegyetlen és embertelen bánásmód fenyegeti őket;

| 7. | felhívja az Uniót, a tagállamokat és a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyék meg a szükséges intézkedéseket azon migránsok tengeri mentésének biztosítása érdekében, akik az Unióba szeretnének bejutni, valamint biztosítsák a tagállamok és az illetékes hatóságok közötti koordinációt és együttműködést annak elkerülése érdekében, hogy nők, gyermekek és férfiak százai szenvedjenek hajótörést és vesszenek a tengerbe; |
| --- | --- |

7.

felhívja az Uniót, a tagállamokat és a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyék meg a szükséges intézkedéseket azon migránsok tengeri mentésének biztosítása érdekében, akik az Unióba szeretnének bejutni, valamint biztosítsák a tagállamok és az illetékes hatóságok közötti koordinációt és együttműködést annak elkerülése érdekében, hogy nők, gyermekek és férfiak százai szenvedjenek hajótörést és vesszenek a tengerbe;

| 8. | ösztönzi az Uniónak az emberi jogok európai egyezményéhez történő csatlakozásáról folytatott tárgyalásokat; |
| --- | --- |

8.

ösztönzi az Uniónak az emberi jogok európai egyezményéhez történő csatlakozásáról folytatott tárgyalásokat;

| 9. | üdvözli az emberi jogokkal kapcsolatos országstratégiai dokumentumok létrehozását, és hangsúlyozza, hogy ezeknek a demokratizálódásra is ki kell terjedniük; felhív e dokumentumok azonnali végrehajtására a helyi és nemzetközi civil társadalmi szervezetekkel folytatott, széles körű konzultációs folyamatokon és az egyes országok helyzetének és szükségleteinek elemzésén alapuló, valamint az Unió ehhez rendelkezésre álló eszközeit teljes körűen hasznosító, e stratégiákat kiegészítő cselekvési tervek révén; kitart amellett, hogy ezeket az országstratégiai dokumentumokat az összes politikában és releváns külső finanszírozási eszközben érvényesítendő referenciadokumentumokként kell felhasználni; ismételten felhív arra, hogy az országstratégiai dokumentumokat tegyék elérhetővé a Parlament számára; hangsúlyozza, hogy következetességre van szükség, valamint hogy el kell kerülni a kettős mércét; |
| --- | --- |

9.

üdvözli az emberi jogokkal kapcsolatos országstratégiai dokumentumok létrehozását, és hangsúlyozza, hogy ezeknek a demokratizálódásra is ki kell terjedniük; felhív e dokumentumok azonnali végrehajtására a helyi és nemzetközi civil társadalmi szervezetekkel folytatott, széles körű konzultációs folyamatokon és az egyes országok helyzetének és szükségleteinek elemzésén alapuló, valamint az Unió ehhez rendelkezésre álló eszközeit teljes körűen hasznosító, e stratégiákat kiegészítő cselekvési tervek révén; kitart amellett, hogy ezeket az országstratégiai dokumentumokat az összes politikában és releváns külső finanszírozási eszközben érvényesítendő referenciadokumentumokként kell felhasználni; ismételten felhív arra, hogy az országstratégiai dokumentumokat tegyék elérhetővé a Parlament számára; hangsúlyozza, hogy következetességre van szükség, valamint hogy el kell kerülni a kettős mércét;

| 10. | nyomatékosítja a civil társadalomnak a demokrácia és az emberi jogok védelmében és előmozdításában játszott döntő szerepét; kéri, hogy végezzék el az uniós delegációkon belüli, a civil szervezetekkel és az emberi jogi jogvédőkkel foglalkozó kapcsolattartók kinevezését; hangsúlyozza, hogy az Uniónak a civil társadalommal ápolt kapcsolatait valódi partnerségre kell építeni, ideértve az egyenlőségen alapuló, módszeres, időben történő és rendszeres párbeszédet, amelynek garantálnia kell a civil társadalmi szereplőknek a jó kormányzás folyamatában való aktív részvételét; hangsúlyozza továbbá, hogy az ennek keretében összegyűjtött információkat megfelelő célokra kell felhasználni, egyúttal pedig védeni is kell azokat az uniós politikákban, elsősorban az emberi jogi és demokráciazáradékok útján; hangsúlyozza, hogy javítani kell az emberi jogok védelmében világszerte érintett különböző szereplők közötti információcserét, hogy jobban megismerhessék a – különösen egyes konkrét esetek vonatkozásában végrehajtott – különböző tevékenységeket és fellépéseket, valamint a felmerült nehézségeket; e tekintetben hangsúlyozza, hogy létre kell hozni egy civil társadalmi ellenőrző mechanizmust annak biztosítása érdekében, hogy a civil társadalmat módszeresen bevonják a megállapodások és a programok végrehajtásába; ugyanakkor üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint a keleti partnerség civil társadalmi fóruma, és ösztönzi az uniós intézményeket, hogy valósítsák meg jobban az EP és a civil társadalom között megrendezett 2009-es brüsszeli, 2010-es berlini, valamint 2011-es poznańi fórumon kidolgozott ajánlásokban és nyilatkozatokban foglaltakat; |
| --- | --- |

10.

nyomatékosítja a civil társadalomnak a demokrácia és az emberi jogok védelmében és előmozdításában játszott döntő szerepét; kéri, hogy végezzék el az uniós delegációkon belüli, a civil szervezetekkel és az emberi jogi jogvédőkkel foglalkozó kapcsolattartók kinevezését; hangsúlyozza, hogy az Uniónak a civil társadalommal ápolt kapcsolatait valódi partnerségre kell építeni, ideértve az egyenlőségen alapuló, módszeres, időben történő és rendszeres párbeszédet, amelynek garantálnia kell a civil társadalmi szereplőknek a jó kormányzás folyamatában való aktív részvételét; hangsúlyozza továbbá, hogy az ennek keretében összegyűjtött információkat megfelelő célokra kell felhasználni, egyúttal pedig védeni is kell azokat az uniós politikákban, elsősorban az emberi jogi és demokráciazáradékok útján; hangsúlyozza, hogy javítani kell az emberi jogok védelmében világszerte érintett különböző szereplők közötti információcserét, hogy jobban megismerhessék a – különösen egyes konkrét esetek vonatkozásában végrehajtott – különböző tevékenységeket és fellépéseket, valamint a felmerült nehézségeket; e tekintetben hangsúlyozza, hogy létre kell hozni egy civil társadalmi ellenőrző mechanizmust annak biztosítása érdekében, hogy a civil társadalmat módszeresen bevonják a megállapodások és a programok végrehajtásába; ugyanakkor üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint a keleti partnerség civil társadalmi fóruma, és ösztönzi az uniós intézményeket, hogy valósítsák meg jobban az EP és a civil társadalom között megrendezett 2009-es brüsszeli, 2010-es berlini, valamint 2011-es poznańi fórumon kidolgozott ajánlásokban és nyilatkozatokban foglaltakat;

| 11. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EU néhány partnerországa politikai alapokra helyezett és koholt eljárásokat indít magánszemélyekkel szemben, ekként pedig megsérti az emberi jogokat és a jogállamiság alapvető normáit; rendkívüli mértékben aggasztja, hogy a nemzetközi felhívások ellenére ezekben a harmadik országokban nem tettek intézkedéseket a politikai indíttatású ügyekben elítélt személyek jogainak szavatolására és tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

11.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EU néhány partnerországa politikai alapokra helyezett és koholt eljárásokat indít magánszemélyekkel szemben, ekként pedig megsérti az emberi jogokat és a jogállamiság alapvető normáit; rendkívüli mértékben aggasztja, hogy a nemzetközi felhívások ellenére ezekben a harmadik országokban nem tettek intézkedéseket a politikai indíttatású ügyekben elítélt személyek jogainak szavatolására és tiszteletben tartására;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a polgárok közéletben való közvetlen részvételének a politikai pártokban való – nemzeti és európai szintű – részvételükön keresztül történő elősegítése alapvető véleménynyilvánítási és demokratikus jog; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a polgárok közéletben való közvetlen részvételének a politikai pártokban való – nemzeti és európai szintű – részvételükön keresztül történő elősegítése alapvető véleménynyilvánítási és demokratikus jog;

| 13. | sürgeti az Európai Uniót, hogy fokozza erőfeszítéseit, hatékonyabban érvényesítse az emberi jogokat és a demokráciát a fejlesztési együttműködés minden területén, és biztosítsa, hogy az EU fejlesztési programjai hozzájárulnak ahhoz, hogy a partnerországok betartsák a nemzetközi emberi jogi kötelezettségeiket; kéri továbbá, hogy az emberi jogok és a demokrácia – tekintettel a humanitárius vészhelyzetekből a fejlődés irányába való átmenetben betöltött kiemelkedő szerepükre – jelenjenek meg a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolására irányuló (LRRD) programokban; |
| --- | --- |

13.

sürgeti az Európai Uniót, hogy fokozza erőfeszítéseit, hatékonyabban érvényesítse az emberi jogokat és a demokráciát a fejlesztési együttműködés minden területén, és biztosítsa, hogy az EU fejlesztési programjai hozzájárulnak ahhoz, hogy a partnerországok betartsák a nemzetközi emberi jogi kötelezettségeiket; kéri továbbá, hogy az emberi jogok és a demokrácia – tekintettel a humanitárius vészhelyzetekből a fejlődés irányába való átmenetben betöltött kiemelkedő szerepükre – jelenjenek meg a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolására irányuló (LRRD) programokban;

| 14. | üdvözli, hogy a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című közlemény (COM(2011)0637) különös jelentőséget tulajdonít az emberi jogoknak, a demokráciának és a jogállamiságnak, és hangsúlyozza, hogy a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, a jó kormányzás, a béke és a biztonság a fejlődésnek, a szegénység csökkentésének és a millenniumi fejlesztési célok elérésének szinergiát alkotó és egymást kölcsönösen erősítő előfeltételei; ismételten megerősíti az emberi jogokra összpontosító fejlesztési politika jelentőségét, és felhívja az Uniót, hogy fejlesztési programjaiban határozzon meg konkrét, mérhető, megvalósítható és időhöz kötött célkitűzéseket az emberi jogok és a demokrácia tekintetében; felszólítja az Uniót, hogy fejlesztési támogatását az intézményépítésre és a kedvezményezett államok civil társadalmának fejlesztésére koncentrálja, mivel ezek alapvető szerepet töltenek be a jó kormányzásban, valamint az elszámoltathatóság és a fejlesztési folyamatért való felelősségvállalás biztosításában; felhív az emberi jogi és a feltételességi záradékok megerősítésére az EU által támogatott programokban; felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy keressen új lehetőségeket a partnerországokkal folytatott emberi jogi párbeszédek és a fejlesztési együttműködés közötti megfelelőbb kapcsolatok biztosítására; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című közlemény (COM(2011)0637) különös jelentőséget tulajdonít az emberi jogoknak, a demokráciának és a jogállamiságnak, és hangsúlyozza, hogy a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, a jó kormányzás, a béke és a biztonság a fejlődésnek, a szegénység csökkentésének és a millenniumi fejlesztési célok elérésének szinergiát alkotó és egymást kölcsönösen erősítő előfeltételei; ismételten megerősíti az emberi jogokra összpontosító fejlesztési politika jelentőségét, és felhívja az Uniót, hogy fejlesztési programjaiban határozzon meg konkrét, mérhető, megvalósítható és időhöz kötött célkitűzéseket az emberi jogok és a demokrácia tekintetében; felszólítja az Uniót, hogy fejlesztési támogatását az intézményépítésre és a kedvezményezett államok civil társadalmának fejlesztésére koncentrálja, mivel ezek alapvető szerepet töltenek be a jó kormányzásban, valamint az elszámoltathatóság és a fejlesztési folyamatért való felelősségvállalás biztosításában; felhív az emberi jogi és a feltételességi záradékok megerősítésére az EU által támogatott programokban; felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy keressen új lehetőségeket a partnerországokkal folytatott emberi jogi párbeszédek és a fejlesztési együttműködés közötti megfelelőbb kapcsolatok biztosítására;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a fejlesztési politika, a béketeremtés, a konfliktusmegelőzés és a nemzetközi biztonság területén tett fellépései kölcsönösen erősítsék egymást; ezzel összefüggésben hangsúlyozza az instabilitással küzdő országokra irányuló megfelelő stratégiák kidolgozásának szükségességét; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy a fejlesztési politika, a béketeremtés, a konfliktusmegelőzés és a nemzetközi biztonság területén tett fellépései kölcsönösen erősítsék egymást; ezzel összefüggésben hangsúlyozza az instabilitással küzdő országokra irányuló megfelelő stratégiák kidolgozásának szükségességét;

| 16. | hangsúlyozza a mélyszegénység és az emberi jogok hiánya közötti kölcsönös összefüggést, és rámutat arra, hogy alapelveket kell kidolgozni az emberi jogokkal kapcsolatos normák és kritériumok alkalmazására vonatkozóan a mélyszegénységgel szembeni küzdelem terén; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza a mélyszegénység és az emberi jogok hiánya közötti kölcsönös összefüggést, és rámutat arra, hogy alapelveket kell kidolgozni az emberi jogokkal kapcsolatos normák és kritériumok alkalmazására vonatkozóan a mélyszegénységgel szembeni küzdelem terén;

| 17. | ismételten hangsúlyozza, hogy a világ szegénységben élő népességének 70 %-a vidéki területen él és megélhetése, illetve jóléte közvetlenül függ a természeti erőforrásoktól, valamint hogy a városi szegények is ezektől az erőforrásoktól függenek; felszólítja az Európai Uniót, hogy alapvető jogként védelmezze a lakosoknak az országuk természeti és létfontosságú erőforrásaihoz való hozzáférését, valamint a földhöz és az élelemhez való hozzáférést; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nagyon sokan nem férnek hozzá egyes alapvető javakhoz, például a vízhez; felhívja a figyelmet az ENSZ társadalmi felelősségvállalásról szóló egyezményében meghatározott jogokra, köztük a megfelelő táplálkozáshoz való jogra, a szociális minimumnormákra, az oktatáshoz való jogra, az egészségügyi ellátáshoz való jogra, a méltányos és kedvező munkakörülményekhez való jogra, valamint a kulturális életben való részvételhez való jogra, amelyeket egyenértékűként kell kezelni; |
| --- | --- |

17.

ismételten hangsúlyozza, hogy a világ szegénységben élő népességének 70 %-a vidéki területen él és megélhetése, illetve jóléte közvetlenül függ a természeti erőforrásoktól, valamint hogy a városi szegények is ezektől az erőforrásoktól függenek; felszólítja az Európai Uniót, hogy alapvető jogként védelmezze a lakosoknak az országuk természeti és létfontosságú erőforrásaihoz való hozzáférését, valamint a földhöz és az élelemhez való hozzáférést; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nagyon sokan nem férnek hozzá egyes alapvető javakhoz, például a vízhez; felhívja a figyelmet az ENSZ társadalmi felelősségvállalásról szóló egyezményében meghatározott jogokra, köztük a megfelelő táplálkozáshoz való jogra, a szociális minimumnormákra, az oktatáshoz való jogra, az egészségügyi ellátáshoz való jogra, a méltányos és kedvező munkakörülményekhez való jogra, valamint a kulturális életben való részvételhez való jogra, amelyeket egyenértékűként kell kezelni;

Az Unió 2010-es éves jelentése

| 18. | hangsúlyozza az Unió emberi jogokról és demokráciáról szóló éves jelentésének fontosságát az Unió ezzel kapcsolatos politikájának elemzése és értékelése tekintetében; sajnálattal állapítja meg, hogy a főképviselő/a Bizottság alelnöke és/vagy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) – az emberi jogok világban tapasztalható helyzetéről szóló éves jelentések ismertetése óta első alkalommal – ebben az évben egyáltalán nem terjesztette a jelentést a plenáris ülés elé, és nyomatékosan buzdítja a főképviselőt/alelnököt, hogy a jövőben az ilyen jelentéseket időben mutassa be a Parlamentnek; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza az Unió emberi jogokról és demokráciáról szóló éves jelentésének fontosságát az Unió ezzel kapcsolatos politikájának elemzése és értékelése tekintetében; sajnálattal állapítja meg, hogy a főképviselő/a Bizottság alelnöke és/vagy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) – az emberi jogok világban tapasztalható helyzetéről szóló éves jelentések ismertetése óta első alkalommal – ebben az évben egyáltalán nem terjesztette a jelentést a plenáris ülés elé, és nyomatékosan buzdítja a főképviselőt/alelnököt, hogy a jövőben az ilyen jelentéseket időben mutassa be a Parlamentnek;

| 19. | sajnálatát fejezi ki az éves jelentés nagyrészt leíró jellegével és az egyszeri fellépésekre való túlzott összpontosítással kapcsolatban; ismételten kéri egy sokkal szisztematikusabb megközelítés alkalmazását, beleértve az egyes országokra vonatkozó mutatók és referenciaértékek alkalmazását, és hogy a teljesítmény megalapozott értékelésének elősegítése érdekében e célértékek viszonylatában elemezzék a teljesítményt az éves jelentésben; |
| --- | --- |

19.

sajnálatát fejezi ki az éves jelentés nagyrészt leíró jellegével és az egyszeri fellépésekre való túlzott összpontosítással kapcsolatban; ismételten kéri egy sokkal szisztematikusabb megközelítés alkalmazását, beleértve az egyes országokra vonatkozó mutatók és referenciaértékek alkalmazását, és hogy a teljesítmény megalapozott értékelésének elősegítése érdekében e célértékek viszonylatában elemezzék a teljesítményt az éves jelentésben;

| 20. | üdvözli, hogy az idei éves jelentésben egy egész szakasz foglalkozott a nők elleni erőszakkal és a gyermekek jogaival; ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet az olyan kegyetlenségekre, mint a kényszerabortuszok és a nemek kiválasztásán alapuló abortuszok, a kényszersterilizáció, valamint a női nemi szervek csonkítása; elismeri a halálbüntetés világszerte történő megszüntetése érdekében tett támogató erőfeszítéseknek és az igazságügyi reformoknak biztosított elsőbbséget; támogatja a főképviselő/alelnök által a nemzetközi fórumokon való uniós fellépésre helyezett gyakorlati hangsúlyt; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy az idei éves jelentésben egy egész szakasz foglalkozott a nők elleni erőszakkal és a gyermekek jogaival; ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet az olyan kegyetlenségekre, mint a kényszerabortuszok és a nemek kiválasztásán alapuló abortuszok, a kényszersterilizáció, valamint a női nemi szervek csonkítása; elismeri a halálbüntetés világszerte történő megszüntetése érdekében tett támogató erőfeszítéseknek és az igazságügyi reformoknak biztosított elsőbbséget; támogatja a főképviselő/alelnök által a nemzetközi fórumokon való uniós fellépésre helyezett gyakorlati hangsúlyt;

| 21. | megállapítja, hogy az éves jelentés nem tartalmaz külön szakaszt a fejlesztésre vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy – különösen a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének fényében, és tekintettel az emberi jogokkal kapcsolatos jelenlegi integrált stratégiára – az éves jelentésben külön tematikus szakaszban kellene foglalkozni az emberi jogokkal és a fejlesztéssel; |
| --- | --- |

21.

megállapítja, hogy az éves jelentés nem tartalmaz külön szakaszt a fejlesztésre vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy – különösen a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének fényében, és tekintettel az emberi jogokkal kapcsolatos jelenlegi integrált stratégiára – az éves jelentésben külön tematikus szakaszban kellene foglalkozni az emberi jogokkal és a fejlesztéssel;

| 22. | sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy a jövőbeni éves jelentések kidolgozása során aktívan, szisztematikusan és átláthatóan konzultáljon a Parlamenttel, időben és átfogóan konzultáljon az emberi jogokkal foglalkozó nem kormányzati szervezetekkel, nyilvános felhívást intézve minden érdekelt szervezethez a folyamatban való közreműködésük érdekében, és fokozottan felhasználva a szociális hálózatokat és a médiát a lehető legtöbb szervezettel való konzultáció érdekében; felszólítja továbbá a főképviselőt/alelnököt, hogy szisztematikusan konzultáljon a Parlamenttel, és számoljon be arról, hogy miként vette figyelembe a Parlament állásfoglalásait; kéri a főképviselőt/alelnököt, hogy a Parlament kérésére mindenkor rendszeresen tájékoztasson a jövőbeni éves jelentések elkészítésének állapotáról; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy a jövőbeni éves jelentések kidolgozása során aktívan, szisztematikusan és átláthatóan konzultáljon a Parlamenttel, időben és átfogóan konzultáljon az emberi jogokkal foglalkozó nem kormányzati szervezetekkel, nyilvános felhívást intézve minden érdekelt szervezethez a folyamatban való közreműködésük érdekében, és fokozottan felhasználva a szociális hálózatokat és a médiát a lehető legtöbb szervezettel való konzultáció érdekében; felszólítja továbbá a főképviselőt/alelnököt, hogy szisztematikusan konzultáljon a Parlamenttel, és számoljon be arról, hogy miként vette figyelembe a Parlament állásfoglalásait; kéri a főképviselőt/alelnököt, hogy a Parlament kérésére mindenkor rendszeresen tájékoztasson a jövőbeni éves jelentések elkészítésének állapotáról;

Érvényesítés

| 23. | tudomásul veszi az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselője intézményének létrehozására vonatkozó, régóta hangoztatott parlamenti felhívás nyomán a főképviselő/alelnök által a Parlamenthez intézett, 2011. december 13-i nyilatkozatot; kéri, hogy egy ilyen pozíció létrehozása esetén az EU különleges képviselője olyan ágazatokon átnyúló készségekkel rendelkezzen, amellyel előmozdíthatja az emberi jogok valamennyi uniós politikába való beépítését célzó koherens politika végrehajtását; azonban óva int minden olyan kísérlettől, amelynek célja, hogy az emberi jogi politikát egy ilyen különleges képviselő létrehozásán keresztül elkülönítsék az átfogó külpolitikai stratégiáktól; |
| --- | --- |

23.

tudomásul veszi az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselője intézményének létrehozására vonatkozó, régóta hangoztatott parlamenti felhívás nyomán a főképviselő/alelnök által a Parlamenthez intézett, 2011. december 13-i nyilatkozatot; kéri, hogy egy ilyen pozíció létrehozása esetén az EU különleges képviselője olyan ágazatokon átnyúló készségekkel rendelkezzen, amellyel előmozdíthatja az emberi jogok valamennyi uniós politikába való beépítését célzó koherens politika végrehajtását; azonban óva int minden olyan kísérlettől, amelynek célja, hogy az emberi jogi politikát egy ilyen különleges képviselő létrehozásán keresztül elkülönítsék az átfogó külpolitikai stratégiáktól;

| 24. | létfontosságúnak tartja, hogy a – különösen a kereskedelemre, energiára, visszafogadásra, biztonságra és műszaki együttműködésre vonatkozó – nemzetközi megállapodások ne mondjanak ellent az EUSZ 21. cikkében rögzített uniós alapelveknek; javasolja, hogy még az ilyen megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdése előtt és a tárgyalási szakaszban is végezzék el az emberi jogokkal kapcsolatos, referenciaértékeken alapuló hatásvizsgálatokat, és ezeket a végrehajtásért felelős uniós intézmények és szolgálatok felméréseit és a civil társadalom intézményesített ellenőrző mechanizmusainak részét képező helyi és nemzetközi civil társadalmi szervezetek értékeléseit magukban foglaló, az elért haladásról szóló rendszeres jelentések kövessék; kitart amellett, hogy e tekintetben maradéktalanul alkalmazni kell az EUSZ 218. cikkét, amelynek értelmében a Bizottság köteles a harmadik országokkal megkötendő nemzetközi megállapodásokra vonatkozóan folytatott tárgyalások valamennyi szakaszáról tájékoztatni a Parlamentet és a Tanácsot; e tekintetben rendkívüli fontosnak tartja, hogy az uniós intézmények magas színvonalú és független szakértelemmel rendelkezzenek az emberi jogok és a demokrácia egyes országokban fennálló helyzetét illetően; |
| --- | --- |

24.

létfontosságúnak tartja, hogy a – különösen a kereskedelemre, energiára, visszafogadásra, biztonságra és műszaki együttműködésre vonatkozó – nemzetközi megállapodások ne mondjanak ellent az EUSZ 21. cikkében rögzített uniós alapelveknek; javasolja, hogy még az ilyen megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdése előtt és a tárgyalási szakaszban is végezzék el az emberi jogokkal kapcsolatos, referenciaértékeken alapuló hatásvizsgálatokat, és ezeket a végrehajtásért felelős uniós intézmények és szolgálatok felméréseit és a civil társadalom intézményesített ellenőrző mechanizmusainak részét képező helyi és nemzetközi civil társadalmi szervezetek értékeléseit magukban foglaló, az elért haladásról szóló rendszeres jelentések kövessék; kitart amellett, hogy e tekintetben maradéktalanul alkalmazni kell az EUSZ 218. cikkét, amelynek értelmében a Bizottság köteles a harmadik országokkal megkötendő nemzetközi megállapodásokra vonatkozóan folytatott tárgyalások valamennyi szakaszáról tájékoztatni a Parlamentet és a Tanácsot; e tekintetben rendkívüli fontosnak tartja, hogy az uniós intézmények magas színvonalú és független szakértelemmel rendelkezzenek az emberi jogok és a demokrácia egyes országokban fennálló helyzetét illetően;

| 25. | javasolja, hogy az emberi jogok érvényesítésére vonatkozó általános elképzeléseken túllépve dolgozzanak ki néhány gyakorlati intézkedést, amelyeknek az összes, külső feladatot ellátó uniós tisztviselőre, valamint a tagállamoknak az EU ügynökségei, köztük a FRONTEX operatív tevékenységeiben részt vevő személyzetére, illetve az Uniónak dolgozó és az Unió által finanszírozott szakértőkre is kötelezőnek kell lennie, akiknek meg kell felelniük a nemzetközi normáknak és szabványoknak; hangsúlyozza, hogy az emberi jogi képzést kötelezővé kell tenni az Európai Külügyi Szolgálatnál és a Bizottság érintett egységeinél; javasolja, hogy az alkalmazottak éves értékelésének részeként a jogérvényesítéshez kapcsolódó feladatokat építsék be a tisztviselők munkaköri leírásaiba; |
| --- | --- |

25.

javasolja, hogy az emberi jogok érvényesítésére vonatkozó általános elképzeléseken túllépve dolgozzanak ki néhány gyakorlati intézkedést, amelyeknek az összes, külső feladatot ellátó uniós tisztviselőre, valamint a tagállamoknak az EU ügynökségei, köztük a FRONTEX operatív tevékenységeiben részt vevő személyzetére, illetve az Uniónak dolgozó és az Unió által finanszírozott szakértőkre is kötelezőnek kell lennie, akiknek meg kell felelniük a nemzetközi normáknak és szabványoknak; hangsúlyozza, hogy az emberi jogi képzést kötelezővé kell tenni az Európai Külügyi Szolgálatnál és a Bizottság érintett egységeinél; javasolja, hogy az alkalmazottak éves értékelésének részeként a jogérvényesítéshez kapcsolódó feladatokat építsék be a tisztviselők munkaköri leírásaiba;

| 26. | ajánlja továbbá, hogy amennyiben valamely olyan partnerország, amellyel nemzetközi megállapodás – például partnerségi és együttműködési megállapodás – jött létre, súlyosan megsérti az emberi jogokat, az EU tegyen határozottabb lépéseket a megállapodásban szereplő emberi jogi záradékokban előírt megfelelő szankciók végrehajtására, köztük a megállapodás esetleges ideiglenes felfüggesztésére; |
| --- | --- |

26.

ajánlja továbbá, hogy amennyiben valamely olyan partnerország, amellyel nemzetközi megállapodás – például partnerségi és együttműködési megállapodás – jött létre, súlyosan megsérti az emberi jogokat, az EU tegyen határozottabb lépéseket a megállapodásban szereplő emberi jogi záradékokban előírt megfelelő szankciók végrehajtására, köztük a megállapodás esetleges ideiglenes felfüggesztésére;

| 27. | kiemeli annak fontosságát, hogy az Európai Parlamenttel együttműködésben megfelelő nyomon követési programokat kell kidolgozni az uniós választási megfigyelő missziók jelentéseire vonatkozóan, biztosítva azt, hogy ezek a nyomon követési programok az esetleges fejlesztési programokhoz is kapcsolódjanak; |
| --- | --- |

27.

kiemeli annak fontosságát, hogy az Európai Parlamenttel együttműködésben megfelelő nyomon követési programokat kell kidolgozni az uniós választási megfigyelő missziók jelentéseire vonatkozóan, biztosítva azt, hogy ezek a nyomon követési programok az esetleges fejlesztési programokhoz is kapcsolódjanak;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi igazságszolgáltatás érvényesítésének ki kell terjednie a büntetlenség elleni küzdelem és a komplementaritás elvének szisztematikus figyelembevételére a kereskedelem, a fejlesztés és a jogállami segítségnyújtás tágabb összefüggéseiben; hangsúlyozza, hogy az áldozatok rehabilitálását és a társadalomba, illetve az érintett közösségekbe való visszailleszkedését kell a középpontba helyezni, különös figyelmet fordítva a kiszolgáltatott csoportokra, köztük a nőkre, gyermekekre, fiatalokra, és a fogyatékkal élőkre; kiemeli, hogy alkotmányos struktúrák – köztük hatékony jogrendszer, a hatalmi ágak szétválasztása, valamint elismert és független igazságszolgáltatás – létrehozására van szükség ahhoz, hogy bármelyik országban is megerősödjön az emberi jogok előmozdítása; javasolja, hogy az általános preferenciarendszer pluszba (GSP+) felvett harmadik országok által megerősítendő, a jó kormányzásról és a jogállamiságról szóló nemzetközi szerződések csomagját egészítsék ki a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumával; javasolja a harmadik országokkal kötött uniós megállapodások emberi jogokra és demokráciára vonatkozó záradékainak következetes kiegészítését a Nemzetközi Büntetőbíróságra vonatkozó záradékokkal, figyelembe véve azt, hogy ezeket a záradékokat a megállapodások létfontosságú elemeinek kell tekinteni, különös tekintettel a stratégiai partnerségekre és az európai szomszédságpolitika által érintett országokra; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a nemzetközi igazságszolgáltatás érvényesítésének ki kell terjednie a büntetlenség elleni küzdelem és a komplementaritás elvének szisztematikus figyelembevételére a kereskedelem, a fejlesztés és a jogállami segítségnyújtás tágabb összefüggéseiben; hangsúlyozza, hogy az áldozatok rehabilitálását és a társadalomba, illetve az érintett közösségekbe való visszailleszkedését kell a középpontba helyezni, különös figyelmet fordítva a kiszolgáltatott csoportokra, köztük a nőkre, gyermekekre, fiatalokra, és a fogyatékkal élőkre; kiemeli, hogy alkotmányos struktúrák – köztük hatékony jogrendszer, a hatalmi ágak szétválasztása, valamint elismert és független igazságszolgáltatás – létrehozására van szükség ahhoz, hogy bármelyik országban is megerősödjön az emberi jogok előmozdítása; javasolja, hogy az általános preferenciarendszer pluszba (GSP+) felvett harmadik országok által megerősítendő, a jó kormányzásról és a jogállamiságról szóló nemzetközi szerződések csomagját egészítsék ki a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumával; javasolja a harmadik országokkal kötött uniós megállapodások emberi jogokra és demokráciára vonatkozó záradékainak következetes kiegészítését a Nemzetközi Büntetőbíróságra vonatkozó záradékokkal, figyelembe véve azt, hogy ezeket a záradékokat a megállapodások létfontosságú elemeinek kell tekinteni, különös tekintettel a stratégiai partnerségekre és az európai szomszédságpolitika által érintett országokra;

Az EU fellépése az Egyesült Nemzetek Szervezete összefüggésében

| 29. | üdvözli az ENSZ Közgyűlése „Az Európai Unió részvétele az ENSZ munkájában” című, 65/276. számú határozatának elfogadását, amely az Unió által a szervezetben betöltött szerep növelésére irányuló jelentősebb erőfeszítések visszafogott kezdetének tekinthető; hangsúlyozza, hogy az egyetlen hangon való megszólalás nem mehet az emberi jogokkal kapcsolatos aggodalmak rovására, éppen ellenkezőleg úgy véli, hogy az Uniónak határozottan ragaszkodnia kell jogai érvényesítéséhez és ki kell használnia státuszát ahhoz, hogy nagyra törő stratégiát folytasson az emberi jogokkal és a demokrácia előmozdításával kapcsolatban; |
| --- | --- |

29.

üdvözli az ENSZ Közgyűlése „Az Európai Unió részvétele az ENSZ munkájában” című, 65/276. számú határozatának elfogadását, amely az Unió által a szervezetben betöltött szerep növelésére irányuló jelentősebb erőfeszítések visszafogott kezdetének tekinthető; hangsúlyozza, hogy az egyetlen hangon való megszólalás nem mehet az emberi jogokkal kapcsolatos aggodalmak rovására, éppen ellenkezőleg úgy véli, hogy az Uniónak határozottan ragaszkodnia kell jogai érvényesítéséhez és ki kell használnia státuszát ahhoz, hogy nagyra törő stratégiát folytasson az emberi jogokkal és a demokrácia előmozdításával kapcsolatban;

| 30. | megismétli a Tanácshoz intézett arra irányuló felhívását, hogy hatalmazza fel a főképviselőt/alelnököt a tagállamok nagykövetei és az uniós nagykövetek – különösen a multilaterális szinten, például Genfben és New Yorkban dolgozó nagykövetek – közötti rendszeres konzultációkra vonatkozó iránymutatások kidolgozására annak érdekében, hogy az EU sikerrel hajtsa végre az ENSZ cselekvési programját, és felléphessen az emberi jogok előmozdításáért és védelméért; |
| --- | --- |

30.

megismétli a Tanácshoz intézett arra irányuló felhívását, hogy hatalmazza fel a főképviselőt/alelnököt a tagállamok nagykövetei és az uniós nagykövetek – különösen a multilaterális szinten, például Genfben és New Yorkban dolgozó nagykövetek – közötti rendszeres konzultációkra vonatkozó iránymutatások kidolgozására annak érdekében, hogy az EU sikerrel hajtsa végre az ENSZ cselekvési programját, és felléphessen az emberi jogok előmozdításáért és védelméért;

| 31. | üdvözli az Uniónak az Emberi Jogi Tanács reformjában betöltött konstruktív szerepét, különösen az Emberi Jogi Főbiztos Hivatala függetlenségének teljes körű támogatását, valamint a különleges eljárások, az országspecifikus megbízatások, valamint az összes emberi jog oszthatatlansága szerepének védelmét; javasolja, hogy az Unió és tagállamai fejezzék ki egyértelműen, hogy ellenzik az egyes regionális csoportok által az Emberi Jogi Tanács választásain követett „tiszta lappal indulás” elvét; üdvözli az egyetemes időszakos felülvizsgálat első teljes ciklusát és javasolja, hogy az EU tagállamai jó példával járjanak elől az első körben beérkezett információkra építve a nemzeti szintű konzultációkat követően; támogatja az egyetemes időszakos felülvizsgálat nyomon követésének beillesztését az EU által harmadik országokkal az emberi jogokról folytatott párbeszédek napirendjébe és az országstratégiai dokumentumokba; |
| --- | --- |

31.

üdvözli az Uniónak az Emberi Jogi Tanács reformjában betöltött konstruktív szerepét, különösen az Emberi Jogi Főbiztos Hivatala függetlenségének teljes körű támogatását, valamint a különleges eljárások, az országspecifikus megbízatások, valamint az összes emberi jog oszthatatlansága szerepének védelmét; javasolja, hogy az Unió és tagállamai fejezzék ki egyértelműen, hogy ellenzik az egyes regionális csoportok által az Emberi Jogi Tanács választásain követett „tiszta lappal indulás” elvét; üdvözli az egyetemes időszakos felülvizsgálat első teljes ciklusát és javasolja, hogy az EU tagállamai jó példával járjanak elől az első körben beérkezett információkra építve a nemzeti szintű konzultációkat követően; támogatja az egyetemes időszakos felülvizsgálat nyomon követésének beillesztését az EU által harmadik országokkal az emberi jogokról folytatott párbeszédek napirendjébe és az országstratégiai dokumentumokba;

| 32. | hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy az Emberi Jogi Tanácsban több javaslata esetében szülessen konszenzus, az Unió elérési kapacitásait sürgősen javítani kell többek között a főképviselő/alelnök abban való segítésével, hogy a harmadik országok fővárosait megnyerjék az Unió álláspontjainak támogatásához; üdvözli a Tanács emberi jogi munkacsoportja által az Emberi Jogi Tanács üléseinek előkészítésével kapcsolatban alkalmazott stratégiaibb jellegű, középtávú megközelítést; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy az Emberi Jogi Tanácsban több javaslata esetében szülessen konszenzus, az Unió elérési kapacitásait sürgősen javítani kell többek között a főképviselő/alelnök abban való segítésével, hogy a harmadik országok fővárosait megnyerjék az Unió álláspontjainak támogatásához; üdvözli a Tanács emberi jogi munkacsoportja által az Emberi Jogi Tanács üléseinek előkészítésével kapcsolatban alkalmazott stratégiaibb jellegű, középtávú megközelítést;

A Nemzetközi Büntetőbírósággal és a büntetlenség elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós politika

| 33. | üdvözli az EU Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos politikájának 2011. július 12-i aktualizálását; megállapítja, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma „végső eszközt” jelentő mechanizmust hoz létre az emberiesség elleni bűncselekményekért, a népirtásért, háborús bűncselekményekért, valamint az agresszió bűntettéért felelős személyek igazságszolgáltatás elé állítása érdekében, amint azt a Római Statútumban szereplő komplementaritás elve előírja; elismeri a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy létrehozza a „komplementaritás uniós eszköztárát”, amelynek célja a nemzeti kapacitások fejlesztésének támogatása és az állítólagos nemzetközi bűncselekményekkel kapcsolatban folytatott vizsgálatokra és eljárásokra irányuló politikai akarat megteremtése, továbbá hangsúlyozza a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel és a civil társadalmi szervezetekkel az eszköztár véglegesítése érdekében folytatott, mélyreható konzultációk jelentőségét; üdvözli a tagállamok civil társadalma által a komplementaritás olyan országokban való támogatására tett erőfeszítéseket, ahol a nemzetközi jog szerinti bűncselekményekre és az emberi jogok tömeges megsértésére került sor, és ösztönzi az ilyen erőfeszítések folytatását; szorgalmazza, hogy az Unió és tagállamai fogadjanak el egy sor belső iránymutatást a Nemzetközi Büntetőbíróság által körözött személyekkel való kapcsolattartás magatartási kódexéről; felhívja a tagállamokat (különösen a Ciprusi Köztársaságot, a Cseh Köztársaságot, Magyarországot, Olaszországot, Luxemburgot és Portugáliát), hogy fogadjanak el nemzeti jogszabályokat a bírósággal folytatott együttműködésre vonatkozóan, és az együttműködés elősegítése – különösen az elfogatóparancsok és a bíróság más kérései végrehajtásának biztosítása – érdekében kössenek keretmegállapodásokat a Nemzetközi Büntetőbírósággal; |
| --- | --- |

33.

üdvözli az EU Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos politikájának 2011. július 12-i aktualizálását; megállapítja, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma „végső eszközt” jelentő mechanizmust hoz létre az emberiesség elleni bűncselekményekért, a népirtásért, háborús bűncselekményekért, valamint az agresszió bűntettéért felelős személyek igazságszolgáltatás elé állítása érdekében, amint azt a Római Statútumban szereplő komplementaritás elve előírja; elismeri a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy létrehozza a „komplementaritás uniós eszköztárát”, amelynek célja a nemzeti kapacitások fejlesztésének támogatása és az állítólagos nemzetközi bűncselekményekkel kapcsolatban folytatott vizsgálatokra és eljárásokra irányuló politikai akarat megteremtése, továbbá hangsúlyozza a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel és a civil társadalmi szervezetekkel az eszköztár véglegesítése érdekében folytatott, mélyreható konzultációk jelentőségét; üdvözli a tagállamok civil társadalma által a komplementaritás olyan országokban való támogatására tett erőfeszítéseket, ahol a nemzetközi jog szerinti bűncselekményekre és az emberi jogok tömeges megsértésére került sor, és ösztönzi az ilyen erőfeszítések folytatását; szorgalmazza, hogy az Unió és tagállamai fogadjanak el egy sor belső iránymutatást a Nemzetközi Büntetőbíróság által körözött személyekkel való kapcsolattartás magatartási kódexéről; felhívja a tagállamokat (különösen a Ciprusi Köztársaságot, a Cseh Köztársaságot, Magyarországot, Olaszországot, Luxemburgot és Portugáliát), hogy fogadjanak el nemzeti jogszabályokat a bírósággal folytatott együttműködésre vonatkozóan, és az együttműködés elősegítése – különösen az elfogatóparancsok és a bíróság más kérései végrehajtásának biztosítása – érdekében kössenek keretmegállapodásokat a Nemzetközi Büntetőbírósággal;

| 34. | üdvözli a Római Statútumnak a kampalai felülvizsgálati konferencián az agresszióval és bizonyos háborús bűncselekményekkel kapcsolatban elfogadott módosításait, és felhívja az összes tagállamot, hogy haladéktalanul ratifikálják ezeket a lényeges módosításokat, és hazai büntetőrendszerük részeként hajtsák végre azokat; ezzel összefüggésben felszólítja a Tanácsot és az Európai a Bizottságot, hogy a Római Statútum egyetemességének biztosítása és erősítése érdekében nemzetközi tekintélyüket latba vetve szálljanak síkra a nemzetközi jogot sértő agresszió fogalmának nemzetközi megállapodáson alapuló meghatározása mellett; üdvözli az Unió vállalásait, különösen a büntetlenség elleni küzdelemre vonatkozóan, amely a megállapodások megkötésekor az Unió partnereivel közösen vallott alapértéknek tekinthető, és felhív a vállalások következetes megvalósítására; |
| --- | --- |

34.

üdvözli a Római Statútumnak a kampalai felülvizsgálati konferencián az agresszióval és bizonyos háborús bűncselekményekkel kapcsolatban elfogadott módosításait, és felhívja az összes tagállamot, hogy haladéktalanul ratifikálják ezeket a lényeges módosításokat, és hazai büntetőrendszerük részeként hajtsák végre azokat; ezzel összefüggésben felszólítja a Tanácsot és az Európai a Bizottságot, hogy a Római Statútum egyetemességének biztosítása és erősítése érdekében nemzetközi tekintélyüket latba vetve szálljanak síkra a nemzetközi jogot sértő agresszió fogalmának nemzetközi megállapodáson alapuló meghatározása mellett; üdvözli az Unió vállalásait, különösen a büntetlenség elleni küzdelemre vonatkozóan, amely a megállapodások megkötésekor az Unió partnereivel közösen vallott alapértéknek tekinthető, és felhív a vállalások következetes megvalósítására;

| 35. | javasolja, hogy az EU szisztematikusan építsen be a Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos záradékokat a harmadik országokkal kötött megállapodásokba, és a Cotonoui Megállapodás keretében mozdítsa elő a Nemzetközi Büntetőbíróság iránti tiszteletet, a vele való együttműködést és annak támogatását, valamint az Unió és a regionális szervezetek – köztük az Afrikai Unió, az Arab Liga, az Amerikai Államok Szervezete, valamint az EBESZ – és a harmadik országok közötti párbeszédet; |
| --- | --- |

35.

javasolja, hogy az EU szisztematikusan építsen be a Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos záradékokat a harmadik országokkal kötött megállapodásokba, és a Cotonoui Megállapodás keretében mozdítsa elő a Nemzetközi Büntetőbíróság iránti tiszteletet, a vele való együttműködést és annak támogatását, valamint az Unió és a regionális szervezetek – köztük az Afrikai Unió, az Arab Liga, az Amerikai Államok Szervezete, valamint az EBESZ – és a harmadik országok közötti párbeszédet;

| 36. | üdvözli az Unió és a tagállamok által a Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott pénzügyi és logisztikai támogatást, és javasolja annak fenntartását; mélységes aggodalmát fejezi ki a Részes Államok Közgyűlése 2011. decemberi ülésén folytatott költségvetési viták kimenetelével kapcsolatban, amely azzal fenyeget, hogy a bíróság elegendő finanszírozás nélkül marad, ami aláássa az igazságszolgáltatásra és az új helyzetekre való reagálásra vonatkozó képességét; felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy tanúsítsanak megfelelő támogatást a bíróság működése iránt, beleértve azt is, hogy vállaljanak tevékeny szerepet a vád alá helyezett személyek átadásában; |
| --- | --- |

36.

üdvözli az Unió és a tagállamok által a Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott pénzügyi és logisztikai támogatást, és javasolja annak fenntartását; mélységes aggodalmát fejezi ki a Részes Államok Közgyűlése 2011. decemberi ülésén folytatott költségvetési viták kimenetelével kapcsolatban, amely azzal fenyeget, hogy a bíróság elegendő finanszírozás nélkül marad, ami aláássa az igazságszolgáltatásra és az új helyzetekre való reagálásra vonatkozó képességét; felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy tanúsítsanak megfelelő támogatást a bíróság működése iránt, beleértve azt is, hogy vállaljanak tevékeny szerepet a vád alá helyezett személyek átadásában;

A demokratizálódás támogatását szolgáló uniós politikák

| 37. | kitart amellett, hogy a fejlesztéssel, a demokráciával, az emberi jogokkal, a jó kormányzással és a biztonsággal kapcsolatos célok összefüggnek egymással; megismétli azon meggyőződését, hogy az Unió minden külső fellépésének ötvöznie kell egyrészről a politikai dimenziót, amely támogatja a pluralizmust, demokráciát, illetve az emberi jogok, az alapvető szabadságok és a jogállamiság tiszteletben tartását, valamint másrészről a fenntartható fejlődésen alapuló fejlesztési dimenziót, amely a társadalmi-gazdasági haladást – és azon belül a szegénység felszámolását, az egyenlőtlenség elleni küzdelmet és az élelmiszer iránti alapvető szükségleteket – helyezi középpontba; ezzel összefüggésben hozzáteszi, hogy az uniós fejlesztési segélyprogramoknak olyan konkrét és alapvető reformokat kell tartalmazniuk, amelyek biztosítják az emberi jogok, az átláthatóság, a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartását és a korrupció elleni küzdelmet a kedvezményezett országokban; megállapítja továbbá, hogy szigorúbb feltételrendszert kell alkalmazni, a támogatásokat pedig fel kell függeszteni az olyan kedvezményezett országokban, amelyek nyilvánvalóan figyelmen kívül hagyják az alapvető emberi jogokat és szabadságokat, és amelyek nem léptetnek hatályba a nemzetközi kötelezettségeknek megfelelő jogszabályokat; |
| --- | --- |

37.

kitart amellett, hogy a fejlesztéssel, a demokráciával, az emberi jogokkal, a jó kormányzással és a biztonsággal kapcsolatos célok összefüggnek egymással; megismétli azon meggyőződését, hogy az Unió minden külső fellépésének ötvöznie kell egyrészről a politikai dimenziót, amely támogatja a pluralizmust, demokráciát, illetve az emberi jogok, az alapvető szabadságok és a jogállamiság tiszteletben tartását, valamint másrészről a fenntartható fejlődésen alapuló fejlesztési dimenziót, amely a társadalmi-gazdasági haladást – és azon belül a szegénység felszámolását, az egyenlőtlenség elleni küzdelmet és az élelmiszer iránti alapvető szükségleteket – helyezi középpontba; ezzel összefüggésben hozzáteszi, hogy az uniós fejlesztési segélyprogramoknak olyan konkrét és alapvető reformokat kell tartalmazniuk, amelyek biztosítják az emberi jogok, az átláthatóság, a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartását és a korrupció elleni küzdelmet a kedvezményezett országokban; megállapítja továbbá, hogy szigorúbb feltételrendszert kell alkalmazni, a támogatásokat pedig fel kell függeszteni az olyan kedvezményezett országokban, amelyek nyilvánvalóan figyelmen kívül hagyják az alapvető emberi jogokat és szabadságokat, és amelyek nem léptetnek hatályba a nemzetközi kötelezettségeknek megfelelő jogszabályokat;

| 38. | úgy véli, hogy a harmadik országokkal meglévő uniós kapcsolatokat a teljesítményorientált, „többet többért” megközelítésnek kell vezérelnie, valamint hogy az Uniónak csak akkor szabadna magasabb státuszt biztosítania a partnerországoknak, ha teljesítik az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos világos követelményeket, és hogy az Uniónak nem szabad visszariadnia e státusz befagyasztásától, amennyiben ezek a követelmények már nem teljesülnek; véleménye szerint ezt komolyan fontolóra kell venni az új, továbbfejlesztett partnerségi megállapodásra vonatkozóan Oroszországgal folytatott további tárgyalások során; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy a harmadik országokkal meglévő uniós kapcsolatokat a teljesítményorientált, „többet többért” megközelítésnek kell vezérelnie, valamint hogy az Uniónak csak akkor szabadna magasabb státuszt biztosítania a partnerországoknak, ha teljesítik az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos világos követelményeket, és hogy az Uniónak nem szabad visszariadnia e státusz befagyasztásától, amennyiben ezek a követelmények már nem teljesülnek; véleménye szerint ezt komolyan fontolóra kell venni az új, továbbfejlesztett partnerségi megállapodásra vonatkozóan Oroszországgal folytatott további tárgyalások során;

| 39. | felszólít a szabad és tisztességes választások keretében újonnan megválasztott parlamentek szisztematikus támogatására, főként az átalakulóban lévő vagy az EU választási megfigyelő misszióit fogadó országokban; úgy véli, hogy az ilyen támogatást a demokrácia és az emberi jogok európai eszközéből és a földrajzilag meghatározott eszközökből kell finanszírozni; |
| --- | --- |

39.

felszólít a szabad és tisztességes választások keretében újonnan megválasztott parlamentek szisztematikus támogatására, főként az átalakulóban lévő vagy az EU választási megfigyelő misszióit fogadó országokban; úgy véli, hogy az ilyen támogatást a demokrácia és az emberi jogok európai eszközéből és a földrajzilag meghatározott eszközökből kell finanszírozni;

| 40. | üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozására irányuló terveket, amelyeket a főképviselő/alelnök és a Bizottság közös közleménye, valamint a 3101. és 3130. ülésen elfogadott tanácsi következtetések rögzítenek, és amelyek elvezettek a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozásáról szóló, a COREPER által 2011. december 15-én elfogadott nyilatkozathoz, valamint üdvözli az EKSZ égisze alatt a tagállamokkal és az uniós intézményekkel együttműködésben létrehozott, a Demokráciáért Európai Alapítvány szervezettel foglalkozó munkacsoport által tett erőfeszítéseket; aláhúzza az alapítványnak a Parlament felügyelete alatt betöltött azon potenciális szerepét, hogy rugalmas és szakirányú eszközként támogassa a nem demokratikus országokban és az átalakulóban lévő országokban a demokratikus változásra törekvőket; sürgeti a Tanácsot annak biztosítására, hogy egyéb fellépései mellett minden ilyen eszköz kiegészítse a meglévő eszközök – különösen a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze – tevékenységét, szükségtelen adminisztratív struktúrák létrehozása nélkül; hangsúlyozza, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány költségvetéséhez való uniós hozzájárulásnak valóban többletforrásokat kell jelentenie, és azt teljes mértékben a pénzügyi szabályoknak megfelelően, a költségvetési hatóság ellenőrzési és felügyeleti jogának tiszteletben tartása mellett kell nyújtani; |
| --- | --- |

40.

üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozására irányuló terveket, amelyeket a főképviselő/alelnök és a Bizottság közös közleménye, valamint a 3101. és 3130. ülésen elfogadott tanácsi következtetések rögzítenek, és amelyek elvezettek a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozásáról szóló, a COREPER által 2011. december 15-én elfogadott nyilatkozathoz, valamint üdvözli az EKSZ égisze alatt a tagállamokkal és az uniós intézményekkel együttműködésben létrehozott, a Demokráciáért Európai Alapítvány szervezettel foglalkozó munkacsoport által tett erőfeszítéseket; aláhúzza az alapítványnak a Parlament felügyelete alatt betöltött azon potenciális szerepét, hogy rugalmas és szakirányú eszközként támogassa a nem demokratikus országokban és az átalakulóban lévő országokban a demokratikus változásra törekvőket; sürgeti a Tanácsot annak biztosítására, hogy egyéb fellépései mellett minden ilyen eszköz kiegészítse a meglévő eszközök – különösen a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze – tevékenységét, szükségtelen adminisztratív struktúrák létrehozása nélkül; hangsúlyozza, hogy a Demokráciáért Európai Alapítvány költségvetéséhez való uniós hozzájárulásnak valóban többletforrásokat kell jelentenie, és azt teljes mértékben a pénzügyi szabályoknak megfelelően, a költségvetési hatóság ellenőrzési és felügyeleti jogának tiszteletben tartása mellett kell nyújtani;

Választási támogatás

| 41. | hangsúlyozza egy olyan politikai támogatási folyamat fontosságát, amely nem csupán a választásokat közvetlenül megelőző és követő időszakokra összpontosít, hanem a folyamatosságon alapul; üdvözli, hogy a főképviselő/alelnök figyelemmel van a mélyreható demokrácia iránt, amely a demokratikus folyamatokat összekapcsolja az emberi jogokkal, a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságával, a vallás és meggyőződés szabadságával, a jogállamisággal és a jó kormányzással; hangsúlyozza, hogy ezzel összefüggésben a vallásszabadsághoz való jognak is kellően kiemelt szerepet kell biztosítani; rámutat, hogy ezt a jogot általában ténylegesen az egyik legalapvetőbb emberi jognak tekintik; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza egy olyan politikai támogatási folyamat fontosságát, amely nem csupán a választásokat közvetlenül megelőző és követő időszakokra összpontosít, hanem a folyamatosságon alapul; üdvözli, hogy a főképviselő/alelnök figyelemmel van a mélyreható demokrácia iránt, amely a demokratikus folyamatokat összekapcsolja az emberi jogokkal, a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságával, a vallás és meggyőződés szabadságával, a jogállamisággal és a jó kormányzással; hangsúlyozza, hogy ezzel összefüggésben a vallásszabadsághoz való jognak is kellően kiemelt szerepet kell biztosítani; rámutat, hogy ezt a jogot általában ténylegesen az egyik legalapvetőbb emberi jognak tekintik;

| 42. | ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a választási megfigyelő missziók szempontjából elsőbbséget élvező országok kiválasztása annak alapján történjen, hogy milyen hatást gyakorolhat egy ilyen misszió a valódi, hosszú távú demokratizálódási folyamat előmozdítására; |
| --- | --- |

42.

ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a választási megfigyelő missziók szempontjából elsőbbséget élvező országok kiválasztása annak alapján történjen, hogy milyen hatást gyakorolhat egy ilyen misszió a valódi, hosszú távú demokratizálódási folyamat előmozdítására;

| 43. | felszólítja a Tanácsot, a Bizottságot, és az EKSZ-t, hogy minden egyes uniós választási megfigyelő misszióra vonatkozóan dolgozzanak ki politikai stratégiát, majd két évvel a misszió vége után készítsenek értékelést a demokrácia terén elért fejlődésről, és azt terjesszék elő a főképviselővel/alelnökkel az emberi jogok kérdéséről tartott éves parlamenti vita során; üdvözli a főképviselő/alelnök azon kötelezettségvállalását, hogy a választásmegfigyelés során a nők, a nemzeti kisebbségek és a fogyatékkal élők mind jelöltként, mind pedig szavazóként való részvételére fognak összpontosítani (22); |
| --- | --- |

43.

felszólítja a Tanácsot, a Bizottságot, és az EKSZ-t, hogy minden egyes uniós választási megfigyelő misszióra vonatkozóan dolgozzanak ki politikai stratégiát, majd két évvel a misszió vége után készítsenek értékelést a demokrácia terén elért fejlődésről, és azt terjesszék elő a főképviselővel/alelnökkel az emberi jogok kérdéséről tartott éves parlamenti vita során; üdvözli a főképviselő/alelnök azon kötelezettségvállalását, hogy a választásmegfigyelés során a nők, a nemzeti kisebbségek és a fogyatékkal élők mind jelöltként, mind pedig szavazóként való részvételére fognak összpontosítani (22);

| 44. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az egyes választási megfigyelő missziók végén – más nemzetközi szereplőkkel együttműködésben – reális és elérhető ajánlásokat vázoljanak fel, és adott esetben ezeknek az ajánlásoknak a terjesztését és nyomon követését az EU küldöttségei végezzék; úgy véli, hogy a Parlament állandó küldöttségeinek és a közös parlamenti közgyűléseknek nagyobb szerepet kellene betölteniük ezen ajánlások nyomon követése, valamint az emberi jogok és a demokrácia terén elért fejlődés elemzése területén; ennélfogva támogatja az e harmadik országbeli parlamentekkel folytatott fenntartható és rendszeres párbeszéd előmozdítását; hangsúlyozza, hogy javítani kell az Európai Parlament választási megfigyelő küldöttségeinek munkamódszerét, és gondoskodni kell a részt vevő európai parlamenti képviselők és a személyzet készségeinek fejlesztéséről; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az egyes választási megfigyelő missziók végén – más nemzetközi szereplőkkel együttműködésben – reális és elérhető ajánlásokat vázoljanak fel, és adott esetben ezeknek az ajánlásoknak a terjesztését és nyomon követését az EU küldöttségei végezzék; úgy véli, hogy a Parlament állandó küldöttségeinek és a közös parlamenti közgyűléseknek nagyobb szerepet kellene betölteniük ezen ajánlások nyomon követése, valamint az emberi jogok és a demokrácia terén elért fejlődés elemzése területén; ennélfogva támogatja az e harmadik országbeli parlamentekkel folytatott fenntartható és rendszeres párbeszéd előmozdítását; hangsúlyozza, hogy javítani kell az Európai Parlament választási megfigyelő küldöttségeinek munkamódszerét, és gondoskodni kell a részt vevő európai parlamenti képviselők és a személyzet készségeinek fejlesztéséről;

Harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédek és konzultációk

| 45. | hangsúlyozza, hogy bár üdvözli a strukturált emberi jogi párbeszédben való részvételt, azt túl gyakran kifogásként használják e kérdések magasabb politikai szinteken – köztük a partnerek közötti csúcstalálkozókon – való megvitatásának elkerülésére; felszólítja az uniós intézményeket, a tagállamokat és nagykövetségeiket, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az ilyen párbeszédeknek az unió valamennyi, országon belüli külső fellépésébe történő integrálása érdekében; hangsúlyozza, hogy az eredményekről való jelentéstétel érdekében átláthatóságra és a civil társadalmi szervezetekkel lefolytatott valódi párbeszédre, valamint a párbeszédeket követő tájékoztatásra van szükség; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy bár üdvözli a strukturált emberi jogi párbeszédben való részvételt, azt túl gyakran kifogásként használják e kérdések magasabb politikai szinteken – köztük a partnerek közötti csúcstalálkozókon – való megvitatásának elkerülésére; felszólítja az uniós intézményeket, a tagállamokat és nagykövetségeiket, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az ilyen párbeszédeknek az unió valamennyi, országon belüli külső fellépésébe történő integrálása érdekében; hangsúlyozza, hogy az eredményekről való jelentéstétel érdekében átláthatóságra és a civil társadalmi szervezetekkel lefolytatott valódi párbeszédre, valamint a párbeszédeket követő tájékoztatásra van szükség;

| 46. | csalódottságának ad hangot ezért amiatt, hogy számos (mostanra már több mint negyven) emberi jogi párbeszédben nem történt előrehaladás, és tudomásul veszi az egyes körökben kifejezésre juttatott véleményt, miszerint egyes esetekben az EU emberi jogi konzultációit eszközként használják, és az inkább folyamattá, semmint mérhető, kézzel fogható eredmények elérésének eszközévé vált; |
| --- | --- |

46.

csalódottságának ad hangot ezért amiatt, hogy számos (mostanra már több mint negyven) emberi jogi párbeszédben nem történt előrehaladás, és tudomásul veszi az egyes körökben kifejezésre juttatott véleményt, miszerint egyes esetekben az EU emberi jogi konzultációit eszközként használják, és az inkább folyamattá, semmint mérhető, kézzel fogható eredmények elérésének eszközévé vált;

| 47. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a párbeszédet követő/konzultációval kapcsolatos értékelések nem vezettek világos teljesítménymutatók vagy referenciaértékek kidolgozásához; szorgalmazza, hogy átlátható módon és a lehető legtöbb érdekelt fél bevonásával határozzanak meg célkitűzéseket az egyes párbeszédeket és egyeztetéseket megelőzően, közvetlenül utánuk pedig értékeljék azok teljesülését; hangsúlyozza, hogy ezeknek az értékeléseknek a következtetéseit be kell építeni az Unió és partnerei közötti csúcstalálkozókba és a kapcsolattartás egyéb formáiba, valamint azokat figyelembe kell venni az Unió és tagállamainak fellépései, illetve más két- és többoldalú kapcsolattartása során; úgy véli, e mutatókat különösen figyelembe kell venni annak érdekében, hogy az EU valamennyi megállapodásában – azok jellegétől függetlenül – biztosított legyen az emberi jogi és demokráciazáradékok hatékony érvényesülése; |
| --- | --- |

47.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a párbeszédet követő/konzultációval kapcsolatos értékelések nem vezettek világos teljesítménymutatók vagy referenciaértékek kidolgozásához; szorgalmazza, hogy átlátható módon és a lehető legtöbb érdekelt fél bevonásával határozzanak meg célkitűzéseket az egyes párbeszédeket és egyeztetéseket megelőzően, közvetlenül utánuk pedig értékeljék azok teljesülését; hangsúlyozza, hogy ezeknek az értékeléseknek a következtetéseit be kell építeni az Unió és partnerei közötti csúcstalálkozókba és a kapcsolattartás egyéb formáiba, valamint azokat figyelembe kell venni az Unió és tagállamainak fellépései, illetve más két- és többoldalú kapcsolattartása során; úgy véli, e mutatókat különösen figyelembe kell venni annak érdekében, hogy az EU valamennyi megállapodásában – azok jellegétől függetlenül – biztosított legyen az emberi jogi és demokráciazáradékok hatékony érvényesülése;

| 48. | hangsúlyozza, hogy fontos és sürgetően szükséges e párbeszédek módjának és tartalmának a civil társadalommal folytatott konzultációk alapján történő javítása; megismétli, hogy a párbeszédek csak akkor lehetnek konstruktívak és járhatnak a helyszínen tényleges hatással, ha azokat a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédekre vonatkozó uniós célkitűzéseket és iránymutatásokat figyelembe vevő konkrét lépések követik, és ha korrekciós intézkedéseket léptetnek életbe; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy fontos és sürgetően szükséges e párbeszédek módjának és tartalmának a civil társadalommal folytatott konzultációk alapján történő javítása; megismétli, hogy a párbeszédek csak akkor lehetnek konstruktívak és járhatnak a helyszínen tényleges hatással, ha azokat a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédekre vonatkozó uniós célkitűzéseket és iránymutatásokat figyelembe vevő konkrét lépések követik, és ha korrekciós intézkedéseket léptetnek életbe;

| 49. | emlékeztet arra, hogy ezeket a párbeszédeket az Uniónak olyan eszközként kellene alkalmaznia, amellyel felhívja a figyelmet az emberi jogok harmadik országokban történő megsértésének egyes eseteire, így például a Vietnámban és Kínában olyan alapvető jogok, mint a szólás-, gyülekezési, egyesülési és vallásszabadság békés gyakorlása miatt bebörtönzött politikai foglyok és fogva tartottak eseteire; felszólítja továbbá az Uniót, hogy rendszeresen éljen ezzel a lehetőséggel, és kövesse nyomon az általa felvetetett egyedi esetekre adott válaszokat, kövesse figyelemmel ezeket az eseteket és szorosan koordinálja fellépéseit az érintett emberi jogi szervezetekkel és más olyan országokkal, amelyek emberi jogi párbeszédeket folytatnak a szóban forgó országgal; |
| --- | --- |

49.

emlékeztet arra, hogy ezeket a párbeszédeket az Uniónak olyan eszközként kellene alkalmaznia, amellyel felhívja a figyelmet az emberi jogok harmadik országokban történő megsértésének egyes eseteire, így például a Vietnámban és Kínában olyan alapvető jogok, mint a szólás-, gyülekezési, egyesülési és vallásszabadság békés gyakorlása miatt bebörtönzött politikai foglyok és fogva tartottak eseteire; felszólítja továbbá az Uniót, hogy rendszeresen éljen ezzel a lehetőséggel, és kövesse nyomon az általa felvetetett egyedi esetekre adott válaszokat, kövesse figyelemmel ezeket az eseteket és szorosan koordinálja fellépéseit az érintett emberi jogi szervezetekkel és más olyan országokkal, amelyek emberi jogi párbeszédeket folytatnak a szóban forgó országgal;

| 50. | csalódottan veszi tudomásul, hogy csak korlátozott számban és rendszertelenül végeztek értékelést az iránymutatások azon előírása ellenére, miszerint a párbeszédeket „lehetőleg kétévente értékelni kell”; határozottan sajnálja, hogy az Európai Parlament nem vett részt szisztematikusan az eddigi – köztük az Oroszországra és Kínára vonatkozó – értékelésekben; felszólít arra, hogy tegyék hivatalossá az Európai Parlament számára az ezekhez az értékelésekhez való hozzáférést, és biztosítsák, hogy ez a lehető legnyitottabb és legátláthatóbb módon történjen; emlékeztet arra, hogy az iránymutatások kimondják, hogy „a civil társadalomnak részt kell vennie ebben az értékelésben” és úgy véli, hogy e kötelezettség teljesítése szükségessé teszi egy erre vonatkozó konkrét mechanizmus létrehozását; |
| --- | --- |

50.

csalódottan veszi tudomásul, hogy csak korlátozott számban és rendszertelenül végeztek értékelést az iránymutatások azon előírása ellenére, miszerint a párbeszédeket „lehetőleg kétévente értékelni kell”; határozottan sajnálja, hogy az Európai Parlament nem vett részt szisztematikusan az eddigi – köztük az Oroszországra és Kínára vonatkozó – értékelésekben; felszólít arra, hogy tegyék hivatalossá az Európai Parlament számára az ezekhez az értékelésekhez való hozzáférést, és biztosítsák, hogy ez a lehető legnyitottabb és legátláthatóbb módon történjen; emlékeztet arra, hogy az iránymutatások kimondják, hogy „a civil társadalomnak részt kell vennie ebben az értékelésben” és úgy véli, hogy e kötelezettség teljesítése szükségessé teszi egy erre vonatkozó konkrét mechanizmus létrehozását;

| 51. | kifejezi különös aggodalmát a 2012. március 22-i államcsíny óta Maliban kialakult helyzet, illetve amiatt, hogy az ország „az utóbbi 20 év legsúlyosabb humanitárius válságát” éli át, mivel mintegy hárommillió embert sújtanak az élelmiszerhiány és az északi területeken kirobbant konfliktusok miatti tömegmozgások; kéri, hogy a helyzet megoldása érdekében az Európai Unió juttasson el további humanitárius segélyeket; azt is szükségesnek tartja, hogy az Európai Unió és tagállamai segítsenek megtalálni a konfliktus békés, a lakosság védelmére összpontosító megoldásának útját, ám anélkül, hogy kívülről beavatkoznának az ország politikai ügyeibe; |
| --- | --- |

51.

kifejezi különös aggodalmát a 2012. március 22-i államcsíny óta Maliban kialakult helyzet, illetve amiatt, hogy az ország „az utóbbi 20 év legsúlyosabb humanitárius válságát” éli át, mivel mintegy hárommillió embert sújtanak az élelmiszerhiány és az északi területeken kirobbant konfliktusok miatti tömegmozgások; kéri, hogy a helyzet megoldása érdekében az Európai Unió juttasson el további humanitárius segélyeket; azt is szükségesnek tartja, hogy az Európai Unió és tagállamai segítsenek megtalálni a konfliktus békés, a lakosság védelmére összpontosító megoldásának útját, ám anélkül, hogy kívülről beavatkoznának az ország politikai ügyeibe;

| 52. | megismétli, hogy a nők jogainak fontos részét kellene alkotniuk az EU által folytatott emberi jogi párbeszédeknek és az EU olyan harmadik országokkal folytatott politikai párbeszédjének, amelyekkel együttműködési vagy társulási megállapodást írtak alá, összhangban az e megállapodásokban szereplő emberi jogi záradékokkal, és hogy ki kell terjeszteni a nők békés átmenetben való – tárgyalóasztalnál történő, valamint aktív szerepvállalás általi – részvételét; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy e rendelkezések megsértése esetén tegyenek meg minden megfelelő intézkedést; |
| --- | --- |

52.

megismétli, hogy a nők jogainak fontos részét kellene alkotniuk az EU által folytatott emberi jogi párbeszédeknek és az EU olyan harmadik országokkal folytatott politikai párbeszédjének, amelyekkel együttműködési vagy társulási megállapodást írtak alá, összhangban az e megállapodásokban szereplő emberi jogi záradékokkal, és hogy ki kell terjeszteni a nők békés átmenetben való – tárgyalóasztalnál történő, valamint aktív szerepvállalás általi – részvételét; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy e rendelkezések megsértése esetén tegyenek meg minden megfelelő intézkedést;

| 53. | sajnálja, hogy az Európai Parlament és más nemzetközi intézmények felhívásai ellenére elítélték Mihail Hodorkovszkijt abban a második, politika- és igazgatásvezérelt oroszországi perben, amely nem felelt meg a tisztességes és független igazságszolgáltatási rendszer elveinek, ekként pedig súlyosan sértette az emberi jogokat; |
| --- | --- |

53.

sajnálja, hogy az Európai Parlament és más nemzetközi intézmények felhívásai ellenére elítélték Mihail Hodorkovszkijt abban a második, politika- és igazgatásvezérelt oroszországi perben, amely nem felelt meg a tisztességes és független igazságszolgáltatási rendszer elveinek, ekként pedig súlyosan sértette az emberi jogokat;

Emberi jogi és demokráciazáradékok

| 54. | felszólít arra, hogy az iparosodott, illetve a fejlődő harmadik országokkal létrehozott valamennyi szerződéses kapcsolatot – ideértve az ágazati megállapodásokat, valamint a kereskedelmi és műszaki segítségnyújtásra vagy pénzügyi támogatásra irányuló megállapodásokat – kivétel nélkül egészítsék ki világosan megfogalmazott, kötelező erejű emberi jogi és demokráciazáradékokkal; felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon e záradékok szigorúbb végrehajtásáról; ismételten hangsúlyozza, hogy ki kell dolgozni az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos referenciaértékek valamennyi uniós intézmény által elismert, leírási és értékelési célú egységes jegyzékét; véleménye szerint az emberi jogok európai egyezménye és más alapvető nemzetközi emberi jogi egyezmények végrehajtása az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos ezen uniós referenciaértékek egyik lényeges elemét képezhetné; |
| --- | --- |

54.

felszólít arra, hogy az iparosodott, illetve a fejlődő harmadik országokkal létrehozott valamennyi szerződéses kapcsolatot – ideértve az ágazati megállapodásokat, valamint a kereskedelmi és műszaki segítségnyújtásra vagy pénzügyi támogatásra irányuló megállapodásokat – kivétel nélkül egészítsék ki világosan megfogalmazott, kötelező erejű emberi jogi és demokráciazáradékokkal; felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon e záradékok szigorúbb végrehajtásáról; ismételten hangsúlyozza, hogy ki kell dolgozni az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos referenciaértékek valamennyi uniós intézmény által elismert, leírási és értékelési célú egységes jegyzékét; véleménye szerint az emberi jogok európai egyezménye és más alapvető nemzetközi emberi jogi egyezmények végrehajtása az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos ezen uniós referenciaértékek egyik lényeges elemét képezhetné;

| 55. | kéri a Bizottságot, hogy a szabványos emberi jogi záradékok ismételt megsértése esetén ne riadjon vissza a már meglévő megállapodások felfüggesztésére vonatkozó mechanizmus alkalmazásától; |
| --- | --- |

55.

kéri a Bizottságot, hogy a szabványos emberi jogi záradékok ismételt megsértése esetén ne riadjon vissza a már meglévő megállapodások felfüggesztésére vonatkozó mechanizmus alkalmazásától;

| 56. | hangsúlyozza, hogy a záradék jelenlegi formában történő alkalmazása a hamarosan a Parlament elé kerülő szabadkereskedelmi megállapodásokban lehetőséget nyújt magának az Európai Parlamentnek arra, hogy a ratifikálást megelőzően megvizsgálja az emberi jogi referenciaértékek meghatározásának lehetőségét, hogy konkrét és igazolható előrelépés történjen az emberi jogok tekintetében; ismételten felszólítja a Bizottságot egy új „mintazáradék” megfogalmazására, amely utal a felek nemzetközi kötelezettségeire, és magában foglal egy konzultációs eljárást, illetve meghatározza az együttműködésnek az emberi jogok nemzetközi jogba ütköző ismételt vagy rendszerszerű megsértése miatti felfüggesztésére irányuló kérelem esetén alkalmazandó politikai és jogi mechanizmusokat; úgy véli, hogy a Parlament kérésének megfelelően az emberi jogi és demokráciazáradékok végrehajtási mechanizmusa az egyetlen módja annak, hogy biztosított legyen az ilyen záradékok tényleges végrehajtása, és azt olyan megelőző és riasztási mechanizmusnak kell tekinteni, amely nyomon követési mechanizmussal kísért párbeszédet hoz létre az EU és a partnerország között; világos és lépcsőzetes szankciórendszer kidolgozását javasolja, a lehetséges végleges felfüggesztés sérelme nélkül; határozottan kitart amellett, hogy a Parlamentnek ebben az ügyben a Bizottság és a Tanács mellett részt kell vennie a döntéshozatalban; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a záradék jelenlegi formában történő alkalmazása a hamarosan a Parlament elé kerülő szabadkereskedelmi megállapodásokban lehetőséget nyújt magának az Európai Parlamentnek arra, hogy a ratifikálást megelőzően megvizsgálja az emberi jogi referenciaértékek meghatározásának lehetőségét, hogy konkrét és igazolható előrelépés történjen az emberi jogok tekintetében; ismételten felszólítja a Bizottságot egy új „mintazáradék” megfogalmazására, amely utal a felek nemzetközi kötelezettségeire, és magában foglal egy konzultációs eljárást, illetve meghatározza az együttműködésnek az emberi jogok nemzetközi jogba ütköző ismételt vagy rendszerszerű megsértése miatti felfüggesztésére irányuló kérelem esetén alkalmazandó politikai és jogi mechanizmusokat; úgy véli, hogy a Parlament kérésének megfelelően az emberi jogi és demokráciazáradékok végrehajtási mechanizmusa az egyetlen módja annak, hogy biztosított legyen az ilyen záradékok tényleges végrehajtása, és azt olyan megelőző és riasztási mechanizmusnak kell tekinteni, amely nyomon követési mechanizmussal kísért párbeszédet hoz létre az EU és a partnerország között; világos és lépcsőzetes szankciórendszer kidolgozását javasolja, a lehetséges végleges felfüggesztés sérelme nélkül; határozottan kitart amellett, hogy a Parlamentnek ebben az ügyben a Bizottság és a Tanács mellett részt kell vennie a döntéshozatalban;

| 57. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogok és a demokratikus alapelvek tiszteletben tartása és előmozdítása tekintetében gondoskodni kell a vállalt kötelezettségek végrehajtásának hatékony nyomon követéséről; a fenntartható fejlődésre vonatkozó jelenlegi hatástanulmányok mellett felszólít az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos hatástanulmányok alkalmazására, valamint az azokban foglalt értékeléseknek és következtetéseknek a tárgyalások során történő figyelembevételére és a végleges megállapodásokban való megjelenítésére; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogok és a demokratikus alapelvek tiszteletben tartása és előmozdítása tekintetében gondoskodni kell a vállalt kötelezettségek végrehajtásának hatékony nyomon követéséről; a fenntartható fejlődésre vonatkozó jelenlegi hatástanulmányok mellett felszólít az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos hatástanulmányok alkalmazására, valamint az azokban foglalt értékeléseknek és következtetéseknek a tárgyalások során történő figyelembevételére és a végleges megállapodásokban való megjelenítésére;

| 58. | javasolja, hogy az emberi jogi hatástanulmányokban és azok értékelésénél alkalmazzanak objektív mutatókat és kritériumokat; |
| --- | --- |

58.

javasolja, hogy az emberi jogi hatástanulmányokban és azok értékelésénél alkalmazzanak objektív mutatókat és kritériumokat;

Kereskedelem és emberi jogok

| 59. | elvárja, hogy a szociális és környezetvédelmi fejezetek mellett minden jövőbeni szabadkereskedelmi megállapodásban szerepeljen egy átfogó emberi jogi fejezet is, és a jelenleg folyamatban lévő tárgyalások összefüggésében sajnálattal veszi tudomásul egyes partnerek, például India és Kanada ezen elvvel szembeni kifogásait; felhív a megállapodások fenntartható fejlődésről szóló fejezetének megerősítésére a szociális partnerek és a civil társadalom előtt nyitva álló panasztételi eljárás beillesztése, az ezzel kapcsolatos viták rendezésére hivatott független szerv létrehozása és a vitarendezési mechanizmus alkalmazásának lehetősége révén, pénzbírságokat, illetve a kereskedelmi kedvezmények felfüggesztését írva elő az érintett környezetvédelmi és munkaügyi normák súlyos megszegésének esetére, a piacra jutást biztosító mechanizmus előírásainak megfelelően; hangsúlyozza, hogy tovább kell erősíteni a GSP+ rendszer ellenőrzési és végrehajtási mechanizmusait; szorgalmazza, hogy az intézményi hiányosságokat mutató országokban működő európai vállalatok tekintetében öltsenek kötelező jelleget a vállalati társadalmi felelősségvállalás célkitűzései; |
| --- | --- |

59.

elvárja, hogy a szociális és környezetvédelmi fejezetek mellett minden jövőbeni szabadkereskedelmi megállapodásban szerepeljen egy átfogó emberi jogi fejezet is, és a jelenleg folyamatban lévő tárgyalások összefüggésében sajnálattal veszi tudomásul egyes partnerek, például India és Kanada ezen elvvel szembeni kifogásait; felhív a megállapodások fenntartható fejlődésről szóló fejezetének megerősítésére a szociális partnerek és a civil társadalom előtt nyitva álló panasztételi eljárás beillesztése, az ezzel kapcsolatos viták rendezésére hivatott független szerv létrehozása és a vitarendezési mechanizmus alkalmazásának lehetősége révén, pénzbírságokat, illetve a kereskedelmi kedvezmények felfüggesztését írva elő az érintett környezetvédelmi és munkaügyi normák súlyos megszegésének esetére, a piacra jutást biztosító mechanizmus előírásainak megfelelően; hangsúlyozza, hogy tovább kell erősíteni a GSP+ rendszer ellenőrzési és végrehajtási mechanizmusait; szorgalmazza, hogy az intézményi hiányosságokat mutató országokban működő európai vállalatok tekintetében öltsenek kötelező jelleget a vállalati társadalmi felelősségvállalás célkitűzései;

Európai szomszédságpolitika

| 60. | úgy véli, az „arab tavasz” rámutatott arra, hogy az Unió eddigi politikái elégtelenek voltak ahhoz, hogy hatékonyan támogassák a demokrácia, az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint az igazságszolgáltatás és az elszámoltatható és képviseleti kormányzás iránti erős vágyat azokban az országokban, ahol az nem adatott meg; ezért üdvözli a Bizottságnak és a főképviselőnek/alelnöknek „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, egyebek mellett a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozásának szükségességére rámutató, valamint a „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című közös közleményét és az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság egyetemes értékei tekintetében tett közös kötelezettségvállalásokból és kölcsönös felelősségvállalásból, a szilárdabb, ösztönzőkön alapuló feltételrendszerből, a politikák differenciálásából, a többoldalú és szubregionális együttműködés előmozdításából és a civil társadalom fokozottabb bevonásának elvéből fakadó megközelítést; hangsúlyozza, hogy az „arab tavasz” paradoxonná válna, ha az a nők, az emberi jogi jogvédők, a vallási kisebbségek és más társadalmi csoportok alapvető emberi jogait megtagadó irányba fejlődne az arab tavasz országaiban; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, az „arab tavasz” rámutatott arra, hogy az Unió eddigi politikái elégtelenek voltak ahhoz, hogy hatékonyan támogassák a demokrácia, az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint az igazságszolgáltatás és az elszámoltatható és képviseleti kormányzás iránti erős vágyat azokban az országokban, ahol az nem adatott meg; ezért üdvözli a Bizottságnak és a főképviselőnek/alelnöknek „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, egyebek mellett a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozásának szükségességére rámutató, valamint a „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című közös közleményét és az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság egyetemes értékei tekintetében tett közös kötelezettségvállalásokból és kölcsönös felelősségvállalásból, a szilárdabb, ösztönzőkön alapuló feltételrendszerből, a politikák differenciálásából, a többoldalú és szubregionális együttműködés előmozdításából és a civil társadalom fokozottabb bevonásának elvéből fakadó megközelítést; hangsúlyozza, hogy az „arab tavasz” paradoxonná válna, ha az a nők, az emberi jogi jogvédők, a vallási kisebbségek és más társadalmi csoportok alapvető emberi jogait megtagadó irányba fejlődne az arab tavasz országaiban;

| 61. | úgy véli, hogy az „arab tavasz” kezdete óta a belföldi nem kormányzati szervezetek és a szervezetekbe tömörülő polgárok kulcsfontosságú szerepet játszanak az emberek mozgósításában és a közéletben való részvételük előmozdításában, azért, hogy tájékoztassák az embereket a jogaikról, és hogy képessé tegyék őket a demokrácia megértésére és elfogadására; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy az „arab tavasz” kezdete óta a belföldi nem kormányzati szervezetek és a szervezetekbe tömörülő polgárok kulcsfontosságú szerepet játszanak az emberek mozgósításában és a közéletben való részvételük előmozdításában, azért, hogy tájékoztassák az embereket a jogaikról, és hogy képessé tegyék őket a demokrácia megértésére és elfogadására;

| 62. | hangsúlyozza, hogy a jövőbeli reformokra irányuló politikai prioritásoknak a belföldi nem kormányzati szervezetekkel és polgári jogok védelmezőivel folytatott, részvételen alapuló konzultációkból kell eredniük; hangsúlyozza, hogy a keleti szomszédságban kialakult demokratikus mozgalmakat támogatni kell; valamint üdvözli az európai szomszédságpolitika tekintetében alkalmazott azon új megközelítést, amelynek célja a mélyreható és fenntartható demokrácia kiépítését végző partnerek számára biztosítandó nagyobb mértékű támogatás, az inkluzív gazdasági fejlődés támogatása és az európai szomszédságpolitika két regionális dimenziójának megerősítése; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy a jövőbeli reformokra irányuló politikai prioritásoknak a belföldi nem kormányzati szervezetekkel és polgári jogok védelmezőivel folytatott, részvételen alapuló konzultációkból kell eredniük; hangsúlyozza, hogy a keleti szomszédságban kialakult demokratikus mozgalmakat támogatni kell; valamint üdvözli az európai szomszédságpolitika tekintetében alkalmazott azon új megközelítést, amelynek célja a mélyreható és fenntartható demokrácia kiépítését végző partnerek számára biztosítandó nagyobb mértékű támogatás, az inkluzív gazdasági fejlődés támogatása és az európai szomszédságpolitika két regionális dimenziójának megerősítése;

| 63. | támogatja a teljesítményalapú „többet többért” megközelítést az európai szomszédsági politika új kilátásaival összhangban; ragaszkodik ahhoz, hogy a differenciálás világosan meghatározott kritériumokon és rendszeresen ellenőrzött referenciaértékeken alapuljon, és javasolja, hogy a közleményekben megállapított referenciaértékeket célkitűzéseknek tekintsék, amelyeket konkrétabb, mérhető, teljesíthető, időhöz kötött referenciaértékekkel kell kiegészíteni; felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok által a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának és előmozdításának területén elért eredmények értékeléséhez biztosítson világos és megfelelő módszertant, a támogatásoknak a „többet többért” megközelítés szerinti elosztásához készítsen rendszeres jelentéseket, ezeket az értékeléseket foglalja bele az elért eredményekről szóló éves jelentésekbe; hangsúlyozza, hogy a kedvezőtlen értékelés miatt szét nem osztható vagy át nem utalható pénzeszközöket az európai szomszédságpolitika partnerországaiban – annak déli és keleti dimenziójában egyaránt – folytatott más projektekre kell újból kiosztani; |
| --- | --- |

63.

támogatja a teljesítményalapú „többet többért” megközelítést az európai szomszédsági politika új kilátásaival összhangban; ragaszkodik ahhoz, hogy a differenciálás világosan meghatározott kritériumokon és rendszeresen ellenőrzött referenciaértékeken alapuljon, és javasolja, hogy a közleményekben megállapított referenciaértékeket célkitűzéseknek tekintsék, amelyeket konkrétabb, mérhető, teljesíthető, időhöz kötött referenciaértékekkel kell kiegészíteni; felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok által a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának és előmozdításának területén elért eredmények értékeléséhez biztosítson világos és megfelelő módszertant, a támogatásoknak a „többet többért” megközelítés szerinti elosztásához készítsen rendszeres jelentéseket, ezeket az értékeléseket foglalja bele az elért eredményekről szóló éves jelentésekbe; hangsúlyozza, hogy a kedvezőtlen értékelés miatt szét nem osztható vagy át nem utalható pénzeszközöket az európai szomszédságpolitika partnerországaiban – annak déli és keleti dimenziójában egyaránt – folytatott más projektekre kell újból kiosztani;

| 64. | hangsúlyozza a kormányzás és a társadalmi átalakulás folyamataiban a civil társadalom aktív részvételének és az ahhoz való hozzájárulásának döntő fontosságát, elismerve, hogy ezekbe a folyamatokba be kell vonni a nők és a kisebbségi csoportok képviselőit; erőteljesen támogatja a civil társadalom e folyamatokban való fokozott részvételét, egyrészt abból a szempontból, hogy minden eddiginél több személyt megszólítsanak meg, másrészt abból, hogy nagyobb hangsúlyt helyezzenek a civil társadalom véleményének a politika kialakításába való beépítésére; üdvözli e tekintetben mindazon uniós programokat, amelyek célja a fiatal szakemberek képzése és a diákcsere-programoknak a harmadik országbeli polgárok tekintetében történő egyszerűsítése, mivel ezek ténylegesen hozzájárulnak a civil társadalom fejlődéséhez; hangsúlyozza, hogy a civil társadalom számára független strukturális és pénzügyi támogatást kell biztosítani; úgy véli, hogy – ami az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának keretében sorra kerülő egyetemes időszakos felülvizsgálati folyamatot illeti –a helyi és nemzetközi civil társadalmi szereplőket be kell vonni a Bizottság európai szomszédságpolitika terén tett előrelépésről szóló jelentések kidolgozásába azzal, hogy külön elkészítik saját értékelésüket, amellyel e jelentéseket ki kell egészíteni; üdvözli a civil társadalmi eszköz és a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozása irányába tett lépéseket, és felszólít arra, hogy biztosítsanak számára jelentős mértékű finanszírozást a közelgő többéves pénzügyi keretben; és ismételten kiemeli, hogy a jövőben be kell vonni a civil társadalmat, hogy egy intézményesített „civil társadalmi ellenőrző mechanizmus” révén e folyamatokhoz közvetlen járuljon hozzá; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza a kormányzás és a társadalmi átalakulás folyamataiban a civil társadalom aktív részvételének és az ahhoz való hozzájárulásának döntő fontosságát, elismerve, hogy ezekbe a folyamatokba be kell vonni a nők és a kisebbségi csoportok képviselőit; erőteljesen támogatja a civil társadalom e folyamatokban való fokozott részvételét, egyrészt abból a szempontból, hogy minden eddiginél több személyt megszólítsanak meg, másrészt abból, hogy nagyobb hangsúlyt helyezzenek a civil társadalom véleményének a politika kialakításába való beépítésére; üdvözli e tekintetben mindazon uniós programokat, amelyek célja a fiatal szakemberek képzése és a diákcsere-programoknak a harmadik országbeli polgárok tekintetében történő egyszerűsítése, mivel ezek ténylegesen hozzájárulnak a civil társadalom fejlődéséhez; hangsúlyozza, hogy a civil társadalom számára független strukturális és pénzügyi támogatást kell biztosítani; úgy véli, hogy – ami az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának keretében sorra kerülő egyetemes időszakos felülvizsgálati folyamatot illeti –a helyi és nemzetközi civil társadalmi szereplőket be kell vonni a Bizottság európai szomszédságpolitika terén tett előrelépésről szóló jelentések kidolgozásába azzal, hogy külön elkészítik saját értékelésüket, amellyel e jelentéseket ki kell egészíteni; üdvözli a civil társadalmi eszköz és a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozása irányába tett lépéseket, és felszólít arra, hogy biztosítsanak számára jelentős mértékű finanszírozást a közelgő többéves pénzügyi keretben; és ismételten kiemeli, hogy a jövőben be kell vonni a civil társadalmat, hogy egy intézményesített „civil társadalmi ellenőrző mechanizmus” révén e folyamatokhoz közvetlen járuljon hozzá;

| 65. | mélységes aggodalmának ad hangot, amiért az európai szomszédságpolitika négy partnerországa nem írta alá a kínzás elleni ENSZ-egyezmény fakultatív jegyzőkönyvét, illetve tizenegy ország nem ratifikálta azt és további tizennégy ország nem jelölte ki az előírt nemzeti megelőző intézkedéseket; felhív a sürgős uniós intézkedésre e hiányosság megoldására; |
| --- | --- |

65.

mélységes aggodalmának ad hangot, amiért az európai szomszédságpolitika négy partnerországa nem írta alá a kínzás elleni ENSZ-egyezmény fakultatív jegyzőkönyvét, illetve tizenegy ország nem ratifikálta azt és további tizennégy ország nem jelölte ki az előírt nemzeti megelőző intézkedéseket; felhív a sürgős uniós intézkedésre e hiányosság megoldására;

| 66. | úgy véli, hogy az erőszakmentesség előmozdítása és támogatása olyan nemzetközi értéket tükröz, amely az emberi jogok védelmének és előmozdításának megfelelő eszköze, különös tekintettel arra, hogy az erőszakmentes módszertan a leghatékonyabb és leginkább megfelelő eredményekkel jár világszerte a konfliktusmegelőzés, a demokrácia, a jogállamiság, valamint a civil társadalom támogatásában; javasolja, hogy az Európai Unió bel- és külpolitikáiban biztosítsanak releváns központi szerepet és politikai súlyt az erőszakmentességnek, és azokat a kezdeményezéseket támogassák, amelyek a világon mindenütt fenn tudják tartani és fejleszteni tudják az erőszakmentes és békés aktivizmust amellett, hogy a békés aktivisták és emberi jogi jogvédők támogatása érdekében gyakorlati segítséget is nyújtanak; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy az erőszakmentesség előmozdítása és támogatása olyan nemzetközi értéket tükröz, amely az emberi jogok védelmének és előmozdításának megfelelő eszköze, különös tekintettel arra, hogy az erőszakmentes módszertan a leghatékonyabb és leginkább megfelelő eredményekkel jár világszerte a konfliktusmegelőzés, a demokrácia, a jogállamiság, valamint a civil társadalom támogatásában; javasolja, hogy az Európai Unió bel- és külpolitikáiban biztosítsanak releváns központi szerepet és politikai súlyt az erőszakmentességnek, és azokat a kezdeményezéseket támogassák, amelyek a világon mindenütt fenn tudják tartani és fejleszteni tudják az erőszakmentes és békés aktivizmust amellett, hogy a békés aktivisták és emberi jogi jogvédők támogatása érdekében gyakorlati segítséget is nyújtanak;

| 67. | megismétli korábbi felhívását, hogy a főképviselő/a Bizottság alelnöke és a tagállamok törekedjenek egy erőteljes közös uniós álláspont kialakítására a gázai konfliktussal foglalkozó tényfeltáró misszió megállapításainak nyomon követése tekintetében, nyilvánosan kérve a Parlament ajánlásainak végrehajtását és elszámoltathatóságot követelve a nemzetközi jog megsértésének valamennyi esetében – tekintet nélkül a feltételezett elkövető kilétére –, független, pártatlan, átlátható és hatékony vizsgálatok lefolytatása révén; úgy véli, hogy elszámoltathatóság és igazságszolgáltatás nélkül reális közel-keleti békefolyamat nem lehetséges; |
| --- | --- |

67.

megismétli korábbi felhívását, hogy a főképviselő/a Bizottság alelnöke és a tagállamok törekedjenek egy erőteljes közös uniós álláspont kialakítására a gázai konfliktussal foglalkozó tényfeltáró misszió megállapításainak nyomon követése tekintetében, nyilvánosan kérve a Parlament ajánlásainak végrehajtását és elszámoltathatóságot követelve a nemzetközi jog megsértésének valamennyi esetében – tekintet nélkül a feltételezett elkövető kilétére –, független, pártatlan, átlátható és hatékony vizsgálatok lefolytatása révén; úgy véli, hogy elszámoltathatóság és igazságszolgáltatás nélkül reális közel-keleti békefolyamat nem lehetséges;

Külső pénzügyi eszközök, különösen a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

| 68. | megjegyzi, hogy miközben az EU részéről erőteljes politikai nyilatkozatok hangzottak el az emberi jogok mellett, míg az emberi jogok szempontjából kedvező határozott politikai nyilatkozatok születtek, a programozási ciklus alsóbb szintjein felhígulás volt tapasztalható, aminek következtében az emberi jogokra vonatkozóan tett ígéretek eltűnnek az egyes eszközökből és az országoknak nyújtott ágazati juttatásokból; megállapítja, hogy sajnálatos módon az emberi jogok és a demokrácia gyakran a demokrácia és az emberi jogok európai eszközében „gettósodott”, ami hátráltatta a valamennyi eszközben történő általános érvényesítését; |
| --- | --- |

68.

megjegyzi, hogy miközben az EU részéről erőteljes politikai nyilatkozatok hangzottak el az emberi jogok mellett, míg az emberi jogok szempontjából kedvező határozott politikai nyilatkozatok születtek, a programozási ciklus alsóbb szintjein felhígulás volt tapasztalható, aminek következtében az emberi jogokra vonatkozóan tett ígéretek eltűnnek az egyes eszközökből és az országoknak nyújtott ágazati juttatásokból; megállapítja, hogy sajnálatos módon az emberi jogok és a demokrácia gyakran a demokrácia és az emberi jogok európai eszközében „gettósodott”, ami hátráltatta a valamennyi eszközben történő általános érvényesítését;

| 69. | üdvözli a Bizottságnak a változtatási programról szóló közleményét és abban a fejlődés, a demokrácia, az emberi jogok, a jó kormányzás és a biztonság egymással kölcsönösen összefüggő természetének kiemelését; üdvözli az eszközök és módok összetételének országszintű meghatározásánál a partnerországok elkötelezettségére helyezett fokozott hangsúlyt; ezzel egyidejűleg hangsúlyozza, hogy fel kell számolni a jelenlegi és el kell kerülni a jövőbeli kettős mércéket; üdvözli azt a tényt, hogy a Bizottság ezt a politikát átültette „A harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőbeni megközelítése” című közleményébe, amely szerint általános költségvetés-támogatás csak abban az esetben nyújtható, ha a partnerország vállalja a nemzetközi emberi jogi és demokratikus normák betartását; felhívja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy ezt a politikai keretet alakítsa konkrét, operatív, időhöz kötött és mérhető tevékenységekké, amelyek általánosan érvényesülnek az együttműködés különböző területein, és amelyeket az intézményi keretek és igazgatási kapacitások szükséges megerősítése kísér; |
| --- | --- |

69.

üdvözli a Bizottságnak a változtatási programról szóló közleményét és abban a fejlődés, a demokrácia, az emberi jogok, a jó kormányzás és a biztonság egymással kölcsönösen összefüggő természetének kiemelését; üdvözli az eszközök és módok összetételének országszintű meghatározásánál a partnerországok elkötelezettségére helyezett fokozott hangsúlyt; ezzel egyidejűleg hangsúlyozza, hogy fel kell számolni a jelenlegi és el kell kerülni a jövőbeli kettős mércéket; üdvözli azt a tényt, hogy a Bizottság ezt a politikát átültette „A harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőbeni megközelítése” című közleményébe, amely szerint általános költségvetés-támogatás csak abban az esetben nyújtható, ha a partnerország vállalja a nemzetközi emberi jogi és demokratikus normák betartását; felhívja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy ezt a politikai keretet alakítsa konkrét, operatív, időhöz kötött és mérhető tevékenységekké, amelyek általánosan érvényesülnek az együttműködés különböző területein, és amelyeket az intézményi keretek és igazgatási kapacitások szükséges megerősítése kísér;

| 70. | határozottan ajánlja, hogy a fejlesztés és az emberi jogok közötti kapcsolat kölcsönös megerősítésének előmozdítása érdekében a jövőbeni fejlesztési eszközök keretében fordítsanak különleges figyelmet a tematikus programokra, mivel azok kifejezetten emberi jogi kérdésekkel foglalkoznak; |
| --- | --- |

70.

határozottan ajánlja, hogy a fejlesztés és az emberi jogok közötti kapcsolat kölcsönös megerősítésének előmozdítása érdekében a jövőbeni fejlesztési eszközök keretében fordítsanak különleges figyelmet a tematikus programokra, mivel azok kifejezetten emberi jogi kérdésekkel foglalkoznak;

| 71. | megállapítja, hogy a koherencia és a hatékonyság maximalizálása érdekében stratégiai megközelítéssel, a helyi összefüggések megbízható elemzése alapján kell a különféle földrajzi és tematikus eszközöket összekapcsolni az emberi jogok védelme és előmozdítása érdekében, felszámolva a jelenlegi és elkerülve a jövőbeli kettős mércéket; üdvözli ezzel összefüggésben az „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában – egy hatékonyabb megközelítés felé” című, 2011. december 12-i közös közleményben foglalt kötelezettségvállalást, miszerint figyelembe veszik az emberi jogokra vonatkozó országstratégiákat az EU-támogatások programozási és végrehajtási ciklusaiban, és felkéri a főképviselőt/a Bizottság alelnökét, hogy e kötelezettségvállalás végrehajtása érdekében dolgozzon ki részletesebb módszertant; |
| --- | --- |

71.

megállapítja, hogy a koherencia és a hatékonyság maximalizálása érdekében stratégiai megközelítéssel, a helyi összefüggések megbízható elemzése alapján kell a különféle földrajzi és tematikus eszközöket összekapcsolni az emberi jogok védelme és előmozdítása érdekében, felszámolva a jelenlegi és elkerülve a jövőbeli kettős mércéket; üdvözli ezzel összefüggésben az „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában – egy hatékonyabb megközelítés felé” című, 2011. december 12-i közös közleményben foglalt kötelezettségvállalást, miszerint figyelembe veszik az emberi jogokra vonatkozó országstratégiákat az EU-támogatások programozási és végrehajtási ciklusaiban, és felkéri a főképviselőt/a Bizottság alelnökét, hogy e kötelezettségvállalás végrehajtása érdekében dolgozzon ki részletesebb módszertant;

| 72. | üdvözli a Bizottság javaslatát a 2014 utáni külső fellépési eszközökről, különösen azt, hogy hangsúlyt helyez az egyszerűsített és rugalmas döntéshozatali eljárások bevezetése iránti igényre, amelyek lehetővé teszik majd a végrehajtási intézkedések gyorsabb elfogadását és így a gyorsabb segítségnyújtást; értékeli a civil társadalommal folytatott széleskörű konzultációkat és bízik abban, hogy a végleges dokumentumok tükrözik majd az összes érintett által felvetett aggályokat; |
| --- | --- |

72.

üdvözli a Bizottság javaslatát a 2014 utáni külső fellépési eszközökről, különösen azt, hogy hangsúlyt helyez az egyszerűsített és rugalmas döntéshozatali eljárások bevezetése iránti igényre, amelyek lehetővé teszik majd a végrehajtási intézkedések gyorsabb elfogadását és így a gyorsabb segítségnyújtást; értékeli a civil társadalommal folytatott széleskörű konzultációkat és bízik abban, hogy a végleges dokumentumok tükrözik majd az összes érintett által felvetett aggályokat;

| 73. | üdvözli a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze célkitűzéseinek egyértelműbb meghatározását és annak aktualizált hatályát, amely tükrözi a gazdasági, társadalmi és kulturális jogokra, a gondolat-, lelkiismereti és vallásszabadságra, valamint a meggyőződés szabadságára és a demokrácia támogatására jutó nagyobb hangsúlyt; méltányolja azt az új lehetőséget, hogy közvetlen támogatás nyújtható a legnehezebb körülmények között vagy helyzetekben való fellépések finanszírozásához vagy az emberi jogi jogvédők és a be nem jegyzett szervezetek támogatásának növeléséhez; |
| --- | --- |

73.

üdvözli a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze célkitűzéseinek egyértelműbb meghatározását és annak aktualizált hatályát, amely tükrözi a gazdasági, társadalmi és kulturális jogokra, a gondolat-, lelkiismereti és vallásszabadságra, valamint a meggyőződés szabadságára és a demokrácia támogatására jutó nagyobb hangsúlyt; méltányolja azt az új lehetőséget, hogy közvetlen támogatás nyújtható a legnehezebb körülmények között vagy helyzetekben való fellépések finanszírozásához vagy az emberi jogi jogvédők és a be nem jegyzett szervezetek támogatásának növeléséhez;

| 74. | hangsúlyozza, hogy a Parlament előjogait tiszteletben kell tartani a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének és az egyéb eszközök programozása során, különös hangsúlyt helyezve az emberi jogokra és a demokráciára; és ennek megfelelően határozottan fenntartja, hogy az említett eszközökkel kapcsolatos stratégiai dokumentumokat nem lehet végrehajtási aktusoknak tekinteni és azokat az EUMSZ felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló 290. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfogadni; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza, hogy a Parlament előjogait tiszteletben kell tartani a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének és az egyéb eszközök programozása során, különös hangsúlyt helyezve az emberi jogokra és a demokráciára; és ennek megfelelően határozottan fenntartja, hogy az említett eszközökkel kapcsolatos stratégiai dokumentumokat nem lehet végrehajtási aktusoknak tekinteni és azokat az EUMSZ felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló 290. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfogadni;

Halálbüntetés

| 75. | üdvözli az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetés alkalmazásának moratóriumára vonatkozó, 2010. december 21-i 65/206. számú határozatának sikerét, ami a halálbüntetés eltörlése tekintetében a globális támogatás megerősítését, valamint az aktivisták, bírák, politikusok, és általánosságban az emberek körében a fokozódó tudatosságot jelzi; üdvözli továbbá az Unió által e győzelem biztosításában játszott fontos szerepet; örömmel várja a 2012. évi közgyűlési határozattal kapcsolatos erős partneri együttműködést a tagállamokkal és az EKSZ-szel; |
| --- | --- |

75.

üdvözli az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetés alkalmazásának moratóriumára vonatkozó, 2010. december 21-i 65/206. számú határozatának sikerét, ami a halálbüntetés eltörlése tekintetében a globális támogatás megerősítését, valamint az aktivisták, bírák, politikusok, és általánosságban az emberek körében a fokozódó tudatosságot jelzi; üdvözli továbbá az Unió által e győzelem biztosításában játszott fontos szerepet; örömmel várja a 2012. évi közgyűlési határozattal kapcsolatos erős partneri együttműködést a tagállamokkal és az EKSZ-szel;

| 76. | megismétli, hogy az EU ellenzi a halálbüntetést, és felszólítja az EU-t, hogy világszerte minden lehetséges fórumon továbbra is az együttműködés és a diplomácia révén haladjon a halálbüntetés eltörlése irányába, a halálbüntetésre vonatkozó uniós iránymutatásokkal összhangban, illetve, hogy annak biztosítása irányába, hogy kínzás és a vallomások kicsikarására alkalmazott más, nem megfelelő bánásmód alkalmazása nélkül biztosítsák a tisztességes tárgyaláshoz való jog maradéktalan tiszteletben tartását a kivégzés előtt álló minden egyes személy esetében; felszólít az elítélt személyek alapvető emberi jogainak tiszteletben tartására azokban az országokban, ahol – az EU és mások erőfeszítései ellenére – még mindig alkalmazzák a halálbüntetést, ideértve a helyzetükkel kapcsolatos maradéktalan tájékoztatás megadását legalább a családtagjaik és közvetlen hozzátartozóik számára, valamint a holttesttel való tisztességes bánásmódhoz és a végtisztesség megfelelő megadásához való jog tiszteletben tartását is; Dmitrij Konovalov és Vlagyiszlav Kovaljov a közelmúltban Belaruszban végrehajtott kivégzését elítélve hangsúlyozza, hogy alapvető jogaikat nem tartották tiszteletben, mivel a kivégzésekre titokban, a családtagok tudta nélkül került sor, és nem biztosítottak lehetőséget a család számára a holttestek elszállítására a végtisztesség méltó megadása céljából; emlékeztet arra, hogy az Európai Unió a legfőbb támogatója a halálbüntetés ellen küzdő civil szervezeteknek; felkéri a Bizottságot, hogy továbbra is kezelje a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének tematikus prioritásaként ezt a kegyetlen és embertelen bánásmódot; |
| --- | --- |

76.

megismétli, hogy az EU ellenzi a halálbüntetést, és felszólítja az EU-t, hogy világszerte minden lehetséges fórumon továbbra is az együttműködés és a diplomácia révén haladjon a halálbüntetés eltörlése irányába, a halálbüntetésre vonatkozó uniós iránymutatásokkal összhangban, illetve, hogy annak biztosítása irányába, hogy kínzás és a vallomások kicsikarására alkalmazott más, nem megfelelő bánásmód alkalmazása nélkül biztosítsák a tisztességes tárgyaláshoz való jog maradéktalan tiszteletben tartását a kivégzés előtt álló minden egyes személy esetében; felszólít az elítélt személyek alapvető emberi jogainak tiszteletben tartására azokban az országokban, ahol – az EU és mások erőfeszítései ellenére – még mindig alkalmazzák a halálbüntetést, ideértve a helyzetükkel kapcsolatos maradéktalan tájékoztatás megadását legalább a családtagjaik és közvetlen hozzátartozóik számára, valamint a holttesttel való tisztességes bánásmódhoz és a végtisztesség megfelelő megadásához való jog tiszteletben tartását is; Dmitrij Konovalov és Vlagyiszlav Kovaljov a közelmúltban Belaruszban végrehajtott kivégzését elítélve hangsúlyozza, hogy alapvető jogaikat nem tartották tiszteletben, mivel a kivégzésekre titokban, a családtagok tudta nélkül került sor, és nem biztosítottak lehetőséget a család számára a holttestek elszállítására a végtisztesség méltó megadása céljából; emlékeztet arra, hogy az Európai Unió a legfőbb támogatója a halálbüntetés ellen küzdő civil szervezeteknek; felkéri a Bizottságot, hogy továbbra is kezelje a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének tematikus prioritásaként ezt a kegyetlen és embertelen bánásmódot;

| 77. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU továbbra is nyomon kövesse a kivégzések végrehajtása körüli feltételeket azokban az országokban, ahol a halálbüntetés még létezik, valamint hogy támogassa a halálbüntetés teljes körű eltörlésére irányuló jogi és alkotmányos reformokat; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU továbbra is nyomon kövesse a kivégzések végrehajtása körüli feltételeket azokban az országokban, ahol a halálbüntetés még létezik, valamint hogy támogassa a halálbüntetés teljes körű eltörlésére irányuló jogi és alkotmányos reformokat;

| 78. | felhívja a főképviselőt/alelnököt, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy a harmadik országokban kivégzés előtt álló EU-polgárokra tekintettel átfogó politikára vonatkozó útmutatást adjon, amely foglalja magában a személyazonosításra, a jogsegély nyújtására és az EU jogi beavatkozására vonatkozó erőteljes mechanizmust; |
| --- | --- |

78.

felhívja a főképviselőt/alelnököt, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy a harmadik országokban kivégzés előtt álló EU-polgárokra tekintettel átfogó politikára vonatkozó útmutatást adjon, amely foglalja magában a személyazonosításra, a jogsegély nyújtására és az EU jogi beavatkozására vonatkozó erőteljes mechanizmust;

| 79. | üdvözli a Bizottságnak az 1236/2005/EK rendelet módosítására vonatkozó, 2011. december 20-i döntését, és azt, hogy ezáltal szigorítani fogja a kivégzések céljából használható egyes kábítószerekre és a kínzásra használható eszközökre vonatkozó exportellenőrzéseket; felszólítja a Bizottságot, hogy oly módon kezelje a rendeletben még meglévő joghézagokat, hogy olyan általános szabályt vezet be a végfelhasználásra, amely tiltja minden olyan kábítószer kivitelét, amelyeket kínzásra vagy kivégzésre lehet felhasználni; |
| --- | --- |

79.

üdvözli a Bizottságnak az 1236/2005/EK rendelet módosítására vonatkozó, 2011. december 20-i döntését, és azt, hogy ezáltal szigorítani fogja a kivégzések céljából használható egyes kábítószerekre és a kínzásra használható eszközökre vonatkozó exportellenőrzéseket; felszólítja a Bizottságot, hogy oly módon kezelje a rendeletben még meglévő joghézagokat, hogy olyan általános szabályt vezet be a végfelhasználásra, amely tiltja minden olyan kábítószer kivitelét, amelyeket kínzásra vagy kivégzésre lehet felhasználni;

Fegyverellenőrzés

| 80. | megállapítja, hogy az Amnesty International által fegyveres konfliktusok során vagy azokon kívül dokumentált összes emberi jogi sérelem és visszaélés egyedi eseteinek 60 %-a kézi- és könnyűfegyverek közvetlen használatával volt kapcsolatos; elismeri a kézi- és könnyűfegyvereknek a gyermekek jogainak gyakorlására és a gyermekek erőszakkal szembeni védelmére gyakorolt, különösen súlyos hatását; helyesli az EU globális vezető szerepét a jogilag kötelező érvényű közös álláspont 2008. évi elfogadásában, de megállapítja, hogy uniós szinten a végrehajtást továbbra is figyelemmel kell kísérni; serkenti az EU-t, hogy tanúsítson vezető szerepet az ez évi ENSZ konferencián a nemzetközi fegyverkereskedelmi szerződés létrejöttéhez vezető folyamatban, és biztosítsa, hogy szilárd, kötelező érvényű szerződés jöjjön létre; |
| --- | --- |

80.

megállapítja, hogy az Amnesty International által fegyveres konfliktusok során vagy azokon kívül dokumentált összes emberi jogi sérelem és visszaélés egyedi eseteinek 60 %-a kézi- és könnyűfegyverek közvetlen használatával volt kapcsolatos; elismeri a kézi- és könnyűfegyvereknek a gyermekek jogainak gyakorlására és a gyermekek erőszakkal szembeni védelmére gyakorolt, különösen súlyos hatását; helyesli az EU globális vezető szerepét a jogilag kötelező érvényű közös álláspont 2008. évi elfogadásában, de megállapítja, hogy uniós szinten a végrehajtást továbbra is figyelemmel kell kísérni; serkenti az EU-t, hogy tanúsítson vezető szerepet az ez évi ENSZ konferencián a nemzetközi fegyverkereskedelmi szerződés létrejöttéhez vezető folyamatban, és biztosítsa, hogy szilárd, kötelező érvényű szerződés jöjjön létre;

| 81. | komoly aggályainak ad hangot a gyermekek katonákként való alkalmazása miatt; az emberi jogok megerősítésére, a gyermekek védelmére, valamint az erőszak politikai konfliktusrendezési mechanizmusokkal való felváltására irányuló uniós politikák alapvető elemeként azonnali intézkedésekre szólít fel az EU részéről e gyermekek leszerelése, rehabilitációja és reintegrációja tekintetében; |
| --- | --- |

81.

komoly aggályainak ad hangot a gyermekek katonákként való alkalmazása miatt; az emberi jogok megerősítésére, a gyermekek védelmére, valamint az erőszak politikai konfliktusrendezési mechanizmusokkal való felváltására irányuló uniós politikák alapvető elemeként azonnali intézkedésekre szólít fel az EU részéről e gyermekek leszerelése, rehabilitációja és reintegrációja tekintetében;

Kínzás és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód vagy büntetés

| 82. | felhívja valamennyi, az ENSZ kínzás elleni egyezményének fakultatív jegyzőkönyvét még nem ratifikált tagállamot, hogy ezt tegyék meg a belső és külső politikák közötti következetesség fokozása érdekében; |
| --- | --- |

82.

felhívja valamennyi, az ENSZ kínzás elleni egyezményének fakultatív jegyzőkönyvét még nem ratifikált tagállamot, hogy ezt tegyék meg a belső és külső politikák közötti következetesség fokozása érdekében;

| 83. | felszólítja az összes tagállamot, az alelnököt/főképviselőt, illetve az EKSZ-t, hogy aktívan lépjenek fel a fogvatartottak emberi jogainak kérdését, valamint az Unióban és azon kívül található börtönök túltelítettségét illetően; |
| --- | --- |

83.

felszólítja az összes tagállamot, az alelnököt/főképviselőt, illetve az EKSZ-t, hogy aktívan lépjenek fel a fogvatartottak emberi jogainak kérdését, valamint az Unióban és azon kívül található börtönök túltelítettségét illetően;

| 84. | hangsúlyozza a kínzás és a megalázó bánásmód nemekkel összefüggő formái (pl. a nők nemi szerveinek megcsonkítása, nemi erőszak) elismerésének fontosságát, és kitart amellett, hogy a kínzás elleni, koordinált uniós erőfeszítések foglalkozzanak annak nemi vetületével; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza a kínzás és a megalázó bánásmód nemekkel összefüggő formái (pl. a nők nemi szerveinek megcsonkítása, nemi erőszak) elismerésének fontosságát, és kitart amellett, hogy a kínzás elleni, koordinált uniós erőfeszítések foglalkozzanak annak nemi vetületével;

| 85. | ismételten felhívja a Bizottságot, hogy illesszen a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható egyes áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendeletbe egy „kínzás végfelhasználás” záradékot, amely lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy előzetes információ alapján engedélyhez kössék és így elutasítsák minden olyan tétel exportját, amelynél jelentős annak a veszélye, hogy a tervezett végfelhasználó azt ilyen célokra használná fel; |
| --- | --- |

85.

ismételten felhívja a Bizottságot, hogy illesszen a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható egyes áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendeletbe egy „kínzás végfelhasználás” záradékot, amely lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy előzetes információ alapján engedélyhez kössék és így elutasítsák minden olyan tétel exportját, amelynél jelentős annak a veszélye, hogy a tervezett végfelhasználó azt ilyen célokra használná fel;

| 86. | emlékeztet Szergej Magnicki tragikus esetére, aki a magas szinten zajló korrupció ellen küzdött, és akit a tisztviselők halálra kínoztak; sajnálja, hogy az ügyet még mindig nem oldották meg és a Szergej Magnicki haláláért felelős személyeket még mindig nem állították igazszolgáltatás elé; sürgeti az orosz igazságszolgáltatási hatóságokat, hogy a bűnösök megnevezésével és megbüntetésével folytassák a vizsgálatot; |
| --- | --- |

86.

emlékeztet Szergej Magnicki tragikus esetére, aki a magas szinten zajló korrupció ellen küzdött, és akit a tisztviselők halálra kínoztak; sajnálja, hogy az ügyet még mindig nem oldották meg és a Szergej Magnicki haláláért felelős személyeket még mindig nem állították igazszolgáltatás elé; sürgeti az orosz igazságszolgáltatási hatóságokat, hogy a bűnösök megnevezésével és megbüntetésével folytassák a vizsgálatot;

Az emberi jogi jogvédők

| 87. | üdvözli az EU politikai kötelezettségvállalását – az emberi jogokkal kapcsolatos uniós külkapcsolati politika régen megállapított elemeként – az emberi jogi jogvédők támogatására és a képviselet, a bírósági tárgyalásmegfigyelések, a börtönlátogatások és más, az EU missziói és delegációi által végrehajtott konkrét intézkedések – mint például a jogvédőkkel rendszeresen folytatott, intézményesített találkozók – sok pozitív példáját, de továbbra is aggodalommal tölti el, hogy bizonyos harmadik országok nem hajtják végre az Uniónak az emberi jogi jogvédőkre vonatkozó útmutatóját; úgy véli, hogy a főképviselőnek/alelnöknek fokozott intézkedést kellene ajánlania azoknak a misszióknak, ahol a végrehajtás láthatóan gyenge; |
| --- | --- |

87.

üdvözli az EU politikai kötelezettségvállalását – az emberi jogokkal kapcsolatos uniós külkapcsolati politika régen megállapított elemeként – az emberi jogi jogvédők támogatására és a képviselet, a bírósági tárgyalásmegfigyelések, a börtönlátogatások és más, az EU missziói és delegációi által végrehajtott konkrét intézkedések – mint például a jogvédőkkel rendszeresen folytatott, intézményesített találkozók – sok pozitív példáját, de továbbra is aggodalommal tölti el, hogy bizonyos harmadik országok nem hajtják végre az Uniónak az emberi jogi jogvédőkre vonatkozó útmutatóját; úgy véli, hogy a főképviselőnek/alelnöknek fokozott intézkedést kellene ajánlania azoknak a misszióknak, ahol a végrehajtás láthatóan gyenge;

| 88. | sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy ösztönözzék az uniós missziókat és delegációkat arra, hogy mutassák ki támogatásukat és szolidaritásukat az emberi jogi jogvédők és szervezeteik által végzett munka iránt azzal, hogy rendszeresen találkoznak és tevékenyen együttműködnek velük, valamint hogy észrevételeiket beépítik az emberi jogokkal és a demokráciával foglalkozó egyedi országstratégiákba, és rendszeresen bevonják őket a Parlament munkájába; |
| --- | --- |

88.

sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy ösztönözzék az uniós missziókat és delegációkat arra, hogy mutassák ki támogatásukat és szolidaritásukat az emberi jogi jogvédők és szervezeteik által végzett munka iránt azzal, hogy rendszeresen találkoznak és tevékenyen együttműködnek velük, valamint hogy észrevételeiket beépítik az emberi jogokkal és a demokráciával foglalkozó egyedi országstratégiákba, és rendszeresen bevonják őket a Parlament munkájába;

| 89. | megismétli az EU-hoz intézett arra irányuló felhívását, hogy szisztematikusan hívja fel a figyelmet az emberi jogi jogvédők egyes eseteire az olyan harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédek alkalmával, ahol az emberi jogok szószólóit továbbra is zaklatják és támadják; |
| --- | --- |

89.

megismétli az EU-hoz intézett arra irányuló felhívását, hogy szisztematikusan hívja fel a figyelmet az emberi jogi jogvédők egyes eseteire az olyan harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédek alkalmával, ahol az emberi jogok szószólóit továbbra is zaklatják és támadják;

| 90. | hangsúlyozza a független civil társadalommal fenntartott kapcsolatok szisztematikus nyomon követésének és annak fontosságát, hogy az emberi jogi jogvédők közvetlenebbül és könnyebben elérhessék az Európai Unió harmadik országokban lévő küldöttségeit; üdvözli az emberi jogi jogvédőkkel foglalkozó összekötők kinevezését a küldöttségeknél és/vagy a tagállamok követségein, hangsúlyozza továbbá, hogy az összekötőknek tapasztalt és megfelelően képzett tisztviselőknek kell lenniük, akiknek feladatai mind szervezeten belül, mind pedig szervezeten kívül megfelelő nyilvánosságot kapnak; különösen üdvözli, hogy a főképviselő/alelnök jelezte, hogy a harmadik országokba tett hivatalos útjai során rendszeres jelleggel találkozik majd emberi jogi jogvédőkkel, és e kapcsolatokról beszámol a Parlamentnek; |
| --- | --- |

90.

hangsúlyozza a független civil társadalommal fenntartott kapcsolatok szisztematikus nyomon követésének és annak fontosságát, hogy az emberi jogi jogvédők közvetlenebbül és könnyebben elérhessék az Európai Unió harmadik országokban lévő küldöttségeit; üdvözli az emberi jogi jogvédőkkel foglalkozó összekötők kinevezését a küldöttségeknél és/vagy a tagállamok követségein, hangsúlyozza továbbá, hogy az összekötőknek tapasztalt és megfelelően képzett tisztviselőknek kell lenniük, akiknek feladatai mind szervezeten belül, mind pedig szervezeten kívül megfelelő nyilvánosságot kapnak; különösen üdvözli, hogy a főképviselő/alelnök jelezte, hogy a harmadik országokba tett hivatalos útjai során rendszeres jelleggel találkozik majd emberi jogi jogvédőkkel, és e kapcsolatokról beszámol a Parlamentnek;

| 91. | emlékeztet a nyugat-szaharai helyzetről szóló 2010. november 25-i állásfoglalására; elítéli az elfoglalt területeken élő nyugat-szaharai lakosság elnyomásának folytatódását, és kéri alapvető jogaik – így az egyesülési, véleménynyilvánítási és tüntetési szabadság – tiszteletben tartását; kéri a 80 nyugat-szaharai politikai fogoly szabadon bocsátását, elsősorban is azon 23-ét, akiket 2010 novembere óta – a Gdeim Izik tábor felszámolását követően – ítélethozatal nélkül tartanak fogva a saléi börtönben; ismételten kéri nemzetközi mechanizmus felállítását a nyugat-szaharai emberi jogi helyzet megfigyelése céljából, továbbá kéri a konfliktus igazságos és tartós – a nyugat-szaharai nép önrendelkezési jogán alapuló és az ENSZ határozatainak megfelelő – megoldását; |
| --- | --- |

91.

emlékeztet a nyugat-szaharai helyzetről szóló 2010. november 25-i állásfoglalására; elítéli az elfoglalt területeken élő nyugat-szaharai lakosság elnyomásának folytatódását, és kéri alapvető jogaik – így az egyesülési, véleménynyilvánítási és tüntetési szabadság – tiszteletben tartását; kéri a 80 nyugat-szaharai politikai fogoly szabadon bocsátását, elsősorban is azon 23-ét, akiket 2010 novembere óta – a Gdeim Izik tábor felszámolását követően – ítélethozatal nélkül tartanak fogva a saléi börtönben; ismételten kéri nemzetközi mechanizmus felállítását a nyugat-szaharai emberi jogi helyzet megfigyelése céljából, továbbá kéri a konfliktus igazságos és tartós – a nyugat-szaharai nép önrendelkezési jogán alapuló és az ENSZ határozatainak megfelelő – megoldását;

| 92. | megismétli felhívását az emberi jogi jogvédőkkel kapcsolatos fokozottabb intézményközi együttműködésre; úgy véli, hogy a kapcsolattartási pontokra épülő megosztott riasztórendszer jól szolgálná az EU reagálási képességét és a különféle intézményeknek az emberi jogi jogvédők által kezelendő sürgős válságokkal kapcsolatos intézkedései közötti koherenciát, és arra biztatja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy az Európai Parlamenttel együtt vizsgálják tovább ezt a lehetőséget; |
| --- | --- |

92.

megismétli felhívását az emberi jogi jogvédőkkel kapcsolatos fokozottabb intézményközi együttműködésre; úgy véli, hogy a kapcsolattartási pontokra épülő megosztott riasztórendszer jól szolgálná az EU reagálási képességét és a különféle intézményeknek az emberi jogi jogvédők által kezelendő sürgős válságokkal kapcsolatos intézkedései közötti koherenciát, és arra biztatja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy az Európai Parlamenttel együtt vizsgálják tovább ezt a lehetőséget;

| 93. | üdvözli az Európai Parlament azon kötelezettségvállalását, hogy fokozni fogja a Szaharov-díj szerepét, illetve megerősíti a Szaharov-hálózatot, valamint hangsúlyozza e hálózat fontos szerepét többek között az emberei jogok védelmezőinek támogatására létrejött intézményközi együttműködés fellendítésében; felszólít minden uniós intézményt, hogy még inkább vállaljanak szerepet és működjenek együtt, és e tekintetben üdvözli az emberi jogokról szóló éves jelentésben a Szaharov-díjra tett hivatkozást; ugyanakkor megismétli a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy maradjanak kapcsolatban a Szaharov-díjra jelölt és a díjat elnyerő személyekkel a folyamatos párbeszéd és az illetők országában fennálló emberi jogi helyzet nyomon követésének biztosítása érdekében, valamint hogy védelmet kínáljanak azoknak, akiket folytatólagosan üldöznek, erről pedig jelentést tegyenek az Európai Parlamentnek; |
| --- | --- |

93.

üdvözli az Európai Parlament azon kötelezettségvállalását, hogy fokozni fogja a Szaharov-díj szerepét, illetve megerősíti a Szaharov-hálózatot, valamint hangsúlyozza e hálózat fontos szerepét többek között az emberei jogok védelmezőinek támogatására létrejött intézményközi együttműködés fellendítésében; felszólít minden uniós intézményt, hogy még inkább vállaljanak szerepet és működjenek együtt, és e tekintetben üdvözli az emberi jogokról szóló éves jelentésben a Szaharov-díjra tett hivatkozást; ugyanakkor megismétli a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy maradjanak kapcsolatban a Szaharov-díjra jelölt és a díjat elnyerő személyekkel a folyamatos párbeszéd és az illetők országában fennálló emberi jogi helyzet nyomon követésének biztosítása érdekében, valamint hogy védelmet kínáljanak azoknak, akiket folytatólagosan üldöznek, erről pedig jelentést tegyenek az Európai Parlamentnek;

| 94. | vállalja, hogy még rendszeresebb jelleggel illeszti be a nők jogait saját emberi jogi vitáiba és állásfoglalásaiba, és igénybe veszi a Szaharov-díj hálózatát, különösen a díj női nyerteseit arra, hogy szót emeljenek a világban a nők jogai mellett; |
| --- | --- |

94.

vállalja, hogy még rendszeresebb jelleggel illeszti be a nők jogait saját emberi jogi vitáiba és állásfoglalásaiba, és igénybe veszi a Szaharov-díj hálózatát, különösen a díj női nyerteseit arra, hogy szót emeljenek a világban a nők jogai mellett;

A nők jogai és az emberi jogok

| 95. | rávilágít a nők megkülönböztetett szerepére, tapasztalataira és hozzájárulására a béke és biztonság terén; elítéli a szexuális erőszak alkalmazását olyan országokban, mint a Kongói Demokratikus Köztársaság, és felszólít a nulla tolerancia érvényesítésére az elkövetőkkel szemben, különösen az EU által megbízott missziók és műveletek katonai és rendőri erői körében; hangsúlyozza továbbá, hogy mennyire fontos biztosítani az áldozatok számára az olyan több tudományterületet felölelő, holisztikus rehabilitációs szolgáltatásokhoz való hozzáférést, amelyek magukban foglalják az orvosi és pszichológiai gondozás, valamint a jogi, szociális, közösségi, szakmai, oktatási szolgáltatások és az átmeneti pénzügyi támogatás bármely szükségszerű kombinációját; |
| --- | --- |

95.

rávilágít a nők megkülönböztetett szerepére, tapasztalataira és hozzájárulására a béke és biztonság terén; elítéli a szexuális erőszak alkalmazását olyan országokban, mint a Kongói Demokratikus Köztársaság, és felszólít a nulla tolerancia érvényesítésére az elkövetőkkel szemben, különösen az EU által megbízott missziók és műveletek katonai és rendőri erői körében; hangsúlyozza továbbá, hogy mennyire fontos biztosítani az áldozatok számára az olyan több tudományterületet felölelő, holisztikus rehabilitációs szolgáltatásokhoz való hozzáférést, amelyek magukban foglalják az orvosi és pszichológiai gondozás, valamint a jogi, szociális, közösségi, szakmai, oktatási szolgáltatások és az átmeneti pénzügyi támogatás bármely szükségszerű kombinációját;

| 96. | üdvözli, hogy az EU az elsők között hajtja végre az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325. és azt kísérő határozatait; bátorítja a Tanácsot, a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a politika és a gyakorlat közötti szakadék áthidalása érdekében, és sürgeti azokat a tagállamokat, amelyek még nem fogadták el nemzeti cselekvési tervüket, hogy ezt sürgősen tegyék meg; |
| --- | --- |

96.

üdvözli, hogy az EU az elsők között hajtja végre az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325. és azt kísérő határozatait; bátorítja a Tanácsot, a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a politika és a gyakorlat közötti szakadék áthidalása érdekében, és sürgeti azokat a tagállamokat, amelyek még nem fogadták el nemzeti cselekvési tervüket, hogy ezt sürgősen tegyék meg;

| 97. | üdvözli az ENSZ nőjogi és esélyegyenlőségi ügyekkel foglalkozó ügynökségének (UN Women) létrehozását, és felszólítja az EU-t, hogy a nők jogainak érvényesítése érdekében nemzetközi, regionális és nemzeti szinten működjön szorosan együtt az intézménnyel; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a konfliktushelyzetben levő nőknek tisztességes hozzáférésük legyen a közegészségügyi rendszerekhez, megfelelő nőgyógyászati és szülészeti ellátásban részesüljenek az Egészségügyi Világszervezet meghatározása értelmében; különösen hangsúlyozza az egészségügyi nevelés, valamint a szexuális és reproduktív egészségre irányuló megfelelő programok előmozdításának szükségességét, amelyek központi helyet foglalnak el az EU-nak a harmadik országokra irányuló fejlesztési és emberi jogi politikájában; |
| --- | --- |

97.

üdvözli az ENSZ nőjogi és esélyegyenlőségi ügyekkel foglalkozó ügynökségének (UN Women) létrehozását, és felszólítja az EU-t, hogy a nők jogainak érvényesítése érdekében nemzetközi, regionális és nemzeti szinten működjön szorosan együtt az intézménnyel; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a konfliktushelyzetben levő nőknek tisztességes hozzáférésük legyen a közegészségügyi rendszerekhez, megfelelő nőgyógyászati és szülészeti ellátásban részesüljenek az Egészségügyi Világszervezet meghatározása értelmében; különösen hangsúlyozza az egészségügyi nevelés, valamint a szexuális és reproduktív egészségre irányuló megfelelő programok előmozdításának szükségességét, amelyek központi helyet foglalnak el az EU-nak a harmadik országokra irányuló fejlesztési és emberi jogi politikájában;

| 98. | üdvözli a Bizottságnak a nemek közötti egyenlőséget uniós és nemzetközi szinten egyaránt előmozdító nőjogi chartáját, valamint a nemek közötti egyenlőség és a nők szerepének erősítése a fejlesztési együttműködésben című, 2010–2015-re szóló uniós cselekvési tervet, és kéri a nemek közötti egyenlőségre és az anyák egészségére vonatkozó millenniumi fejlesztési cél megvalósítására irányuló erőfeszítések felgyorsítását; |
| --- | --- |

98.

üdvözli a Bizottságnak a nemek közötti egyenlőséget uniós és nemzetközi szinten egyaránt előmozdító nőjogi chartáját, valamint a nemek közötti egyenlőség és a nők szerepének erősítése a fejlesztési együttműködésben című, 2010–2015-re szóló uniós cselekvési tervet, és kéri a nemek közötti egyenlőségre és az anyák egészségére vonatkozó millenniumi fejlesztési cél megvalósítására irányuló erőfeszítések felgyorsítását;

| 99. | aggályát fejezi ki amiatt, hogy Egyiptomban a Fegyveres Erők Legfelsőbb Tanácsa (SCAF) nem végezte el a női ellenállókkal szembeni szexuális zaklatásokról – köztük az ún. szüzességi ellenőrzésekről – és a hozzájuk intézett halálos fenyegetésekről érkező beszámolók kivizsgálását; |
| --- | --- |

99.

aggályát fejezi ki amiatt, hogy Egyiptomban a Fegyveres Erők Legfelsőbb Tanácsa (SCAF) nem végezte el a női ellenállókkal szembeni szexuális zaklatásokról – köztük az ún. szüzességi ellenőrzésekről – és a hozzájuk intézett halálos fenyegetésekről érkező beszámolók kivizsgálását;

| 100. | üdvözli a nők érdekérvényesítő képességének növelésére helyezett hangsúlyt a főképviselő/alelnök részéről, és felszólítja a főképviselőt, hogy egy teljes munkaidejű elnök kinevezésével – aki egyben az Európai Külügyi Szolgálatnál a nemekkel foglalkozó kapcsolattartási pont feladatát is ellátja – és a megfelelő emberi és pénzügyi erőforrások biztosításával tegye intézményessé az EU nőkkel, békével és biztonsággal foglalkozó intézményközi nem hivatalos munkacsoportját; |
| --- | --- |

100.

üdvözli a nők érdekérvényesítő képességének növelésére helyezett hangsúlyt a főképviselő/alelnök részéről, és felszólítja a főképviselőt, hogy egy teljes munkaidejű elnök kinevezésével – aki egyben az Európai Külügyi Szolgálatnál a nemekkel foglalkozó kapcsolattartási pont feladatát is ellátja – és a megfelelő emberi és pénzügyi erőforrások biztosításával tegye intézményessé az EU nőkkel, békével és biztonsággal foglalkozó intézményközi nem hivatalos munkacsoportját;

| 101. | felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy az Európai Külügyi Szolgálatnál a személyzeti szabályzatnak megfelelően mozdítsa elő a földrajzilag és nemi szempontból kiegyensúlyozott esélyegyenlőséget; sürgeti a főképviselőt/alelnököt és a tagállamokat, hogy javasoljanak magas szintű női jelölteket, akik az Európai Külügyi Szolgálatnál és a közös biztonság- és védelempolitika alá tartozó misszióknál vezetői feladatokat látnak el; üdvözli a KBVP missziókkal összefüggésben elért eredményeket, nevezetesen a nemek kérdésével foglalkozó tanácsadók kinevezetését szinte mindegyik missziónál, valamint a misszióknál nyújtott továbbképzéseket; felhívja a Tanácsot, hogy a missziók megbízatásának megállapításáról szóló tanácsi határozatokban szerepeltessen utalást az ENSZ BT 1325. számú határozatára; javasolja, hogy a tagállamok a nemek kérdésével foglalkozó egységesített képzési modulok keretében a missziók kezdete előtt minden katonai és kirendelt civil alkalmazottat részesítsenek képzésben; |
| --- | --- |

101.

felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy az Európai Külügyi Szolgálatnál a személyzeti szabályzatnak megfelelően mozdítsa elő a földrajzilag és nemi szempontból kiegyensúlyozott esélyegyenlőséget; sürgeti a főképviselőt/alelnököt és a tagállamokat, hogy javasoljanak magas szintű női jelölteket, akik az Európai Külügyi Szolgálatnál és a közös biztonság- és védelempolitika alá tartozó misszióknál vezetői feladatokat látnak el; üdvözli a KBVP missziókkal összefüggésben elért eredményeket, nevezetesen a nemek kérdésével foglalkozó tanácsadók kinevezetését szinte mindegyik missziónál, valamint a misszióknál nyújtott továbbképzéseket; felhívja a Tanácsot, hogy a missziók megbízatásának megállapításáról szóló tanácsi határozatokban szerepeltessen utalást az ENSZ BT 1325. számú határozatára; javasolja, hogy a tagállamok a nemek kérdésével foglalkozó egységesített képzési modulok keretében a missziók kezdete előtt minden katonai és kirendelt civil alkalmazottat részesítsenek képzésben;

| 102. | üdvözli, hogy az Európa Tanács elfogadta a nők elleni erőszak és a családon belüli erőszak megelőzéséről és az azzal szembeni küzdelemről szóló, mérföldkőnek számító egyezményt, amely átfogó keretet hozott létre az erőszak megelőzésére, az áldozatok védelmére és véget vetett a büntetlenségnek, és felhívja a tagállamokat és az Európai Uniót, hogy mielőbb írják alá és ratifikálják ezt az egyezményt; |
| --- | --- |

102.

üdvözli, hogy az Európa Tanács elfogadta a nők elleni erőszak és a családon belüli erőszak megelőzéséről és az azzal szembeni küzdelemről szóló, mérföldkőnek számító egyezményt, amely átfogó keretet hozott létre az erőszak megelőzésére, az áldozatok védelmére és véget vetett a büntetlenségnek, és felhívja a tagállamokat és az Európai Uniót, hogy mielőbb írják alá és ratifikálják ezt az egyezményt;

| 103. | erőteljesen elítéli a női nemi szervek csonkítását, mint idejétmúlt gyakorlatot és a nők és lányok testi integritásának barbár megsértését, amelynek a gyakorlatot betiltó jogszabályokkal kell elejét venni; határozottan visszautasít minden, enyhítő körülményként felhozott, kulturális, hagyományos vagy vallási gyakorlatra történő hivatkozást; sürgeti a Bizottságot, hogy a nők elleni erőszak elleni küzdelemre vonatkozó stratégiájában fordítson különös figyelmet az ilyen hagyományos, káros gyakorlatokra; felszólítja az EKSZ-t, hogy a gyermekek jogairól és a nőkkel szembeni erőszakról szóló uniós iránymutatások végrehajtási stratégiájának részeként dolgozzon ki különleges eszköztárat e kérdésre vonatkozóan; gratulál ahhoz, hogy az afrikai államfők az Afrikai Unió 2011. júliusi csúcstalálkozóján elfogadtak egy határozatot, amelyben támogatják az ENSZ Közgyűlésének a női nemi szervek csonkításának nemzetközi tilalmáról szóló állásfoglalását; elítéli a kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódot is – például a kényszerabortuszokat és a kényszersterilizálást –, és konkrét intézkedésekre szólít fel ezek ellen; |
| --- | --- |

103.

erőteljesen elítéli a női nemi szervek csonkítását, mint idejétmúlt gyakorlatot és a nők és lányok testi integritásának barbár megsértését, amelynek a gyakorlatot betiltó jogszabályokkal kell elejét venni; határozottan visszautasít minden, enyhítő körülményként felhozott, kulturális, hagyományos vagy vallási gyakorlatra történő hivatkozást; sürgeti a Bizottságot, hogy a nők elleni erőszak elleni küzdelemre vonatkozó stratégiájában fordítson különös figyelmet az ilyen hagyományos, káros gyakorlatokra; felszólítja az EKSZ-t, hogy a gyermekek jogairól és a nőkkel szembeni erőszakról szóló uniós iránymutatások végrehajtási stratégiájának részeként dolgozzon ki különleges eszköztárat e kérdésre vonatkozóan; gratulál ahhoz, hogy az afrikai államfők az Afrikai Unió 2011. júliusi csúcstalálkozóján elfogadtak egy határozatot, amelyben támogatják az ENSZ Közgyűlésének a női nemi szervek csonkításának nemzetközi tilalmáról szóló állásfoglalását; elítéli a kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódot is – például a kényszerabortuszokat és a kényszersterilizálást –, és konkrét intézkedésekre szólít fel ezek ellen;

| 104. | az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 16. cikkében kimondott emberi jogok megsértéseként erőteljesen elítéli a kényszerházasságokat; felszólítja a Tanácsot, hogy a „kényszerházasságok” és a „nemek kiválasztásán alapuló abortuszok” kérdését vegye fel a nők és lányok elleni erőszakra vonatkozó útmutatójába; ösztönzi a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki e jelenségekre vonatkozó adatgyűjtési módszereket és indikátorokat, és bátorítja az EKSZ-t, hogy ezeket a kérdéseket vegye fel az emberi jogi országstratégiák kidolgozásába és végrehajtásába; kéri a tagállamokat, hogy fogadjanak el a kényszerházasságot tiltó jogszabályokat és hajtsák végre azokat, valamint hogy dolgozzanak ki közös definíciót, hozzanak létre nemzeti cselekvési terveket és osszák meg egymással a bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

104.

az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 16. cikkében kimondott emberi jogok megsértéseként erőteljesen elítéli a kényszerházasságokat; felszólítja a Tanácsot, hogy a „kényszerházasságok” és a „nemek kiválasztásán alapuló abortuszok” kérdését vegye fel a nők és lányok elleni erőszakra vonatkozó útmutatójába; ösztönzi a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki e jelenségekre vonatkozó adatgyűjtési módszereket és indikátorokat, és bátorítja az EKSZ-t, hogy ezeket a kérdéseket vegye fel az emberi jogi országstratégiák kidolgozásába és végrehajtásába; kéri a tagállamokat, hogy fogadjanak el a kényszerházasságot tiltó jogszabályokat és hajtsák végre azokat, valamint hogy dolgozzanak ki közös definíciót, hozzanak létre nemzeti cselekvési terveket és osszák meg egymással a bevált gyakorlatokat;

| 105. | emlékeztet arra, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a megelőzhető gyermekágyi halandóságról és megbetegedésekről, valamint az emberi jogokról és a millenniumi fejlesztési célokról szóló határozata újólag megerősíti, hogy a tájékoztatáshoz, az oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való jog alapvető emberi jogok; hangsúlyozza, hogy az EU-nak ezért fontos szerepet kell játszania annak megakadályozásában, hogy a nők a terhességbe belehaljanak; szorgalmazza, hogy az Unió emberi jogi és fejlesztési politikai szempont hajtsa végre a kairói cselekvési programot, mozdítsa elő a nemek közötti egyenlőséget, valamint a nők és gyermekek jogait, köztük a szexuális és reproduktív egészséget és jogokat; |
| --- | --- |

105.

emlékeztet arra, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a megelőzhető gyermekágyi halandóságról és megbetegedésekről, valamint az emberi jogokról és a millenniumi fejlesztési célokról szóló határozata újólag megerősíti, hogy a tájékoztatáshoz, az oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való jog alapvető emberi jogok; hangsúlyozza, hogy az EU-nak ezért fontos szerepet kell játszania annak megakadályozásában, hogy a nők a terhességbe belehaljanak; szorgalmazza, hogy az Unió emberi jogi és fejlesztési politikai szempont hajtsa végre a kairói cselekvési programot, mozdítsa elő a nemek közötti egyenlőséget, valamint a nők és gyermekek jogait, köztük a szexuális és reproduktív egészséget és jogokat;

Emberi jogok, vallásszabadság és keresztényüldözés a világban

| 106. | határozottan elítél minden, valláson vagy meggyőződésen alapuló üldözést; a vallásszabadsággal kapcsolatos két- és többoldalú fellépések keretében tett fokozott uniós erőfeszítések részeként továbbra is elkötelezett a világ minden részében a vallásszabadság megvalósítása iránt; ismételten aggodalmának ad hangot az összes vallási kisebbség vallásszabadsághoz való jogának számos harmadik országban való maradéktalan és tényleges tiszteletben tartásával kapcsolatban; sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az uniós külpolitika terén a vallás és a hit szabadságának előmozdítására dolgozzanak ki eszközkészletet, amely tartalmazzon mechanizmusokat a jogsértések azonosítására, valamint az ilyen esetekben követendő uniós intézkedésekre, és ennek előkészítésébe vonják be a civil társadalom szervezeteit; üdvözli a vallás vagy hit miatti intoleranciával és diszkriminációval foglalkozó különféle ENSZ fórumokon tett uniós fellépést és rendíthetetlen, elvhű álláspontot a vallásokat becsmérlő határozatok ellen; fenntartja, hogy a gyülekezési szabadság a vallásszabadsághoz, illetve a meggyőződés szabadságához való jog létfontosságú vetülete, és hangsúlyozza, hogy a vallási csoportok nyilvántartásba vétele nem lehet alapvető követelmény valamely vallás gyakorlásához; felszólítja az EU Alapjogi Ügynökségét, hogy biztosítson a Parlament számára pontos és megbízható adatokat a vallásszabadság, illetve a lelkiismereti szabadság az Európai Unióban történt megsértéseire vonatkozóan, és tegyen javaslatot arra, hogy ezeket miként lehetne kezelni; |
| --- | --- |

106.

határozottan elítél minden, valláson vagy meggyőződésen alapuló üldözést; a vallásszabadsággal kapcsolatos két- és többoldalú fellépések keretében tett fokozott uniós erőfeszítések részeként továbbra is elkötelezett a világ minden részében a vallásszabadság megvalósítása iránt; ismételten aggodalmának ad hangot az összes vallási kisebbség vallásszabadsághoz való jogának számos harmadik országban való maradéktalan és tényleges tiszteletben tartásával kapcsolatban; sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az uniós külpolitika terén a vallás és a hit szabadságának előmozdítására dolgozzanak ki eszközkészletet, amely tartalmazzon mechanizmusokat a jogsértések azonosítására, valamint az ilyen esetekben követendő uniós intézkedésekre, és ennek előkészítésébe vonják be a civil társadalom szervezeteit; üdvözli a vallás vagy hit miatti intoleranciával és diszkriminációval foglalkozó különféle ENSZ fórumokon tett uniós fellépést és rendíthetetlen, elvhű álláspontot a vallásokat becsmérlő határozatok ellen; fenntartja, hogy a gyülekezési szabadság a vallásszabadsághoz, illetve a meggyőződés szabadságához való jog létfontosságú vetülete, és hangsúlyozza, hogy a vallási csoportok nyilvántartásba vétele nem lehet alapvető követelmény valamely vallás gyakorlásához; felszólítja az EU Alapjogi Ügynökségét, hogy biztosítson a Parlament számára pontos és megbízható adatokat a vallásszabadság, illetve a lelkiismereti szabadság az Európai Unióban történt megsértéseire vonatkozóan, és tegyen javaslatot arra, hogy ezeket miként lehetne kezelni;

| 107. | külön hangsúlyozza, hogy erről a kérdésről folytatni kell a konstruktív párbeszédet az Iszlám Konferencia Szervezetével; felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fordítsanak különös figyelmet a vallásszabadsághoz, illetve a lelkiismereti szabadsághoz való jog érvényesítésére a tagjelölt és az ESZP hatálya alá tartozó országokban, különösen az „arab tavasz” tükrében; mélységes aggodalmának ad hangot a különböző országokban egyre gyakrabban előforduló vallási intolerancia és megkülönböztetés miatt; határozottan elítél a keresztények, zsidók, muzulmánok és más vallási közösséghez tartozók ellen elkövetett minden erőszakos cselekményt, akárcsak a vallásos emberek, hitüket elhagyók és nem hívők elleni, a valláson vagy meggyőződésen alapuló minden hátrányos megkülönböztetést és intoleranciát; ismételten hangsúlyozza (23), hogy a gondolat és a lelkiismeret szabadságához és a vallásszabadsághoz való jog alapvető emberi jog; elismeri, hogy egyre nagyobb szükség van a konfliktusok átalakítására és a megbékélést célzó erőfeszítésekre, többek között a különböző szinteken folytatott hitközi párbeszédre, és sürgeti az EU-t, illetve Ashton alelnököt/főképviselőt, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos uniós kezdeményezésekről harmadik országokkal folytatott párbeszédeiben foglalkozzon a például a médiában található megkülönböztető és felbujtó jellegű tartalommal és a szabad vallásgyakorlás kérdésével; úgy véli, hogy azokban a harmadik országokban, ahol a vallási kisebbségek – köztük a keresztények – jogaik megsértésével szembesülnek, az ilyen problémák nem oldhatók meg a környező társadalmaktól való megóvással és elkülönítéssel, ezáltal pedig „párhuzamos társadalmak” megteremtésével; a például Nigériában, Egyiptomban és Indonéziában nemrégiben lezajlott események tükrében arra sürgeti az EKSZ-t és az uniós tagállamokat, hogy tegyenek konkrét intézkedéseket az erőszak körforgásának megelőzése céljából; |
| --- | --- |

107.

külön hangsúlyozza, hogy erről a kérdésről folytatni kell a konstruktív párbeszédet az Iszlám Konferencia Szervezetével; felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fordítsanak különös figyelmet a vallásszabadsághoz, illetve a lelkiismereti szabadsághoz való jog érvényesítésére a tagjelölt és az ESZP hatálya alá tartozó országokban, különösen az „arab tavasz” tükrében; mélységes aggodalmának ad hangot a különböző országokban egyre gyakrabban előforduló vallási intolerancia és megkülönböztetés miatt; határozottan elítél a keresztények, zsidók, muzulmánok és más vallási közösséghez tartozók ellen elkövetett minden erőszakos cselekményt, akárcsak a vallásos emberek, hitüket elhagyók és nem hívők elleni, a valláson vagy meggyőződésen alapuló minden hátrányos megkülönböztetést és intoleranciát; ismételten hangsúlyozza (23), hogy a gondolat és a lelkiismeret szabadságához és a vallásszabadsághoz való jog alapvető emberi jog; elismeri, hogy egyre nagyobb szükség van a konfliktusok átalakítására és a megbékélést célzó erőfeszítésekre, többek között a különböző szinteken folytatott hitközi párbeszédre, és sürgeti az EU-t, illetve Ashton alelnököt/főképviselőt, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos uniós kezdeményezésekről harmadik országokkal folytatott párbeszédeiben foglalkozzon a például a médiában található megkülönböztető és felbujtó jellegű tartalommal és a szabad vallásgyakorlás kérdésével; úgy véli, hogy azokban a harmadik országokban, ahol a vallási kisebbségek – köztük a keresztények – jogaik megsértésével szembesülnek, az ilyen problémák nem oldhatók meg a környező társadalmaktól való megóvással és elkülönítéssel, ezáltal pedig „párhuzamos társadalmak” megteremtésével; a például Nigériában, Egyiptomban és Indonéziában nemrégiben lezajlott események tükrében arra sürgeti az EKSZ-t és az uniós tagállamokat, hogy tegyenek konkrét intézkedéseket az erőszak körforgásának megelőzése céljából;

| 108. | sürgeti az EKSZ-t, hogy a globális és multilaterális főigazgatóságnál alakítson ki állandó kapacitást a vallásszabadság, illetve a meggyőződés szabadságának általános érvényesítésére valamennyi területi igazgatóságban és egységben, valamint hogy kösse össze a kérdést az emberi jogok általános előmozdításával ugyanezen a főigazgatóságon belül, és segítse elő a kérdést a nemzetközi és sokoldalú szervezetekben; ösztönzi az EKSZ-t, hogy évente számoljon be a világon a vallásszabadsággal, illetve a meggyőződés szabadságával kapcsolatban tett előrehaladásról; |
| --- | --- |

108.

sürgeti az EKSZ-t, hogy a globális és multilaterális főigazgatóságnál alakítson ki állandó kapacitást a vallásszabadság, illetve a meggyőződés szabadságának általános érvényesítésére valamennyi területi igazgatóságban és egységben, valamint hogy kösse össze a kérdést az emberi jogok általános előmozdításával ugyanezen a főigazgatóságon belül, és segítse elő a kérdést a nemzetközi és sokoldalú szervezetekben; ösztönzi az EKSZ-t, hogy évente számoljon be a világon a vallásszabadsággal, illetve a meggyőződés szabadságával kapcsolatban tett előrehaladásról;

| 109. | felkéri az EKSZ-t és más uniós intézményeket, hogy küzdjenek az olyan elfogadhatatlan gyakorlatokkal szemben, mint a kényszer-áttérések és az ún. aposztáziával összefüggő esetek bűncselekménnyé nyilvánítása, illetve megbüntetése, és az ilyen gyakorlatok felszámolása érdekében alkalmazzanak nyomást a Pakisztánhoz, Iránhoz, és Szaúdi-Arábiához hasonló olyan harmadik országokkal szemben, amelyek még mindig folytatnak ilyen gyakorlatokat; felszólít arra, hogy képviseljenek ugyanilyen határozott álláspontot az istenkáromlásra vonatkozó törvények olyan eszközzé tételével szemben, amelyet a vallási kisebbségek tagjainak üldözésére lehet felhasználni; |
| --- | --- |

109.

felkéri az EKSZ-t és más uniós intézményeket, hogy küzdjenek az olyan elfogadhatatlan gyakorlatokkal szemben, mint a kényszer-áttérések és az ún. aposztáziával összefüggő esetek bűncselekménnyé nyilvánítása, illetve megbüntetése, és az ilyen gyakorlatok felszámolása érdekében alkalmazzanak nyomást a Pakisztánhoz, Iránhoz, és Szaúdi-Arábiához hasonló olyan harmadik országokkal szemben, amelyek még mindig folytatnak ilyen gyakorlatokat; felszólít arra, hogy képviseljenek ugyanilyen határozott álláspontot az istenkáromlásra vonatkozó törvények olyan eszközzé tételével szemben, amelyet a vallási kisebbségek tagjainak üldözésére lehet felhasználni;

| 110. | felszólítja a hatáskörrel rendelkező intézményeket, hogy a két- és többoldalú fórumokon – például az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában – folytassanak szoros együttműködést az USA nemzetközi vallásszabadsággal foglalkozó bizottságával; |
| --- | --- |

110.

felszólítja a hatáskörrel rendelkező intézményeket, hogy a két- és többoldalú fórumokon – például az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában – folytassanak szoros együttműködést az USA nemzetközi vallásszabadsággal foglalkozó bizottságával;

Megkülönböztetés

| 111. | elítéli a munkájuk vagy származásuk miatt megkülönböztetett emberek ellen elkövetett valamennyi emberi jogi visszaélést és az áldozatok igazságszolgáltatáshoz való korlátozott hozzáférését; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy támogassák az ENSZ „Elvek és útmutató a munka és származási alapú megkülönböztetés tényleges felszámolásához” című tervezetét; |
| --- | --- |

111.

elítéli a munkájuk vagy származásuk miatt megkülönböztetett emberek ellen elkövetett valamennyi emberi jogi visszaélést és az áldozatok igazságszolgáltatáshoz való korlátozott hozzáférését; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy támogassák az ENSZ „Elvek és útmutató a munka és származási alapú megkülönböztetés tényleges felszámolásához” című tervezetét;

| 112. | üdvözli az ENSZ fogyatékossággal élők jogairól szóló egyezményének (UNCRPD) EU általi megkötését, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégia – különösen a 8. cselekvési terület – elfogadását; elítéli a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetés minden formáját, és felszólít minden államot arra, hogy ratifikálják az UNCRPD-t; hangsúlyozza, hogy az EU-nak is nyomon kell követnie az UNCRPD saját területén történő végrehajtását; sajnálatát fejezi ki amiatt is, hogy az EU–Afrika stratégiával összefüggésben az Unió nem tesz semmit a fogyatékkal élők emberi jogaival kapcsolatban; |
| --- | --- |

112.

üdvözli az ENSZ fogyatékossággal élők jogairól szóló egyezményének (UNCRPD) EU általi megkötését, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégia – különösen a 8. cselekvési terület – elfogadását; elítéli a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetés minden formáját, és felszólít minden államot arra, hogy ratifikálják az UNCRPD-t; hangsúlyozza, hogy az EU-nak is nyomon kell követnie az UNCRPD saját területén történő végrehajtását; sajnálatát fejezi ki amiatt is, hogy az EU–Afrika stratégiával összefüggésben az Unió nem tesz semmit a fogyatékkal élők emberi jogaival kapcsolatban;

| 113. | helyesli a Tanács, az EKSZ, a főképviselő/a Bizottság alelnöke, a Bizottság és a tagállamok elkötelezettségét a leszbikusok, melegek, biszexuálisok és transzszexuálisok emberi jogai mellett a harmadik országokkal folytatott kétoldalú kapcsolataikban, multilaterális fórumokon, valamint a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén keresztül; üdvözli, hogy az ENSZ Közgyűlése újra bevezette, hogy a szexuális irányultság alapján történő törvénytelen, azonnali vagy önkényes kivégzésekkel szemben védelmet kell nyújtani, és üdvözli az EU e célból tett erőfeszítéseit; felszólítja a Bizottságot, hogy a Betegségek Nemzetközi Osztályozásának 11. változatára (ICD-11) vonatkozó tárgyalások során emeljen szót azért, hogy a nemi identitást töröljék a mentális rendellenességek és magatartászavarok jegyzékéből, és keressen olyan új besorolást, amely nem utal kóros elváltozásra; ismételten hangsúlyozza, hogy az AKCS-EU partnerségben nem csorbulhat a megkülönböztetésmentesség elve, amely kiterjed a nemi vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés tilalmára is; megismétli kérését, hogy a Bizottság készítsen átfogó ütemtervet a homofóbia, transzfóbia, valamint a szexuális irányultság és a nemi identitás alapján történő megkülönböztetés ellen, és foglalkozzon a világban az emberi jogok ilyen alapon elkövetett megsértéseinek eseteivel; felhívja az Unió tagállamait, hogy nyújtsanak menedékjogot azoknak, akik üldöztetés elől menekülnek olyan országokból, ahol a leszbikus, meleg, biszexuális és transzszexuális embereket bűnözőknek tekintik, vegyék figyelembe a kérelmezők üldöztetéstől való indokolt félelmét, és fogadják el leszbikusként, melegként, biszexuálisként vagy transzszexuálisként való önmeghatározásukat; |
| --- | --- |

113.

helyesli a Tanács, az EKSZ, a főképviselő/a Bizottság alelnöke, a Bizottság és a tagállamok elkötelezettségét a leszbikusok, melegek, biszexuálisok és transzszexuálisok emberi jogai mellett a harmadik országokkal folytatott kétoldalú kapcsolataikban, multilaterális fórumokon, valamint a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén keresztül; üdvözli, hogy az ENSZ Közgyűlése újra bevezette, hogy a szexuális irányultság alapján történő törvénytelen, azonnali vagy önkényes kivégzésekkel szemben védelmet kell nyújtani, és üdvözli az EU e célból tett erőfeszítéseit; felszólítja a Bizottságot, hogy a Betegségek Nemzetközi Osztályozásának 11. változatára (ICD-11) vonatkozó tárgyalások során emeljen szót azért, hogy a nemi identitást töröljék a mentális rendellenességek és magatartászavarok jegyzékéből, és keressen olyan új besorolást, amely nem utal kóros elváltozásra; ismételten hangsúlyozza, hogy az AKCS-EU partnerségben nem csorbulhat a megkülönböztetésmentesség elve, amely kiterjed a nemi vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés tilalmára is; megismétli kérését, hogy a Bizottság készítsen átfogó ütemtervet a homofóbia, transzfóbia, valamint a szexuális irányultság és a nemi identitás alapján történő megkülönböztetés ellen, és foglalkozzon a világban az emberi jogok ilyen alapon elkövetett megsértéseinek eseteivel; felhívja az Unió tagállamait, hogy nyújtsanak menedékjogot azoknak, akik üldöztetés elől menekülnek olyan országokból, ahol a leszbikus, meleg, biszexuális és transzszexuális embereket bűnözőknek tekintik, vegyék figyelembe a kérelmezők üldöztetéstől való indokolt félelmét, és fogadják el leszbikusként, melegként, biszexuálisként vagy transzszexuálisként való önmeghatározásukat;

| 114. | üdvözli a Tanács emberi jogi munkacsoportja által 2010-ben kidolgozott eszköztárat, amelynek célja az uniós intézmények, a tagállamok, a küldöttségek és más szervek gyors fellépésének segítése olyan esetekben, amikor a leszbikusok, melegek, biszexuálisok és transzszexuálisok emberi jogai sérülnek; kéri a Bizottságot, hogy foglalkozzon az ilyen sérelmek strukturális okaival, a Tanácsot pedig, hogy dolgozzon ki kötelező erejű iránymutatásokat e téren; |
| --- | --- |

114.

üdvözli a Tanács emberi jogi munkacsoportja által 2010-ben kidolgozott eszköztárat, amelynek célja az uniós intézmények, a tagállamok, a küldöttségek és más szervek gyors fellépésének segítése olyan esetekben, amikor a leszbikusok, melegek, biszexuálisok és transzszexuálisok emberi jogai sérülnek; kéri a Bizottságot, hogy foglalkozzon az ilyen sérelmek strukturális okaival, a Tanácsot pedig, hogy dolgozzon ki kötelező erejű iránymutatásokat e téren;

| 115. | hangsúlyozza, hogy a hagyományos nemzeti kisebbségi közösségek a többi kisebbségi csoporttól eltérő egyedi igényekkel rendelkeznek, és biztosítani kell az e kisebbségekkel szembeni egyenlő bánásmódot az oktatás, az egészségügyi ellátás, a szociális szolgáltatások és más közszolgáltatások tekintetében, továbbá hogy a gazdasági, társadalmi, politikai és kulturális élet valamennyi területén elő kell mozdítani a nemzeti kisebbségek tagjai és a többséghez tartozók közötti maradéktalan és tényleges egyenlőséget; rámutat arra, hogy a gazdasági, társadalmi, politikai és kulturális élet valamennyi területén elő kell mozdítani a nemzeti kisebbségek tagjai és a többséghez tartozók közötti maradéktalan és tényleges egyenlőséget; |
| --- | --- |

115.

hangsúlyozza, hogy a hagyományos nemzeti kisebbségi közösségek a többi kisebbségi csoporttól eltérő egyedi igényekkel rendelkeznek, és biztosítani kell az e kisebbségekkel szembeni egyenlő bánásmódot az oktatás, az egészségügyi ellátás, a szociális szolgáltatások és más közszolgáltatások tekintetében, továbbá hogy a gazdasági, társadalmi, politikai és kulturális élet valamennyi területén elő kell mozdítani a nemzeti kisebbségek tagjai és a többséghez tartozók közötti maradéktalan és tényleges egyenlőséget; rámutat arra, hogy a gazdasági, társadalmi, politikai és kulturális élet valamennyi területén elő kell mozdítani a nemzeti kisebbségek tagjai és a többséghez tartozók közötti maradéktalan és tényleges egyenlőséget;

| 116. | felhívja az EU-t, hogy az őslakos gazdálkodók, nomád népességcsoportok és a mezőgazdasági kis és közepes termelők, különösen a gazdálkodó nők földtulajdonának biztosítása és a társaságok területfoglalási gyakorlatainak megakadályozása érdekében ösztönözze a fejlődő országok kormányait földreform végrehajtására; sürgeti az EU-t, hogy biztosítsa a természeti erőforrásokhoz való hozzáférés jogát, különösen a bennszülött és őshonos népek esetében a kereskedelmi megállapodások tárgyalásai során; ösztönöz minden tagállamot, hogy kövessék Dánia, Hollandia és Spanyolország példáját, és ratifikálják az ILO bennszülött és törzsi népekről szóló, 169. egyezményét, hogy kimutassák elkötelezettségüket, hogy érzékelhető védelmet biztosítsanak e népeknek; támogatja az ILO 169. egyezményének – mint többek között az Európai Unió multilateralizmus és az ENSZ iránti elkötelezettségének kimutatására szolgáló eszköznek – a nem aláíró államok általi ratifikálására és végrehajtására vonatkozóan jelenleg zajló kampányokat; |
| --- | --- |

116.

felhívja az EU-t, hogy az őslakos gazdálkodók, nomád népességcsoportok és a mezőgazdasági kis és közepes termelők, különösen a gazdálkodó nők földtulajdonának biztosítása és a társaságok területfoglalási gyakorlatainak megakadályozása érdekében ösztönözze a fejlődő országok kormányait földreform végrehajtására; sürgeti az EU-t, hogy biztosítsa a természeti erőforrásokhoz való hozzáférés jogát, különösen a bennszülött és őshonos népek esetében a kereskedelmi megállapodások tárgyalásai során; ösztönöz minden tagállamot, hogy kövessék Dánia, Hollandia és Spanyolország példáját, és ratifikálják az ILO bennszülött és törzsi népekről szóló, 169. egyezményét, hogy kimutassák elkötelezettségüket, hogy érzékelhető védelmet biztosítsanak e népeknek; támogatja az ILO 169. egyezményének – mint többek között az Európai Unió multilateralizmus és az ENSZ iránti elkötelezettségének kimutatására szolgáló eszköznek – a nem aláíró államok általi ratifikálására és végrehajtására vonatkozóan jelenleg zajló kampányokat;

| 117. | uniós jogszabályokra vonatkozó kezdeményezéseket ajánl annak biztosítására, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos uniós politikában és együttműködési eszközökben megfelelő figyelmet fordítsanak a kasztokon alapuló megkülönböztetés felszámolására és a kasztrendszerrel működő országokban – köztük Nepálban, Indiában, Bangladesben, Pakisztánban, Sri Lankán és Jemenben – történő fellépésre; |
| --- | --- |

117.

uniós jogszabályokra vonatkozó kezdeményezéseket ajánl annak biztosítására, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos uniós politikában és együttműködési eszközökben megfelelő figyelmet fordítsanak a kasztokon alapuló megkülönböztetés felszámolására és a kasztrendszerrel működő országokban – köztük Nepálban, Indiában, Bangladesben, Pakisztánban, Sri Lankán és Jemenben – történő fellépésre;

| 118. | úgy véli, hogy a civil társadalom és – különösen az őslakos közösségekből származó – emberi jogi aktivisták támogatására irányuló újabb és jelenlegi finanszírozási tételek költségvetését növelni kellene; ezeknek egyfelől ki kell mutatniuk a válságokra és a jelenleg bárhol fennálló helyzetekre való rugalmas és gyors reagálási képességüket, másfelől pedig optimalizálniuk kell a pénz–érték arányt és a befolyást; üdvözli a tényt, hogy az EU az ENSZ-ben kiemelten támogatta az őslakosokat segítő kapacitásfejlesztési tevékenységeket; hangsúlyozza, hogy kulcsfontosságú fokozni az őslakosok képviselőinek hatékonyságát az ENSZ eseményein, megfelelő logisztikai, dokumentációs és információs támogatást nyújtva nekik; felhívja az EU-t, hogy folytassa e támogatást; |
| --- | --- |

118.

úgy véli, hogy a civil társadalom és – különösen az őslakos közösségekből származó – emberi jogi aktivisták támogatására irányuló újabb és jelenlegi finanszírozási tételek költségvetését növelni kellene; ezeknek egyfelől ki kell mutatniuk a válságokra és a jelenleg bárhol fennálló helyzetekre való rugalmas és gyors reagálási képességüket, másfelől pedig optimalizálniuk kell a pénz–érték arányt és a befolyást; üdvözli a tényt, hogy az EU az ENSZ-ben kiemelten támogatta az őslakosokat segítő kapacitásfejlesztési tevékenységeket; hangsúlyozza, hogy kulcsfontosságú fokozni az őslakosok képviselőinek hatékonyságát az ENSZ eseményein, megfelelő logisztikai, dokumentációs és információs támogatást nyújtva nekik; felhívja az EU-t, hogy folytassa e támogatást;

A gyermekek jogai

| 119. | emlékeztet a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményre és arra, hogy biztosítani kell az abban előírt jogok lehető legteljesebb körű védelmét és meg kell akadályozni azok gyengítését; üdvözli a gyermekek jogairól szóló egyezmény bejelentési eljárásokról szóló fakultatív jegyzőkönyvének az ENSZ Közgyűlése által 2011. december 19-én tett elfogadását, és kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy gyorsítsák meg erőfeszítéseiket a gyermekek jogairól szóló egyezmény és fakultatív jegyzőkönyveinek egyetemes ratifikálására irányulóan, és népszerűsítsék ezek gyakorlati végrehajtását; határozott erőfeszítésekre szólít fel a gyermekek jogainak előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatások, valamint a gyermekekkel szembeni erőszak valamennyi formája elleni küzdelemre irányuló uniós stratégia végrehajtásának elősegítése céljából; felszólítja a főképviselőt/alelnököt (és/vagy az Európai Külügyi Szolgálatot), hogy az emberi jogokról szóló éves uniós jelentésekbe építsen be egy, a gyermekek jogairól szóló szakaszt; |
| --- | --- |

119.

emlékeztet a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményre és arra, hogy biztosítani kell az abban előírt jogok lehető legteljesebb körű védelmét és meg kell akadályozni azok gyengítését; üdvözli a gyermekek jogairól szóló egyezmény bejelentési eljárásokról szóló fakultatív jegyzőkönyvének az ENSZ Közgyűlése által 2011. december 19-én tett elfogadását, és kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy gyorsítsák meg erőfeszítéseiket a gyermekek jogairól szóló egyezmény és fakultatív jegyzőkönyveinek egyetemes ratifikálására irányulóan, és népszerűsítsék ezek gyakorlati végrehajtását; határozott erőfeszítésekre szólít fel a gyermekek jogainak előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatások, valamint a gyermekekkel szembeni erőszak valamennyi formája elleni küzdelemre irányuló uniós stratégia végrehajtásának elősegítése céljából; felszólítja a főképviselőt/alelnököt (és/vagy az Európai Külügyi Szolgálatot), hogy az emberi jogokról szóló éves uniós jelentésekbe építsen be egy, a gyermekek jogairól szóló szakaszt;

| 120. | felhívja a figyelmet egy súlyos problémára a szubszaharai Afrika néhány országában, ahol gyermekeket vádolnak meg boszorkánysággal, aminek a társadalmi kirekesztéstől a gyermekgyilkosságig, valamint a gyermekek rituális feláldozásáig terjedő súlyos következményei vannak; megállapítja, hogy az állam felelős a gyermekeknek az erőszak minden formájától és a visszaéléstől való védelméért és ezért sürgeti az EKSZ-t, hogy fordítson különös figyelmet a gyermekeknek az erőszak minden formájával szembeni védelmére és az ilyen gyermekek sorsára az érintett országok kormányaival folytatott emberi jogi párbeszéd és a külső pénzügyi eszközök programozása során; |
| --- | --- |

120.

felhívja a figyelmet egy súlyos problémára a szubszaharai Afrika néhány országában, ahol gyermekeket vádolnak meg boszorkánysággal, aminek a társadalmi kirekesztéstől a gyermekgyilkosságig, valamint a gyermekek rituális feláldozásáig terjedő súlyos következményei vannak; megállapítja, hogy az állam felelős a gyermekeknek az erőszak minden formájától és a visszaéléstől való védelméért és ezért sürgeti az EKSZ-t, hogy fordítson különös figyelmet a gyermekeknek az erőszak minden formájával szembeni védelmére és az ilyen gyermekek sorsára az érintett országok kormányaival folytatott emberi jogi párbeszéd és a külső pénzügyi eszközök programozása során;

A véleménynyilvánítás szabadsága és a (szociális) média

| 121. | hangsúlyozza, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága, a média függetlensége és a pluralizmus a fenntartható demokrácia lényegi elemei, amelyek maximalizálják a civil társadalom bevonását és lehetővé teszik az állampolgárok számára érdekeik érvényesítését; ezért fokozott támogatást kér a média szabadságának előmozdítása, a független újságírók védelme, a digitális megosztottság csökkentése és az internethez való hozzáférés elősegítése terén; |
| --- | --- |

121.

hangsúlyozza, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága, a média függetlensége és a pluralizmus a fenntartható demokrácia lényegi elemei, amelyek maximalizálják a civil társadalom bevonását és lehetővé teszik az állampolgárok számára érdekeik érvényesítését; ezért fokozott támogatást kér a média szabadságának előmozdítása, a független újságírók védelme, a digitális megosztottság csökkentése és az internethez való hozzáférés elősegítése terén;

| 122. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a csatlakozási tárgyalások, az emberi jogi párbeszédek és az emberi jogokat érintő minden fellépés keretében intézzenek felhívást a médiában elhangzó gyűlöletbeszédek felszámolására, |
| --- | --- |

122.

sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a csatlakozási tárgyalások, az emberi jogi párbeszédek és az emberi jogokat érintő minden fellépés keretében intézzenek felhívást a médiában elhangzó gyűlöletbeszédek felszámolására,

| 123. | megállapítja, hogy az offline és online szociális médiával együtt az internet vált az egyik legfontosabb olyan közeggé, amelyen keresztül az egyének a véleménynyilvánítás és szólás szabadságához való jogukat gyakorolják, és hogy ezek döntő szerepet játszottak az emberi jogok, a demokratikus részvétel, az elszámoltathatóság, az átláthatóság, a gazdasági fejlődés és a nyilvános hozzáférés új formáinak előmozdításában; szem előtt tartva, hogy nincs minden társadalmi rétegnek, különösen az időseknek és vidéki lakosságnak internetes hozzáférése, hangsúlyozza ugyanakkor, hogy nem szabad az emberi méltóságot támadni, és elítéli a megkülönböztetés közösségi médiában megjelenő minden más formáját; támogatja azokat a konkrét uniós rendeleteket és harmadik országokkal kötött megállapodásokat, amelyek cenzúra, internetes oldalak blokkolása vagy az információs szabadság üzleti érdekek mögé rendelésével korlátozzák a tájékoztatáshoz és az információkhoz való hozzáférést; üdvözli az internetnek és a közösségi hálózatoknak az arab tavasz kialakulásában játszott szerepét, az internet és az új technológiák használatának fokozott nyomon követésére szólít fel az ezt korlátozni próbáló autokratikus rendszerekben; felszólít a fokozott támogatásra a média szabadságának előmozdítása, a független újságírók és bloggerek védelme, a digitális megosztottság csökkentése és az információhoz és kommunikációhoz való, korlátlan hozzáférés, valamint az internethez való cenzúrázatlan hozzáférés (digitális szabadság) elősegítése terén; |
| --- | --- |

123.

megállapítja, hogy az offline és online szociális médiával együtt az internet vált az egyik legfontosabb olyan közeggé, amelyen keresztül az egyének a véleménynyilvánítás és szólás szabadságához való jogukat gyakorolják, és hogy ezek döntő szerepet játszottak az emberi jogok, a demokratikus részvétel, az elszámoltathatóság, az átláthatóság, a gazdasági fejlődés és a nyilvános hozzáférés új formáinak előmozdításában; szem előtt tartva, hogy nincs minden társadalmi rétegnek, különösen az időseknek és vidéki lakosságnak internetes hozzáférése, hangsúlyozza ugyanakkor, hogy nem szabad az emberi méltóságot támadni, és elítéli a megkülönböztetés közösségi médiában megjelenő minden más formáját; támogatja azokat a konkrét uniós rendeleteket és harmadik országokkal kötött megállapodásokat, amelyek cenzúra, internetes oldalak blokkolása vagy az információs szabadság üzleti érdekek mögé rendelésével korlátozzák a tájékoztatáshoz és az információkhoz való hozzáférést; üdvözli az internetnek és a közösségi hálózatoknak az arab tavasz kialakulásában játszott szerepét, az internet és az új technológiák használatának fokozott nyomon követésére szólít fel az ezt korlátozni próbáló autokratikus rendszerekben; felszólít a fokozott támogatásra a média szabadságának előmozdítása, a független újságírók és bloggerek védelme, a digitális megosztottság csökkentése és az információhoz és kommunikációhoz való, korlátlan hozzáférés, valamint az internethez való cenzúrázatlan hozzáférés (digitális szabadság) elősegítése terén;

| 124. | megjegyzi, hogy az arab tavasz forradalmainak előmozdításában és támogatásában az internet komoly potenciállal bírt; megállapítja ugyanakkor, hogy az IKT-kkal vissza is lehet élni az emberi jogok és az alapvető szabadságok megsértése céljából, és ezért az internet és az új technológiák használatának fokozott nyomon követésére szólít fel az őket korlátozni próbáló autokratikus rendszerekben; üdvözli a Bizottság „Állandó kapcsolat stratégiára” (No Disconnection Strategy”) irányuló kezdeményezését; felkéri a Bizottságot, hogy legkésőbb 2013-ban nyújtson be intelligens szabályozási javaslatokat, köztük az uniós székhelyű társaságok fokozott átláthatóságára és elszámoltathatóságára vonatkozóan, a honlapok blokkolását, a tömeges felügyeletet, valamennyi internetes forgalom és (mobil) távközlés nyomon követését, a magánbeszélgetések lehallgatását és leírását, keresési találatok szűrését és az internethasználók, többek között az emberi jogi jogvédők megfélemlítését szolgáló, valamint az ilyen célból, rendelésre készített termékek és szolgáltatások exportja nyomon követésének javítása érdekében; úgy véli, hogy a távközlési és internet szolgáltatóknak tanulniuk kell a múlt hibáiból, például amikor a Vodafone a Mubarak-rezsim utolsó heteiben úgy döntött, hogy enged az egyiptomi hatóságok követelésének és felfüggeszti szolgáltatásait, kormánypárti propagandát terjeszt és megfigyeli az ellenzékieket és általában véve a lakosságot, valamint azon tagállamok társaságait, amelyek távközlési és információs technológiákat adtak el más harmadik országoknak, például Líbiának, Tunéziának stb.; úgy véli, hogy a távközlési és internet szolgáltatóknak és a szoftverfejlesztőknek tanulniuk kell a múlt hibáiból, és a politikai döntéshozókkal, nem kormányzati szervezetekkel, valamint az aktivistákkal nyílt párbeszédet kell folytatniuk annak érdekében, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos hatásvizsgálatokra és a fokozott átláthatóságra vonatkozóan közös minimumszabályokat határozzanak meg; |
| --- | --- |

124.

megjegyzi, hogy az arab tavasz forradalmainak előmozdításában és támogatásában az internet komoly potenciállal bírt; megállapítja ugyanakkor, hogy az IKT-kkal vissza is lehet élni az emberi jogok és az alapvető szabadságok megsértése céljából, és ezért az internet és az új technológiák használatának fokozott nyomon követésére szólít fel az őket korlátozni próbáló autokratikus rendszerekben; üdvözli a Bizottság „Állandó kapcsolat stratégiára” (No Disconnection Strategy”) irányuló kezdeményezését; felkéri a Bizottságot, hogy legkésőbb 2013-ban nyújtson be intelligens szabályozási javaslatokat, köztük az uniós székhelyű társaságok fokozott átláthatóságára és elszámoltathatóságára vonatkozóan, a honlapok blokkolását, a tömeges felügyeletet, valamennyi internetes forgalom és (mobil) távközlés nyomon követését, a magánbeszélgetések lehallgatását és leírását, keresési találatok szűrését és az internethasználók, többek között az emberi jogi jogvédők megfélemlítését szolgáló, valamint az ilyen célból, rendelésre készített termékek és szolgáltatások exportja nyomon követésének javítása érdekében; úgy véli, hogy a távközlési és internet szolgáltatóknak tanulniuk kell a múlt hibáiból, például amikor a Vodafone a Mubarak-rezsim utolsó heteiben úgy döntött, hogy enged az egyiptomi hatóságok követelésének és felfüggeszti szolgáltatásait, kormánypárti propagandát terjeszt és megfigyeli az ellenzékieket és általában véve a lakosságot, valamint azon tagállamok társaságait, amelyek távközlési és információs technológiákat adtak el más harmadik országoknak, például Líbiának, Tunéziának stb.; úgy véli, hogy a távközlési és internet szolgáltatóknak és a szoftverfejlesztőknek tanulniuk kell a múlt hibáiból, és a politikai döntéshozókkal, nem kormányzati szervezetekkel, valamint az aktivistákkal nyílt párbeszédet kell folytatniuk annak érdekében, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos hatásvizsgálatokra és a fokozott átláthatóságra vonatkozóan közös minimumszabályokat határozzanak meg;

| 125. | üdvözli azt, hogy a szíriai politikai hatalommal szembeni uniós korlátozó intézkedésekbe felvették a technológiák és szolgáltatások exportjának tilalmát; megállapítja, hogy e tilalomnak példaként kell szolgálnia más elnyomó rezsimekkel – különösen az Iránnal – szemben a jövőben alkalmazott korlátozó intézkedések számára; megállapítja ugyanakkor, hogy az uniós politikáknak pontosaknak kell lenniük ahhoz, hogy hatékonyak legyenek, és ne okozzanak kárt az emberi jogok szószólóinak; |
| --- | --- |

125.

üdvözli azt, hogy a szíriai politikai hatalommal szembeni uniós korlátozó intézkedésekbe felvették a technológiák és szolgáltatások exportjának tilalmát; megállapítja, hogy e tilalomnak példaként kell szolgálnia más elnyomó rezsimekkel – különösen az Iránnal – szemben a jövőben alkalmazott korlátozó intézkedések számára; megállapítja ugyanakkor, hogy az uniós politikáknak pontosaknak kell lenniük ahhoz, hogy hatékonyak legyenek, és ne okozzanak kárt az emberi jogok szószólóinak;

| 126. | megállapítja, hogy az új technológiák lehetővé teszik a tanúk és az emberi jogi jogvédők számára olyan információk összegyűjtését és az emberi jogokkal való visszaélésekről készült olyan jelentések megosztását, amit később felhasználhatnak az áldozatok számára az igazságszolgáltatás érdekében; üdvözli a több érdekelt felet bevonó olyan kezdeményezéseket és magatartási kódexeket, mint például a Globális Hálózati Kezdeményezés; megállapítja ugyanakkor, hogy a demokratikus felügyelet, valamint az alapvető jogok védelme és előmozdítása a kormányzat központi feladata; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a digitális biztonsági technológiák fejlesztését és terjesztését annak érdekében, hogy az emberi jogi jogvédők az ilyen különleges nyilvántartások biztonságos összegyűjtése, titkosítása és tárolási mechanizmusai révén, illetve a „felhőtechnológia” alkalmazásával biztosíthassák, hogy az ilyen anyagokat ne lehessen megtalálni és törölni; |
| --- | --- |

126.

megállapítja, hogy az új technológiák lehetővé teszik a tanúk és az emberi jogi jogvédők számára olyan információk összegyűjtését és az emberi jogokkal való visszaélésekről készült olyan jelentések megosztását, amit később felhasználhatnak az áldozatok számára az igazságszolgáltatás érdekében; üdvözli a több érdekelt felet bevonó olyan kezdeményezéseket és magatartási kódexeket, mint például a Globális Hálózati Kezdeményezés; megállapítja ugyanakkor, hogy a demokratikus felügyelet, valamint az alapvető jogok védelme és előmozdítása a kormányzat központi feladata; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a digitális biztonsági technológiák fejlesztését és terjesztését annak érdekében, hogy az emberi jogi jogvédők az ilyen különleges nyilvántartások biztonságos összegyűjtése, titkosítása és tárolási mechanizmusai révén, illetve a „felhőtechnológia” alkalmazásával biztosíthassák, hogy az ilyen anyagokat ne lehessen megtalálni és törölni;

Az üzleti vállalkozások és az emberi jogok

| 127. | emlékeztet arra, hogy az EU a vállalati társadalmi felelősségvállalás előmozdítását tűzte célul magának külső politikáiban és üdvözli azt a felhívást, hogy teremtsenek nagyobb összhangot a vállalati társadalmi felelősségvállalás európai és globális közelítése között; |
| --- | --- |

127.

emlékeztet arra, hogy az EU a vállalati társadalmi felelősségvállalás előmozdítását tűzte célul magának külső politikáiban és üdvözli azt a felhívást, hogy teremtsenek nagyobb összhangot a vállalati társadalmi felelősségvállalás európai és globális közelítése között;

| 128. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti vagy uniós jog hatálya alá tartozó vállalkozások ne hagyják figyelmen kívül az emberi jogokat, valamint a harmadik országba való székhelyáthelyezéskor, illetve tevékenységük ottani végzésekor betartandó társadalmi, egészségügyi és környezetvédelmi normákat; |
| --- | --- |

128.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti vagy uniós jog hatálya alá tartozó vállalkozások ne hagyják figyelmen kívül az emberi jogokat, valamint a harmadik országba való székhelyáthelyezéskor, illetve tevékenységük ottani végzésekor betartandó társadalmi, egészségügyi és környezetvédelmi normákat;

| 129. | emlékeztet továbbá arra, hogy az emberi jogok és a demokrácia támogatása szorosan kapcsolódik az átláthatóság és a felelősségteljes kormányzás előmozdításához; e tekintetben úgy véli, hogy az adóparadicsomok és az offshore joghatóságok káros szerepet játszanak a fejlődő országokban a korrupció és a politikai elszámoltathatóság ellen folytatott küzdelemben; követeli, hogy az EU segítse elő az ENSZ korrupcióellenes egyezményének ratifikálását és végrehajtását az EU-ban és világszerte a felelősségteljes kormányzásra irányuló, harmadik országokban zajló programok uniós támogatásával összefüggésben; |
| --- | --- |

129.

emlékeztet továbbá arra, hogy az emberi jogok és a demokrácia támogatása szorosan kapcsolódik az átláthatóság és a felelősségteljes kormányzás előmozdításához; e tekintetben úgy véli, hogy az adóparadicsomok és az offshore joghatóságok káros szerepet játszanak a fejlődő országokban a korrupció és a politikai elszámoltathatóság ellen folytatott küzdelemben; követeli, hogy az EU segítse elő az ENSZ korrupcióellenes egyezményének ratifikálását és végrehajtását az EU-ban és világszerte a felelősségteljes kormányzásra irányuló, harmadik országokban zajló programok uniós támogatásával összefüggésben;

| 130. | helyesli, hogy az EU támogatja az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek kidolgozását és azok egyhangú elfogadását az Emberi Jogi Tanácsban; üdvözli az üzleti vállalkozásokkal és az emberi jogokkal foglalkozó munkacsoport 2012. január 16–20-án tartott nyitóülését, és felszólítja az Uniót, hogy továbbra is támogassa e testület megbízatását és járuljon hozzá ahhoz; hangsúlyozza, hogy a nemzeti emberi jogi intézmények és e testületek uniós és szomszédos országbeli együttműködése kulcsfontosságú szerepet játszik a vállalkozásokra és az emberi jogokra vonatkozó, irányadó ENSZ-alapelvek előmozdításában, amelyeket többek között az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa a 17/4. sz. határozatában ismert el; üdvözli az EU és a szomszédos országok nemzeti emberi jogi intézményei között a helyes gyakorlatok átadására, a koordinációra és az együttműködés felélénkítésére irányuló olyan kezdeményezéseket, mint a keleti partnerség országainak ombudsmanjai közötti együttműködésre irányuló, 2009–2013 közötti időszakra szóló program, amelyet a lengyel és a francia ombudsman közösen hozott létre azzal a céllal, hogy fokozza a partnerországok ombudsmani hivatalainak, a kormányzati testületeknek és nem kormányzati szervezeteknek az egyéni jogok védelmére és a jogállamiságon alapuló demokratikus államok kiépítésére irányuló kapacitását; hangsúlyozza, hogy az ilyen fellépéseket az EU-n belül össze kell hangolni, az uniós intézményeknek pedig fel kell használniuk az ezzel kapcsolatban szerzett tapasztalatokat; |
| --- | --- |

130.

helyesli, hogy az EU támogatja az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek kidolgozását és azok egyhangú elfogadását az Emberi Jogi Tanácsban; üdvözli az üzleti vállalkozásokkal és az emberi jogokkal foglalkozó munkacsoport 2012. január 16–20-án tartott nyitóülését, és felszólítja az Uniót, hogy továbbra is támogassa e testület megbízatását és járuljon hozzá ahhoz; hangsúlyozza, hogy a nemzeti emberi jogi intézmények és e testületek uniós és szomszédos országbeli együttműködése kulcsfontosságú szerepet játszik a vállalkozásokra és az emberi jogokra vonatkozó, irányadó ENSZ-alapelvek előmozdításában, amelyeket többek között az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa a 17/4. sz. határozatában ismert el; üdvözli az EU és a szomszédos országok nemzeti emberi jogi intézményei között a helyes gyakorlatok átadására, a koordinációra és az együttműködés felélénkítésére irányuló olyan kezdeményezéseket, mint a keleti partnerség országainak ombudsmanjai közötti együttműködésre irányuló, 2009–2013 közötti időszakra szóló program, amelyet a lengyel és a francia ombudsman közösen hozott létre azzal a céllal, hogy fokozza a partnerországok ombudsmani hivatalainak, a kormányzati testületeknek és nem kormányzati szervezeteknek az egyéni jogok védelmére és a jogállamiságon alapuló demokratikus államok kiépítésére irányuló kapacitását; hangsúlyozza, hogy az ilyen fellépéseket az EU-n belül össze kell hangolni, az uniós intézményeknek pedig fel kell használniuk az ezzel kapcsolatban szerzett tapasztalatokat;

| 131. | üdvözli az EU kötelezettségvállalását, hogy 2012-ben a vállalkozásokkal és az érintettekkel közösen emberi jogi útmutatót dolgoz ki az ipari ágazatok és a kkv-k számára az ENSZ-alapelvek alapján; hangsúlyozza az alvállalkozók és beszállítók bevonásának jelentőségét; felszólítja a Bizottságot, hogy mutassa be elkötelezettségét az alapelvek végrehajtásában az EU prioritásairól szóló jelentésének 2012 végéig történő közzététele, majd ezután az előrehaladásról szóló időszakos jelentések kiadása mellett; ragaszkodik ahhoz, hogy valamennyi európai vállalkozás feleljen meg az emberi jogok tiszteletben tartását célzó vállalati felelősségnek, amint azt az ENSZ-alapelvek meghatározzák; felszólítja az Unió tagállamait, hogy 2012 végéig dolgozzák ki az ENSZ-alapelvek végrehajtásának nemzeti tervét; |
| --- | --- |

131.

üdvözli az EU kötelezettségvállalását, hogy 2012-ben a vállalkozásokkal és az érintettekkel közösen emberi jogi útmutatót dolgoz ki az ipari ágazatok és a kkv-k számára az ENSZ-alapelvek alapján; hangsúlyozza az alvállalkozók és beszállítók bevonásának jelentőségét; felszólítja a Bizottságot, hogy mutassa be elkötelezettségét az alapelvek végrehajtásában az EU prioritásairól szóló jelentésének 2012 végéig történő közzététele, majd ezután az előrehaladásról szóló időszakos jelentések kiadása mellett; ragaszkodik ahhoz, hogy valamennyi európai vállalkozás feleljen meg az emberi jogok tiszteletben tartását célzó vállalati felelősségnek, amint azt az ENSZ-alapelvek meghatározzák; felszólítja az Unió tagállamait, hogy 2012 végéig dolgozzák ki az ENSZ-alapelvek végrehajtásának nemzeti tervét;

| 132. | úgy véli, hogy a társadalmi és környezeti információ közzététele – ideértve az emberi jogokra gyakorolt hatásokat – a nagyvállalatok részéről alapvető fontosságú az átláthatóság és e vállalatok hatékonysága érdekében; üdvözli a Nemzetközi Integrált Jelentéstételi Tanács (IIRC) globálisan elfogadott integrált beszámolási keret kidolgozására vonatkozó célját; |
| --- | --- |

132.

úgy véli, hogy a társadalmi és környezeti információ közzététele – ideértve az emberi jogokra gyakorolt hatásokat – a nagyvállalatok részéről alapvető fontosságú az átláthatóság és e vállalatok hatékonysága érdekében; üdvözli a Nemzetközi Integrált Jelentéstételi Tanács (IIRC) globálisan elfogadott integrált beszámolási keret kidolgozására vonatkozó célját;

| 133. | üdvözli a Vállalkozáspolitikai Főigazgatóság által megrendelt, az EU-ban a vállalkozások és az emberi jogok közötti irányítási hiányosságokról szóló edinburghi tanulmányt, és felhívja a Bizottságot, hogy erre reagálva nyújtson be jogalkotásra irányuló javaslatokat; felszólítja különösen az EU-t, hogy biztosítsa, hogy az EU vállalkozásai által harmadik országokban elkövetett visszaélések áldozatai hozzáférhessenek az EU tagállamai panaszkezelési és jogorvoslati mechanizmusaihoz, mint például a közelmúltbeli Trafigura-esetben; |
| --- | --- |

133.

üdvözli a Vállalkozáspolitikai Főigazgatóság által megrendelt, az EU-ban a vállalkozások és az emberi jogok közötti irányítási hiányosságokról szóló edinburghi tanulmányt, és felhívja a Bizottságot, hogy erre reagálva nyújtson be jogalkotásra irányuló javaslatokat; felszólítja különösen az EU-t, hogy biztosítsa, hogy az EU vállalkozásai által harmadik országokban elkövetett visszaélések áldozatai hozzáférhessenek az EU tagállamai panaszkezelési és jogorvoslati mechanizmusaihoz, mint például a közelmúltbeli Trafigura-esetben;

| 134. | megjegyzi, hogy a transznacionális vállalatok egyre inkább katonai és biztonsági magáncégekre hagyatkoznak, ami alkalmanként a katonai és biztonsági cégek alkalmazottai által elkövetett emberi jogsértések számának megnövekedéséhez vezetett; úgy ítéli meg, hogy uniós szabályozó intézkedéseket kell elfogadni, köztük az ilyen vállalkozások létrehozásának, bejegyzésének, engedélyezésének, figyelemmel kísérésének és beszámolásának átfogó, normatív rendszerét is; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a magán katonai és biztonsági szolgáltatásokat – beleértve a szolgáltatókat és a szolgáltatások beszerzését – szabályozó nemzeti intézkedések összehangolását célzó irányelv felé utat nyitó ajánlásra, valamint dolgozzon ki egy magatartási kódexet, ami a magán katonai és biztonsági szolgáltatások harmadik országokba történő exportját szabályozó határozat felé nyitná meg az utat; felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy részletesen tájékoztassa az Európai Parlamentet a közös biztonság- és védelempolitika, valamint a közös kül- és biztonságpolitika alá tartozó missziók által igénybe vett magán katonai és biztonsági szolgáltatásokról, állapítsa meg a szolgáltatókkal szemben támasztott szakmai követelményeket és vállalati normákat, az alkalmazandó jogszabályokat, a rájuk vonatkozó jogszabályi felelősséget és kötelezettségeket, valamint figyelemmel kísérésük mechanizmusait; |
| --- | --- |

134.

megjegyzi, hogy a transznacionális vállalatok egyre inkább katonai és biztonsági magáncégekre hagyatkoznak, ami alkalmanként a katonai és biztonsági cégek alkalmazottai által elkövetett emberi jogsértések számának megnövekedéséhez vezetett; úgy ítéli meg, hogy uniós szabályozó intézkedéseket kell elfogadni, köztük az ilyen vállalkozások létrehozásának, bejegyzésének, engedélyezésének, figyelemmel kísérésének és beszámolásának átfogó, normatív rendszerét is; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a magán katonai és biztonsági szolgáltatásokat – beleértve a szolgáltatókat és a szolgáltatások beszerzését – szabályozó nemzeti intézkedések összehangolását célzó irányelv felé utat nyitó ajánlásra, valamint dolgozzon ki egy magatartási kódexet, ami a magán katonai és biztonsági szolgáltatások harmadik országokba történő exportját szabályozó határozat felé nyitná meg az utat; felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy részletesen tájékoztassa az Európai Parlamentet a közös biztonság- és védelempolitika, valamint a közös kül- és biztonságpolitika alá tartozó missziók által igénybe vett magán katonai és biztonsági szolgáltatásokról, állapítsa meg a szolgáltatókkal szemben támasztott szakmai követelményeket és vállalati normákat, az alkalmazandó jogszabályokat, a rájuk vonatkozó jogszabályi felelősséget és kötelezettségeket, valamint figyelemmel kísérésük mechanizmusait;

| 135. | támogatja a nők igazgatótanácsokba való gyakoribb előléptetését nemzeti, európai és nemzetközi szinten egyaránt; |
| --- | --- |

135.

támogatja a nők igazgatótanácsokba való gyakoribb előléptetését nemzeti, európai és nemzetközi szinten egyaránt;

Az Európai Parlament emberi jogi tevékenységének fokozása

| 136. | megismétli a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy rendszeresen foglalkozzanak a Parlament állásfoglalásaival és egyéb közleményeivel, és azokra érdemi választ adjanak; javasolja, hogy a Parlament vegye fontolóra a döntései hatékonyabb és kézzelfoghatóbb nyomon követésének biztosítására irányuló szisztematikus mechanizmus létrehozását; |
| --- | --- |

136.

megismétli a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy rendszeresen foglalkozzanak a Parlament állásfoglalásaival és egyéb közleményeivel, és azokra érdemi választ adjanak; javasolja, hogy a Parlament vegye fontolóra a döntései hatékonyabb és kézzelfoghatóbb nyomon követésének biztosítására irányuló szisztematikus mechanizmus létrehozását;

| 137. | felismeri, hogy az Európai Parlament ad hoc munkacsoportjai által kidolgozott jelentésekben megfogalmazott ajánlásokra építve, az emberi jogi kérdéseket az eddiginél is jobban kell érvényesíteni a külkapcsolatokkal foglalkozó összes parlamenti bizottság és küldöttség munkájában; javasolja, hogy a harmadik országokba tett hivatalos útjaik alkalmával az Európai Parlament képviselői is találkozzanak emberi jogi jogvédőkkel, köztük – lehetőség szerint – a bebörtönzött aktivistákkal, hogy ily módon biztosítsanak nyilvánosságot számukra; üdvözli azt a döntést, miszerint az Emberi Jogi Albizottság rendelkezésére álló forrásokat kiigazítják a Lisszaboni Szerződésből eredő változások fényében; |
| --- | --- |

137.

felismeri, hogy az Európai Parlament ad hoc munkacsoportjai által kidolgozott jelentésekben megfogalmazott ajánlásokra építve, az emberi jogi kérdéseket az eddiginél is jobban kell érvényesíteni a külkapcsolatokkal foglalkozó összes parlamenti bizottság és küldöttség munkájában; javasolja, hogy a harmadik országokba tett hivatalos útjaik alkalmával az Európai Parlament képviselői is találkozzanak emberi jogi jogvédőkkel, köztük – lehetőség szerint – a bebörtönzött aktivistákkal, hogy ily módon biztosítsanak nyilvánosságot számukra; üdvözli azt a döntést, miszerint az Emberi Jogi Albizottság rendelkezésére álló forrásokat kiigazítják a Lisszaboni Szerződésből eredő változások fényében;

| 138. | üdvözli elnökségének 2011. december 12-én meghozott határozatát az Uniós Külső Politikák Főigazgatóságán belül a Demokráciát Támogató Igazgatóság létrehozásáról, amely racionalizálná a Parlamentnek a demokrácia előmozdítására irányuló munkáját és biztosítaná annak koherenciáját; |
| --- | --- |

138.

üdvözli elnökségének 2011. december 12-én meghozott határozatát az Uniós Külső Politikák Főigazgatóságán belül a Demokráciát Támogató Igazgatóság létrehozásáról, amely racionalizálná a Parlamentnek a demokrácia előmozdítására irányuló munkáját és biztosítaná annak koherenciáját;

Az Európai Unió stratégiai emberi jogi politikája

Általános információk

| 139. | melegen üdvözli az EU emberi jogi és demokratizálódási politikájának a 2011. december 12-i közös közleményben vázolt, az EU lehetőségeiről pozitív képet adó áttekintését; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes mértékben vegyenek részt a folyamatban és eredményeit alkalmazzák nemzeti intézkedéseikben és európai szinten egyaránt; |
| --- | --- |

139.

melegen üdvözli az EU emberi jogi és demokratizálódási politikájának a 2011. december 12-i közös közleményben vázolt, az EU lehetőségeiről pozitív képet adó áttekintését; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes mértékben vegyenek részt a folyamatban és eredményeit alkalmazzák nemzeti intézkedéseikben és európai szinten egyaránt;

| 140. | támogatja, hogy a közlemény sarokköve az emberi jogok egyetemessége és oszthatatlansága és azt, hogy a közlemény az EU intézkedéseit a harmadik országok meglévő, a nemzetközi emberi jogok és humanitárius jog körébe tartozó kötelezettségvállalásai betartásának elősegítésére összpontosítja és a nemzetközi igazságszolgáltatás rendszerének megerősítésére törekszik; |
| --- | --- |

140.

támogatja, hogy a közlemény sarokköve az emberi jogok egyetemessége és oszthatatlansága és azt, hogy a közlemény az EU intézkedéseit a harmadik országok meglévő, a nemzetközi emberi jogok és humanitárius jog körébe tartozó kötelezettségvállalásai betartásának elősegítésére összpontosítja és a nemzetközi igazságszolgáltatás rendszerének megerősítésére törekszik;

| 141. | elismeri, hogy az arab tavaszt követően az „alulról felfelé”, testreszabott megközelítésekre kell összpontosítani és az emberi jogok tiszteletben tartását az EU külpolitikájának középpontjába kell állítani; ennélfogva hangsúlyozza, hogy az EU-nak támogatnia kell és be kell vonnia a kormányokat, a parlamenteket és a civil társadalmat az emberi jogok tiszteletben tartásának és nyomon követésének folyamatába; úgy véli, hogy az EU-nak tanulnia kell a múlt hibáiból, melynek eklatáns példája, hogy a tárgyalások a Líbiával kötendő keretegyezményről és visszafogadási egyezményről – amiről az Európai Parlament nem kapott megfelelő tájékoztatást – egészen a líbiai polgárháború kitöréséig folytak annak ellenére, hogy volt bizonyíték egy évtizeddel korábban 1 200 fogoly meggyilkolásáról, és kínzásra, kényszereltűnésekre és törvénytelen kivégzésekre vonatkozó panaszokról; ugyanakkor megismétli, hogy a déli demokratizálódási folyamatokban és gazdasági felvirágzásban vállalt uniós partnerségnek párhuzamosnak kell lennie a keleti szomszédság tekintetében tett kötelezettségvállalásokkal; hangsúlyozza, hogy a kedvezőtlen értékelés miatt az ENP országaiban szét nem osztható vagy át nem utalható pénzeszközöket az európai szomszédságpolitika partnerországaiban – mind annak déli, mind pedig keleti dimenziójában – folytatott más projektekre kell újból kiosztani; |
| --- | --- |

141.

elismeri, hogy az arab tavaszt követően az „alulról felfelé”, testreszabott megközelítésekre kell összpontosítani és az emberi jogok tiszteletben tartását az EU külpolitikájának középpontjába kell állítani; ennélfogva hangsúlyozza, hogy az EU-nak támogatnia kell és be kell vonnia a kormányokat, a parlamenteket és a civil társadalmat az emberi jogok tiszteletben tartásának és nyomon követésének folyamatába; úgy véli, hogy az EU-nak tanulnia kell a múlt hibáiból, melynek eklatáns példája, hogy a tárgyalások a Líbiával kötendő keretegyezményről és visszafogadási egyezményről – amiről az Európai Parlament nem kapott megfelelő tájékoztatást – egészen a líbiai polgárháború kitöréséig folytak annak ellenére, hogy volt bizonyíték egy évtizeddel korábban 1 200 fogoly meggyilkolásáról, és kínzásra, kényszereltűnésekre és törvénytelen kivégzésekre vonatkozó panaszokról; ugyanakkor megismétli, hogy a déli demokratizálódási folyamatokban és gazdasági felvirágzásban vállalt uniós partnerségnek párhuzamosnak kell lennie a keleti szomszédság tekintetében tett kötelezettségvállalásokkal; hangsúlyozza, hogy a kedvezőtlen értékelés miatt az ENP országaiban szét nem osztható vagy át nem utalható pénzeszközöket az európai szomszédságpolitika partnerországaiban – mind annak déli, mind pedig keleti dimenziójában – folytatott más projektekre kell újból kiosztani;

A folyamat

| 142. | sürgeti az EU ambiciózus, végleges közös stratégiája felé történő gyors, átlátható és befogadó előrehaladást, egyértelmű intézkedésekkel, ütemezéssel és felelősségi körökkel, az „ezüstfonal” aktiválása érdekében az érintettek teljes körű bevonásával kidolgozva; kötelezettséget vállal, hogy a Tanáccsal együtt pozitívan járul hozzá ehhez az intézményközi folyamathoz, kezdetben ezzel az állásfoglalással majd egy későbbi parlamenti állásfoglalással; úgy véli, hogy e folyamatnak azzal kell végződnie, hogy az intézmények együtt fogadják el a közös stratégiát, amely egyértelműen körülhatárolja az egyes intézmények szerepét és feladatait, és amely folyamatosan értékeli a végrehajtást az útmutatókhoz való viszony tekintetében is; |
| --- | --- |

142.

sürgeti az EU ambiciózus, végleges közös stratégiája felé történő gyors, átlátható és befogadó előrehaladást, egyértelmű intézkedésekkel, ütemezéssel és felelősségi körökkel, az „ezüstfonal” aktiválása érdekében az érintettek teljes körű bevonásával kidolgozva; kötelezettséget vállal, hogy a Tanáccsal együtt pozitívan járul hozzá ehhez az intézményközi folyamathoz, kezdetben ezzel az állásfoglalással majd egy későbbi parlamenti állásfoglalással; úgy véli, hogy e folyamatnak azzal kell végződnie, hogy az intézmények együtt fogadják el a közös stratégiát, amely egyértelműen körülhatárolja az egyes intézmények szerepét és feladatait, és amely folyamatosan értékeli a végrehajtást az útmutatókhoz való viszony tekintetében is;

| 143. | úgy ítéli meg, hogy a közleményben felvetett egyes intézkedéseket tovább kell fejleszteni, nevezetesen ki kell nevezni az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjét, akinek közismert, a nemzetközi emberi jogok előmozdításában nemzetközi tapasztalattal rendelkező személynek kell lennie; létre kell hozni az állandó, brüsszeli székhelyű Emberi Jogi Tanácsot, amelynek rutinszerűen kellene az emberi jogi párbeszédeket követően az egyes országok emberi jogi helyzetére vonatkozó következtetéseket egyeztetnie; továbbá menetrendet kell összeállítani az EU küldöttsége emberi jogi fő szempontjainak kiegészítésére, valamint az emberi jogi jogvédők kapcsolattartóinak meghatározására valamennyi harmadik országban; |
| --- | --- |

143.

úgy ítéli meg, hogy a közleményben felvetett egyes intézkedéseket tovább kell fejleszteni, nevezetesen ki kell nevezni az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjét, akinek közismert, a nemzetközi emberi jogok előmozdításában nemzetközi tapasztalattal rendelkező személynek kell lennie; létre kell hozni az állandó, brüsszeli székhelyű Emberi Jogi Tanácsot, amelynek rutinszerűen kellene az emberi jogi párbeszédeket követően az egyes országok emberi jogi helyzetére vonatkozó következtetéseket egyeztetnie; továbbá menetrendet kell összeállítani az EU küldöttsége emberi jogi fő szempontjainak kiegészítésére, valamint az emberi jogi jogvédők kapcsolattartóinak meghatározására valamennyi harmadik országban;

Tartalom

| 144. | üdvözli, hogy a közlemény fontosságot tulajdonít az emberi jogi országstratégiáknak; úgy véli, hogy a következetesség érdekében kezdetben közös modellre, és minden esetben konzultációra van szükség; hangsúlyozza, hogy a stratégiák potenciális értéke csak akkor teljesülhet, ha fontosságukat az egyes országokkal fenntartott bilaterális kapcsolatok teljes spektrumában elismerik, és ha kellően rugalmasak ahhoz, hogy következesen reagáljanak a kialakuló emberi jogi helyzetekre; |
| --- | --- |

144.

üdvözli, hogy a közlemény fontosságot tulajdonít az emberi jogi országstratégiáknak; úgy véli, hogy a következetesség érdekében kezdetben közös modellre, és minden esetben konzultációra van szükség; hangsúlyozza, hogy a stratégiák potenciális értéke csak akkor teljesülhet, ha fontosságukat az egyes országokkal fenntartott bilaterális kapcsolatok teljes spektrumában elismerik, és ha kellően rugalmasak ahhoz, hogy következesen reagáljanak a kialakuló emberi jogi helyzetekre;

| 145. | támogatja a főképviselő/alelnök személyes javaslatát a következő három évben az intézmények által meghozandó konkrét kollektív intézkedés három témájára; törekszik az egyértelmű kritériumokra, amelyek alapján a jelenlegi és jövőbeli folyamatban az ilyen témákat kiválasztják; egyértelművé kívánja tenni, hogy az ilyen kampányok miként teszik lehetővé az egyes területeken való előrehaladást anélkül, hogy sértenék az EU átfogó, valamennyi emberi jogi kötelezettségre vonatkozó kötelezettségvállalását; |
| --- | --- |

145.

támogatja a főképviselő/alelnök személyes javaslatát a következő három évben az intézmények által meghozandó konkrét kollektív intézkedés három témájára; törekszik az egyértelmű kritériumokra, amelyek alapján a jelenlegi és jövőbeli folyamatban az ilyen témákat kiválasztják; egyértelművé kívánja tenni, hogy az ilyen kampányok miként teszik lehetővé az egyes területeken való előrehaladást anélkül, hogy sértenék az EU átfogó, valamennyi emberi jogi kötelezettségre vonatkozó kötelezettségvállalását;

| 146. | hangsúlyozza a felülvizsgálat során a civil társadalomnak, mint valódi partnernek tulajdonított jelentőségét az EU emberi jogi stratégiájának megvalósításában és nem csak a projektek végrehajtójaként; elismeri ebben a folyamatban az emberi jogi jogvédők különleges fontosságát; felszólítja az EU-t, hogy ismerje el a helyi szereplők teljes potenciálját egy-egy országban az emberi jogi változások előidézésében és biztosítson széles körű támogatást munkájukhoz; |
| --- | --- |

146.

hangsúlyozza a felülvizsgálat során a civil társadalomnak, mint valódi partnernek tulajdonított jelentőségét az EU emberi jogi stratégiájának megvalósításában és nem csak a projektek végrehajtójaként; elismeri ebben a folyamatban az emberi jogi jogvédők különleges fontosságát; felszólítja az EU-t, hogy ismerje el a helyi szereplők teljes potenciálját egy-egy országban az emberi jogi változások előidézésében és biztosítson széles körű támogatást munkájukhoz;

| 147. | különös aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy romlott a helyzet Törökországban, és fokozódott az emberi jogi jogvédőkkel, a kormány ellenzékével – köztük a megválasztott képviselőkkel –, a szakszervezeti tagokkal, az újságírókkal, a művészekkel és különösen a kurd közösséggel szembeni elnyomás; |
| --- | --- |

147.

különös aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy romlott a helyzet Törökországban, és fokozódott az emberi jogi jogvédőkkel, a kormány ellenzékével – köztük a megválasztott képviselőkkel –, a szakszervezeti tagokkal, az újságírókkal, a művészekkel és különösen a kurd közösséggel szembeni elnyomás;

| 148. | támogatja az Uniónak a főképviselő által kidolgozott „mélyreható demokrácia” koncepcióját; sajnálatát fejezi ki, hogy a megkülönböztetéstől való mentesség és a nemek közötti egyenlőség nem része ennek a koncepciónak; sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy a megkülönböztetés ellenes intézkedések és a referenciaértékek teljes integrálásával biztosítsa, hogy a nők és a kisebbségek jogainak, az egyenlő polgárságnak és az egyenlő politikai részvételnek a kérdése nyilvánvalóan a középpontba kerüljön; |
| --- | --- |

148.

támogatja az Uniónak a főképviselő által kidolgozott „mélyreható demokrácia” koncepcióját; sajnálatát fejezi ki, hogy a megkülönböztetéstől való mentesség és a nemek közötti egyenlőség nem része ennek a koncepciónak; sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy a megkülönböztetés ellenes intézkedések és a referenciaértékek teljes integrálásával biztosítsa, hogy a nők és a kisebbségek jogainak, az egyenlő polgárságnak és az egyenlő politikai részvételnek a kérdése nyilvánvalóan a középpontba kerüljön;

| 149. | rámutat arra, hogy jelentős kihívások mutatkoznak a meglévő emberi jogi párbeszédek elégtelensége és az emberi jogi záradékok figyelemmel kísérésének és végrehajtásának tekintetében; ismételten megerősíti, hogy ezeket a záradékokat minden kereskedelmi és ágazati megállapodásba bele kell illeszteni; |
| --- | --- |

149.

rámutat arra, hogy jelentős kihívások mutatkoznak a meglévő emberi jogi párbeszédek elégtelensége és az emberi jogi záradékok figyelemmel kísérésének és végrehajtásának tekintetében; ismételten megerősíti, hogy ezeket a záradékokat minden kereskedelmi és ágazati megállapodásba bele kell illeszteni;

| 150. | osztja azt a nézetet, hogy a „digitális diplomácia” új és dinamikus eszköz; felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy dolgozzon ki világos irányelveket delegációi számára a szociális média legjobb alkalmazására és az uniós szereplők rendszeresen aktualizált szociális média telefonkönyvének összeállítására; |
| --- | --- |

150.

osztja azt a nézetet, hogy a „digitális diplomácia” új és dinamikus eszköz; felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy dolgozzon ki világos irányelveket delegációi számára a szociális média legjobb alkalmazására és az uniós szereplők rendszeresen aktualizált szociális média telefonkönyvének összeállítására;

| 151. | megjegyzi, hogy ma a világ 100 legnagyobb gazdasági szereplőjének csaknem fele magánvállalat; gratulál a Bizottságnak a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló nagyra törő és előretekintő 2011-es közleményéhez és az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek kidolgozásához nyújtott világos támogatásához – mindkettőnek az új stratégia középpontjában kell lennie; |
| --- | --- |

151.

megjegyzi, hogy ma a világ 100 legnagyobb gazdasági szereplőjének csaknem fele magánvállalat; gratulál a Bizottságnak a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló nagyra törő és előretekintő 2011-es közleményéhez és az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek kidolgozásához nyújtott világos támogatásához – mindkettőnek az új stratégia középpontjában kell lennie;

| 152. | elismeri, hogy a közlemény elfogadja annak szükségességét, hogy minden terrorizmusellenes tevékenységet a nemzetközi emberi jogoknak, a humanitárius és menekültügyi törvénynek teljesen megfelelően kell végrehajtani; hangsúlyozza, hogy ennek az elvnek részét kell képeznie azoknak a vitáknak, amelyeket az Unióban, valamint harmadik országbeli partnerekkel folytatnak minden új terrorizmusellenes intézkedésről; úgy véli, hogy az Uniónak következetesen meg kell vitatnia stratégiai partnereivel a nem megfelelő terrorizmusellenes intézkedések valamennyi példáját, és a jogsértések miatti elszámoltathatóságra kell törekednie az EU-n belül és kívül egyaránt; ismételten megerősíti, hogy az Unió terrorizmusellenes politikájának konkrétan hivatkoznia kell a kínzás teljes tilalmára a terrorizmusellenesség összefüggésében, amint az a Tanács 2008. április 29-i következtetései is elismerik; |
| --- | --- |

152.

elismeri, hogy a közlemény elfogadja annak szükségességét, hogy minden terrorizmusellenes tevékenységet a nemzetközi emberi jogoknak, a humanitárius és menekültügyi törvénynek teljesen megfelelően kell végrehajtani; hangsúlyozza, hogy ennek az elvnek részét kell képeznie azoknak a vitáknak, amelyeket az Unióban, valamint harmadik országbeli partnerekkel folytatnak minden új terrorizmusellenes intézkedésről; úgy véli, hogy az Uniónak következetesen meg kell vitatnia stratégiai partnereivel a nem megfelelő terrorizmusellenes intézkedések valamennyi példáját, és a jogsértések miatti elszámoltathatóságra kell törekednie az EU-n belül és kívül egyaránt; ismételten megerősíti, hogy az Unió terrorizmusellenes politikájának konkrétan hivatkoznia kell a kínzás teljes tilalmára a terrorizmusellenesség összefüggésében, amint az a Tanács 2008. április 29-i következtetései is elismerik;

| 153. | helyesli annak felismerését, hogy foglalkozni kell az emberi jogok megsértésével a tagállamokban és biztosítani kell, hogy az Unió – saját szavahihetőségének megerősítése érdekében – teljesítse nemzetközi kötelezettségeit; felhív arra, hogy az alapvető jogok, az állampolgári jogok és a személyek szabad mozgásának munkacsoportja (FREMP) kapjon teljes mandátumot a jogsértések kivizsgálására és jogorvoslat keresésére; |
| --- | --- |

153.

helyesli annak felismerését, hogy foglalkozni kell az emberi jogok megsértésével a tagállamokban és biztosítani kell, hogy az Unió – saját szavahihetőségének megerősítése érdekében – teljesítse nemzetközi kötelezettségeit; felhív arra, hogy az alapvető jogok, az állampolgári jogok és a személyek szabad mozgásának munkacsoportja (FREMP) kapjon teljes mandátumot a jogsértések kivizsgálására és jogorvoslat keresésére;

| 154. | úgy véli, hogy a büntetlenség elleni küzdelemnek elsőbbségi területnek kell lennie az Unió intézkedéseiben; úgy véli, hogy a Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos uniós eszközök frissítése jelentős előrelépés, aminek tükröződnie kell az Unió előre tekintő emberi jogi stratégiájában; |
| --- | --- |

154.

úgy véli, hogy a büntetlenség elleni küzdelemnek elsőbbségi területnek kell lennie az Unió intézkedéseiben; úgy véli, hogy a Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos uniós eszközök frissítése jelentős előrelépés, aminek tükröződnie kell az Unió előre tekintő emberi jogi stratégiájában;

| 155. | úgy véli, hogy a földrajzi területek szakelőadói és a Tanács munkacsoportjai szerepének, valamint annak világos felülvizsgálata, hogy e stratégia mit jelent napi munkájukban, az emberi jogok és a demokrácia valódi kultúrája megteremtésének része, különösen a demokratikus polgársággal és az emberi jogokkal kapcsolatos nevelésen keresztül; |
| --- | --- |

155.

úgy véli, hogy a földrajzi területek szakelőadói és a Tanács munkacsoportjai szerepének, valamint annak világos felülvizsgálata, hogy e stratégia mit jelent napi munkájukban, az emberi jogok és a demokrácia valódi kultúrája megteremtésének része, különösen a demokratikus polgársággal és az emberi jogokkal kapcsolatos nevelésen keresztül;

| 156. | felhív arra, hogy az Európai Parlament maga is drámai módon megnövelt szerepet tölthessen be az Unió emberi jogi stratégiája végrehajtásával kapcsolatban az átláthatóság és az elszámoltathatóság elősegítésében; megismétli, hogy a Tanács által készített éves jelentés önmagában nem jelent elszámoltathatósági mechanizmust; megismétli a Parlament által korábbi éves jelentéseiben, valamint az emberi jogoknak a KKBP-ben való érvényesítéséről szóló, 2006. június 1-jei politikai és biztonsági bizottsági dokumentumban az érvényesítéssel kapcsolatban tett ajánlásokat, amelyeket még mindig nem hajtottak végre teljesen; |
| --- | --- |

156.

felhív arra, hogy az Európai Parlament maga is drámai módon megnövelt szerepet tölthessen be az Unió emberi jogi stratégiája végrehajtásával kapcsolatban az átláthatóság és az elszámoltathatóság elősegítésében; megismétli, hogy a Tanács által készített éves jelentés önmagában nem jelent elszámoltathatósági mechanizmust; megismétli a Parlament által korábbi éves jelentéseiben, valamint az emberi jogoknak a KKBP-ben való érvényesítéséről szóló, 2006. június 1-jei politikai és biztonsági bizottsági dokumentumban az érvényesítéssel kapcsolatban tett ajánlásokat, amelyeket még mindig nem hajtottak végre teljesen;

*

* *

| 157. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek Szervezetének, az Európa Tanácsnak, valamint az ebben az állásfoglalásban említett országok és területek kormányainak. |
| --- | --- |

157.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek Szervezetének, az Európa Tanácsnak, valamint az ebben az állásfoglalásban említett országok és területek kormányainak.

---

(1)  HL C 290. E, 2006.11.29., 107. o.

(2)  HL C 348. E, 2010.12.21., 6. o.

(3)  HL C 161. E, 2011.5.31., 78. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0507.

(5)  HL L 76., 2011.3.22., 56. o.

(6)  HL C 236. E, 2011.8.12., 69. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0127.

(8)  HL C 99. E., 2012.4.3., 101. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0260.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0334.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0474.

(12)  HL C 81. E, 2011.3.15., 6. o.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0533.

(14)  HL C 236. E, 2011.8.12., 107. o.

(15)  HL C 371. E, 2011.12.20., 5. o.

(16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0489.

(17)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0576.

(18)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(19)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0018.

(20)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0228.

(21)  Az ENSZ kínzás elleni egyezménye; a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény; a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezmény; a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény; a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezmény.

(22)  Az „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában: egy hatékonyabb megközelítés felé” című közös közlemény, 2011. december 12.

(23)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0489.

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/36

---

2012. április 18., szerdaAz EU–Azerbajdzsán társulási megállapodásról folytatott tárgyalások

P7_TA(2012)0127

Az Európai Parlament 2012. április 18-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásai az EU és Azerbajdzsán közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2011/2316(INI))

2013/C 258 E/03

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EU és Azerbajdzsán közötti társulási megállapodásról szóló jelenlegi tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Azerbajdzsán közötti társulási megállapodásról szóló jelenlegi tárgyalásokra,

| — | tekintettel a Tanács Azerbajdzsánról szóló és a tárgyalási irányelveket tartalmazó 2010. május 10-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Azerbajdzsánról szóló és a tárgyalási irányelveket tartalmazó 2010. május 10-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Azerbajdzsán és az Európai Unió közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1999. július 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Azerbajdzsán és az Európai Unió közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1999. július 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel a 2006. november 14-én elfogadott európai szomszédságpolitikai cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. november 14-én elfogadott európai szomszédságpolitikai cselekvési tervre,

| — | tekintettel az Örményország, Azerbajdzsán és az Oroszországi Föderáció elnökei által 2008. november 2-án Moszkvában aláírt nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Örményország, Azerbajdzsán és az Oroszországi Föderáció elnökei által 2008. november 2-án Moszkvában aláírt nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Örményország, Azerbajdzsán és az Oroszországi Föderáció elnöke által 2012. január 23-án Szocsiban aláírt közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Örményország, Azerbajdzsán és az Oroszországi Föderáció elnöke által 2012. január 23-án Szocsiban aláírt közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a keleti partnerség 2009. május 7-én, Prágában tartott csúcstalálkozója által kiadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség 2009. május 7-én, Prágában tartott csúcstalálkozója által kiadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának a keleti partnerségről szóló, 2010. október 25-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának a keleti partnerségről szóló, 2010. október 25-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Déli Gázfolyosóról szóló, az azerbajdzsáni elnök és a Bizottság elnöke által 2011. január 13-án aláírt közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Déli Gázfolyosóról szóló, az azerbajdzsáni elnök és a Bizottság elnöke által 2011. január 13-án aláírt közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a keleti partnerség 2011. szeptember 29–30-án, Varsóban tartott csúcstalálkozója által kiadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség 2011. szeptember 29–30-án, Varsóban tartott csúcstalálkozója által kiadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára,

| — | tekintettel Catherine Ashton főképviselőnek az azerbajdzsáni emberi jogi helyzetről szóló 2011. május 20-i, május 27-i és október 12-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton főképviselőnek az azerbajdzsáni emberi jogi helyzetről szóló 2011. május 20-i, május 27-i és október 12-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Azerbajdzsánról szóló állásfoglalásaira, különösen a 2011. május 12-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Azerbajdzsánról szóló állásfoglalásaira, különösen a 2011. május 12-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az EBESZ/ODIHR által a 2010. november 7-i parlamenti választásokról készített végleges jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ/ODIHR által a 2010. november 7-i parlamenti választásokról készített végleges jelentésre,

| — | tekintettel az Azerbajdzsán Köztársaság nem kormányzati szervezetekre vonatkozó jogszabályának az emberjogi normákkal való összeegyeztethetőségéről szóló, az Európa Tanács Velencei Bizottsága által 2011. október 14–15-én elfogadott véleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Azerbajdzsán Köztársaság nem kormányzati szervezetekre vonatkozó jogszabályának az emberjogi normákkal való összeegyeztethetőségéről szóló, az Európa Tanács Velencei Bizottsága által 2011. október 14–15-én elfogadott véleményre,

| — | tekintettel az Azerbajdzsán Köztársaság politikai pártokról szóló törvényének módosítására vonatkozó törvénytervezetről szóló, az Európa Tanács Velencei Bizottsága által 2011. december 16–17-én elfogadott véleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Azerbajdzsán Köztársaság politikai pártokról szóló törvényének módosítására vonatkozó törvénytervezetről szóló, az Európa Tanács Velencei Bizottsága által 2011. december 16–17-én elfogadott véleményre,

| — | tekintettel a Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről szóló 2010. május 20-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről szóló 2010. május 20-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Unió fekete-tengeri stratégiájáról szóló, 2011. január 20-i állásfoglalására (3), illetve a fekete-tengeri regionális politikai megközelítésről szóló, 2008. január 17-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió fekete-tengeri stratégiájáról szóló, 2011. január 20-i állásfoglalására (3), illetve a fekete-tengeri regionális politikai megközelítésről szóló, 2008. január 17-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az átalakuló szomszédság új megközelítéséről szóló, 2011. május 25-i közös közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az átalakuló szomszédság új megközelítéséről szóló, 2011. május 25-i közös közleményre,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról 2011. április 7-i állásfoglalására (5) és az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló 2011. december 14-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról 2011. április 7-i állásfoglalására (5) és az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló 2011. december 14-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Bizottság Azerbajdzsán által elért haladásról szóló, 2011. május 25-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Azerbajdzsán által elért haladásról szóló, 2011. május 25-i jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselőjének kinevezéséről szóló, 2011. augusztus 25-i 2011/518/KKBP tanácsi határozatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselőjének kinevezéséről szóló, 2011. augusztus 25-i 2011/518/KKBP tanácsi határozatra (7),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 13/2010. sz. különjelentésére az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében a dél-kaukázusi térségben elért eredményekről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 13/2010. sz. különjelentésére az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében a dél-kaukázusi térségben elért eredményekről,

| — | tekintettel az Azerbajdzsán Köztársaság területén az emberi jogok és a szabadságjogok hatékony védelmének fokozásáról szóló, az ország elnöke által 2011. december 27-én jóváhagyott új nemzeti cselekvési programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Azerbajdzsán Köztársaság területén az emberi jogok és a szabadságjogok hatékony védelmének fokozásáról szóló, az ország elnöke által 2011. december 27-én jóváhagyott új nemzeti cselekvési programra,

| — | tekintettel az Azerbajdzsán elnöke által 2011. december 26-án aláírt kegyelmi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Azerbajdzsán elnöke által 2011. december 26-án aláírt kegyelmi rendeletre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 90. cikkének (4) bekezdésére és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 90. cikkének (4) bekezdésére és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0071/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0071/2012),

| A. | mivel Azerbajdzsán fontos szerepet játszik az Európai Unió keleti partnerségével összefüggésben, és mivel Azerbajdzsánt az elmúlt években figyelemre méltó gazdasági növekedés jellemezte; |
| --- | --- |

A.

mivel Azerbajdzsán fontos szerepet játszik az Európai Unió keleti partnerségével összefüggésben, és mivel Azerbajdzsánt az elmúlt években figyelemre méltó gazdasági növekedés jellemezte;

| B. | mivel a keleti partnerség megerősíti a közreműködő országok közötti többoldalú kapcsolatokat, az átalakulás, a reformok és a korszerűsítés kérdéseiben hozzájárul az információk és a tapasztalatok cseréjéhez, valamint további eszközöket biztosít az Európai Unió számára e folyamatok támogatásához; |
| --- | --- |

B.

mivel a keleti partnerség megerősíti a közreműködő országok közötti többoldalú kapcsolatokat, az átalakulás, a reformok és a korszerűsítés kérdéseiben hozzájárul az információk és a tapasztalatok cseréjéhez, valamint további eszközöket biztosít az Európai Unió számára e folyamatok támogatásához;

| C. | mivel a keleti partnerség az új társulási megállapodások révén biztosítja a politikai keretet a kétoldalú kapcsolatok megerősítéséhez, figyelembe véve az EU és a partnerország sajátos helyzetét, kölcsönös előnyeit és törekvéseit, valamint az EU-nak a régió stabilitásához és demokratikus fejlődéséhez fűződő stratégiai érdekeit; |
| --- | --- |

C.

mivel a keleti partnerség az új társulási megállapodások révén biztosítja a politikai keretet a kétoldalú kapcsolatok megerősítéséhez, figyelembe véve az EU és a partnerország sajátos helyzetét, kölcsönös előnyeit és törekvéseit, valamint az EU-nak a régió stabilitásához és demokratikus fejlődéséhez fűződő stratégiai érdekeit;

| D. | mivel az európai keleti partnerség keretében folytatott, illetve a kétoldalú parlamenti együttműködés kulcsfontosságú tényező az EU és Azerbajdzsán közötti elmélyültebb politikai együttműködés kialakításához; |
| --- | --- |

D.

mivel az európai keleti partnerség keretében folytatott, illetve a kétoldalú parlamenti együttműködés kulcsfontosságú tényező az EU és Azerbajdzsán közötti elmélyültebb politikai együttműködés kialakításához;

| E. | mivel Azerbajdzsán az EU számára fontos energiabeszállító lett, valamint főként a Közép-Ázsiából származó energiaforrások tekintetében jelentős tranzitország, és mivel az EU Azerbajdzsán számára jelentős energetikai piac; mivel jó előrehaladást értek el az energetikai együttműködés terén, ideértve a Déli Gázfolyosó Azerbajdzsán általi támogatását is; |
| --- | --- |

E.

mivel Azerbajdzsán az EU számára fontos energiabeszállító lett, valamint főként a Közép-Ázsiából származó energiaforrások tekintetében jelentős tranzitország, és mivel az EU Azerbajdzsán számára jelentős energetikai piac; mivel jó előrehaladást értek el az energetikai együttműködés terén, ideértve a Déli Gázfolyosó Azerbajdzsán általi támogatását is;

| F. | mivel Azerbajdzsán pozitív szerepet tölt be az európai szomszédságpolitikában és hozzájárul az EU energiabiztonsági problémáinak megoldásához; |
| --- | --- |

F.

mivel Azerbajdzsán pozitív szerepet tölt be az európai szomszédságpolitikában és hozzájárul az EU energiabiztonsági problémáinak megoldásához;

| G. | mivel a társulási megállapodások képezik a megfelelő keretet a kapcsolatok elmélyítéséhez, a politikai társulás és az EU-val való gazdasági integráció és jogi közeledés erősítése és a kulturális kapcsolatok fejlesztése révén, ezáltal jelentős hatást gyakorolva a demokratizálódási folyamatra; |
| --- | --- |

G.

mivel a társulási megállapodások képezik a megfelelő keretet a kapcsolatok elmélyítéséhez, a politikai társulás és az EU-val való gazdasági integráció és jogi közeledés erősítése és a kulturális kapcsolatok fejlesztése révén, ezáltal jelentős hatást gyakorolva a demokratizálódási folyamatra;

| H. | mivel e tekintetben a keleti partnerség többoldalú dimenziója elválaszthatatlan a kétoldalú vetülettől és egyben kiegészíti azt, a többoldalú dimenziónak pedig a társulási megállapodások folyamatban lévő tárgyalásaival párhuzamosan kell fejlődnie annak érdekében, hogy előkészítse a terepet e megállapodások teljes körű végrehajtásához és lefektesse egy valódi regionális együttműködés alapjait, miként azt az európai szomszédsági politika mögöttes elvei is előírják; |
| --- | --- |

H.

mivel e tekintetben a keleti partnerség többoldalú dimenziója elválaszthatatlan a kétoldalú vetülettől és egyben kiegészíti azt, a többoldalú dimenziónak pedig a társulási megállapodások folyamatban lévő tárgyalásaival párhuzamosan kell fejlődnie annak érdekében, hogy előkészítse a terepet e megállapodások teljes körű végrehajtásához és lefektesse egy valódi regionális együttműködés alapjait, miként azt az európai szomszédsági politika mögöttes elvei is előírják;

| I. | mivel a társulási megállapodásnak kézzelfogható előnyöket és lehetőségeket kell biztosítania Azerbajdzsán és az Európai Unió lakossága számára; |
| --- | --- |

I.

mivel a társulási megállapodásnak kézzelfogható előnyöket és lehetőségeket kell biztosítania Azerbajdzsán és az Európai Unió lakossága számára;

| J. | mivel az Európai Unió az emberi jogokat, a demokráciát és a jogállamiságot az európai szomszédságpolitika központi aspektusává tette; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Unió az emberi jogokat, a demokráciát és a jogállamiságot az európai szomszédságpolitika központi aspektusává tette;

| K. | mivel a folyamat előmozdításához és a tárgyalás, illetve a társulási megállapodás ezt követő értelmes végrehajtásához feltétlenül szükség van Azerbajdzsán aktív elkötelezettségére a közös értékek és elvek mellett, beleértve a demokráciát, a jogállamiságot, a felelősségteljes kormányzást és az emberi jogok tiszteletben tartását, mivel azonban aggályos, hogy a jelenlegi kormányzat mennyiben tartja tiszteletben a jogállamiságot és a politikai ellenzék véleménynyilvánítási szabadságát; |
| --- | --- |

K.

mivel a folyamat előmozdításához és a tárgyalás, illetve a társulási megállapodás ezt követő értelmes végrehajtásához feltétlenül szükség van Azerbajdzsán aktív elkötelezettségére a közös értékek és elvek mellett, beleértve a demokráciát, a jogállamiságot, a felelősségteljes kormányzást és az emberi jogok tiszteletben tartását, mivel azonban aggályos, hogy a jelenlegi kormányzat mennyiben tartja tiszteletben a jogállamiságot és a politikai ellenzék véleménynyilvánítási szabadságát;

| L. | mivel Azerbajdzsán gyors előrehaladást ért el az IKT terén, különös tekintettel az e-kormányzatra, amely növeli a közigazgatás átláthatóságát és elősegíti a korrupció elleni küzdelmet, a közszolgáltatásokhoz és az információkhoz való könnyebb hozzáférés pedig újabb lendületet ad Azerbajdzsán demokratizálódási folyamatának; |
| --- | --- |

L.

mivel Azerbajdzsán gyors előrehaladást ért el az IKT terén, különös tekintettel az e-kormányzatra, amely növeli a közigazgatás átláthatóságát és elősegíti a korrupció elleni küzdelmet, a közszolgáltatásokhoz és az információkhoz való könnyebb hozzáférés pedig újabb lendületet ad Azerbajdzsán demokratizálódási folyamatának;

| M. | mivel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2012 áprilisában Bakuban tartja második plenáris ülését, megfelelő fórumot biztosítva a demokráciával kapcsolatos, a szakpolitikai, az energetikai, a biztonsági és a társadalmi kérdések megvitatásához; |
| --- | --- |

M.

mivel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2012 áprilisában Bakuban tartja második plenáris ülését, megfelelő fórumot biztosítva a demokráciával kapcsolatos, a szakpolitikai, az energetikai, a biztonsági és a társadalmi kérdések megvitatásához;

| N. | mivel az EU Örményországgal és Azerbajdzsánnal fenntartott kapcsolataiban tiszteletben tartja a szuverenitás és a területi sérthetetlenség elvét, a regionális konfliktusrendezésre irányuló megközelítésében pedig támogatja a Helsinki Záróokmányban foglalt alapelveket; mivel a Hegyi-Karabahban fennálló megoldatlan konfliktus aláássa a dél-kaukázusi régió stabilitását és fejlődését és gátolja az európai szomszédsági politika teljes kibontakozását; mivel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című közös közleményében az EU kinyilvánította egyrészt azt a szándékát, hogy proaktívabban vegyen részt a dél-kaukázusi konfliktus rendezésében és fokozottabban támogassa a bizalomépítést, másrészt azt, hogy készen áll fokozni közreműködését olyan formációkban, ahol jelenleg még nem képviselteti magát, például az EBESZ minszki csoportjában; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU Örményországgal és Azerbajdzsánnal fenntartott kapcsolataiban tiszteletben tartja a szuverenitás és a területi sérthetetlenség elvét, a regionális konfliktusrendezésre irányuló megközelítésében pedig támogatja a Helsinki Záróokmányban foglalt alapelveket; mivel a Hegyi-Karabahban fennálló megoldatlan konfliktus aláássa a dél-kaukázusi régió stabilitását és fejlődését és gátolja az európai szomszédsági politika teljes kibontakozását; mivel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című közös közleményében az EU kinyilvánította egyrészt azt a szándékát, hogy proaktívabban vegyen részt a dél-kaukázusi konfliktus rendezésében és fokozottabban támogassa a bizalomépítést, másrészt azt, hogy készen áll fokozni közreműködését olyan formációkban, ahol jelenleg még nem képviselteti magát, például az EBESZ minszki csoportjában;

| O. | mivel az Európai Unió dél-kaukázusi különleges képviselője fontos szerepet tölt be a régión belüli békés konfliktusrendezésben való közreműködés terén; |
| --- | --- |

O.

mivel az Európai Unió dél-kaukázusi különleges képviselője fontos szerepet tölt be a régión belüli békés konfliktusrendezésben való közreműködés terén;

| P. | mivel Azerbajdzsán határozott elkötelezettséget tanúsít az Euronest Parlamenti Közgyűlés keretében folytatott többoldalú parlamenti együttműködés iránt, a keleti partnerség országai közül pedig elsőként ad otthont az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2012. április 2–4-én Bakuban megrendezendő plenáris ülésének; |
| --- | --- |

P.

mivel Azerbajdzsán határozott elkötelezettséget tanúsít az Euronest Parlamenti Közgyűlés keretében folytatott többoldalú parlamenti együttműködés iránt, a keleti partnerség országai közül pedig elsőként ad otthont az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2012. április 2–4-én Bakuban megrendezendő plenáris ülésének;

| Q. | mivel Azerbajdzsán 2012–2013-ra szóló beválasztása az ENSZ Biztonsági Tanácsába jó lehetőséget kínál a további konzultációhoz és az ország politikájának az EU közös kül- és biztonságpolitikai (KKBP) nyilatkozataival való összehangolásához, azzal a céllal, hogy még inkább elősegítsék a nemzetközi béke és stabilitás megteremtését; |
| --- | --- |

Q.

mivel Azerbajdzsán 2012–2013-ra szóló beválasztása az ENSZ Biztonsági Tanácsába jó lehetőséget kínál a további konzultációhoz és az ország politikájának az EU közös kül- és biztonságpolitikai (KKBP) nyilatkozataival való összehangolásához, azzal a céllal, hogy még inkább elősegítsék a nemzetközi béke és stabilitás megteremtését;

| 1. | a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz:






  a) | gondoskodjanak arról, hogy a társulási megállapodás átfogó, előretekintő keretet adjon az Azerbajdzsánnal való kapcsolatok jövőbeni fejlődéséhez, erősítse a politikai társulást, a gazdasági konvergenciát és a jogközelítést, és tükrözze azt a kapcsolatot, amelyet az Európai Unió és Azerbajdzsán egyaránt fejleszteni kíván; |
| --- | --- | --- |

1.

a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz:

a)

gondoskodjanak arról, hogy a társulási megállapodás átfogó, előretekintő keretet adjon az Azerbajdzsánnal való kapcsolatok jövőbeni fejlődéséhez, erősítse a politikai társulást, a gazdasági konvergenciát és a jogközelítést, és tükrözze azt a kapcsolatot, amelyet az Európai Unió és Azerbajdzsán egyaránt fejleszteni kíván;

| b) | gondoskodjanak arról, hogy – a Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről szóló, 2010. május 20-i parlamenti határozatba foglalt követelésekkel, valamint az EBESZ minszki csoportja által meghatározott, a 2009. július 10-i aquilai együttes nyilatkozatban foglalt valamennyi alapelvvel összhangban – az EU–Azerbajdzsán és az EU–Örményország társulási megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások kapcsolódjanak össze a Hegyi-Karabahban fennálló konfliktus rendezése terén tett érdemi előrelépések iránti hiteles kötelezettségvállalásokkal, ideértve a bizalomépítést szolgáló intézkedéseket – például a demilitarizálást, az orvlövészek visszavonását az ütközővonalakról, először az örmény erők visszavonását a Hegyi-Karabahot körülvevő megszállt területekről és azok ismételt azeri kézre adását –, aktív incidensmegelőző mechanizmust és a tűzszünet ütközővonalban történő megsértéseinek kivizsgálását, a belső menekültek és a menekültek saját településekre történő hazatéréshez és ingatlanjaikhoz való jogát, valamint az olyan nemzetközi biztonsági garanciákat is, amelyek egy valódi többnemzetiségű békefenntartó műveletet is magukban foglalnának a Hegyi-Karabah végleges státusát érintő, jogilag kötelező érvényű szabad akaratnyilvánítás megfelelő, közösen elfogadott feltételeinek megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

b)

gondoskodjanak arról, hogy – a Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről szóló, 2010. május 20-i parlamenti határozatba foglalt követelésekkel, valamint az EBESZ minszki csoportja által meghatározott, a 2009. július 10-i aquilai együttes nyilatkozatban foglalt valamennyi alapelvvel összhangban – az EU–Azerbajdzsán és az EU–Örményország társulási megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások kapcsolódjanak össze a Hegyi-Karabahban fennálló konfliktus rendezése terén tett érdemi előrelépések iránti hiteles kötelezettségvállalásokkal, ideértve a bizalomépítést szolgáló intézkedéseket – például a demilitarizálást, az orvlövészek visszavonását az ütközővonalakról, először az örmény erők visszavonását a Hegyi-Karabahot körülvevő megszállt területekről és azok ismételt azeri kézre adását –, aktív incidensmegelőző mechanizmust és a tűzszünet ütközővonalban történő megsértéseinek kivizsgálását, a belső menekültek és a menekültek saját településekre történő hazatéréshez és ingatlanjaikhoz való jogát, valamint az olyan nemzetközi biztonsági garanciákat is, amelyek egy valódi többnemzetiségű békefenntartó műveletet is magukban foglalnának a Hegyi-Karabah végleges státusát érintő, jogilag kötelező érvényű szabad akaratnyilvánítás megfelelő, közösen elfogadott feltételeinek megteremtése érdekében;

| c) | a társulási megállapodásba építsenek be az emberi jogok – különösen a médiaszabadság, valamint a véleménynyilvánítási, az egyesülési és a gyülekezési szabadsághoz való jog – védelmére és támogatására vonatkozó záradékokat és kritériumokat, amelyek tükrözik az Azerbajdzsán alkotmányában foglalt alapelveket és jogokat és a legmagasabb szintű nemzetközi és európai normákat, és ehhez a lehető legnagyobb mértékben támaszkodjanak az Európa Tanács és az EBESZ kereteire, amelyek iránt Azerbajdzsán elkötelezte magát; szólítsák fel Azerbajdzsán kormányát, hogy hajtsa végre e kötelezettségvállalásokat, és gondoskodjanak arról, hogy a tárgyalások teljes mértékben figyelembe vegyék a belső menekültek és a menekültek jogainak és megélhetésének szükséges védelmét; |
| --- | --- |

c)

a társulási megállapodásba építsenek be az emberi jogok – különösen a médiaszabadság, valamint a véleménynyilvánítási, az egyesülési és a gyülekezési szabadsághoz való jog – védelmére és támogatására vonatkozó záradékokat és kritériumokat, amelyek tükrözik az Azerbajdzsán alkotmányában foglalt alapelveket és jogokat és a legmagasabb szintű nemzetközi és európai normákat, és ehhez a lehető legnagyobb mértékben támaszkodjanak az Európa Tanács és az EBESZ kereteire, amelyek iránt Azerbajdzsán elkötelezte magát; szólítsák fel Azerbajdzsán kormányát, hogy hajtsa végre e kötelezettségvállalásokat, és gondoskodjanak arról, hogy a tárgyalások teljes mértékben figyelembe vegyék a belső menekültek és a menekültek jogainak és megélhetésének szükséges védelmét;

| d) | az EU-nak az EBESZ minszki csoportjában való jelenlétére úgy kell tekinteni, mint ami növeli az EU részvételét az Örményország és Azerbajdzsán közötti konfliktus rendezésében; |
| --- | --- |

d)

az EU-nak az EBESZ minszki csoportjában való jelenlétére úgy kell tekinteni, mint ami növeli az EU részvételét az Örményország és Azerbajdzsán közötti konfliktus rendezésében;

| e) | a társulási megállapodásban hangsúlyozzák az alapvető polgári jogok és szabadságok – köztük az egyesülési és gyülekezési jog – és a magántulajdonhoz való jogra garantálásának, a civil társadalom fejlődésének, a jogállamiságnak, a korrupció elleni küzdelem folytatásának, a politikai pluralizmusnak és a média, illetve a bírói kar függetlenségének a fontosságát; |
| --- | --- |

e)

a társulási megállapodásban hangsúlyozzák az alapvető polgári jogok és szabadságok – köztük az egyesülési és gyülekezési jog – és a magántulajdonhoz való jogra garantálásának, a civil társadalom fejlődésének, a jogállamiságnak, a korrupció elleni küzdelem folytatásának, a politikai pluralizmusnak és a média, illetve a bírói kar függetlenségének a fontosságát;

| f) | a társulási megállapodásban hangsúlyozzák annak fontosságát, hogy az Azerbajdzsán Köztársaság teljes mértékben eleget tegyen az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítéleteknek; |
| --- | --- |

f)

a társulási megállapodásban hangsúlyozzák annak fontosságát, hogy az Azerbajdzsán Köztársaság teljes mértékben eleget tegyen az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítéleteknek;

| g) | a társulási megállapodásban hangsúlyozzák a véleménynyilvánítási szabadság elengedhetetlen fontosságát a politikai ellenzék számára, valamint nyomatékosítsák, hogy az EU-val ápolt kapcsolatok elmélyítésének feltétele az azerbajdzsáni hatóságok részéről a jogállamiság tiszteletben tartása, tisztességes tárgyalások garantálása minden fogva tartott személy számára, valamint a politikai indíttatású vádak alapján bebörtönzött személyek feltétel nélküli szabadon bocsátása; |
| --- | --- |

g)

a társulási megállapodásban hangsúlyozzák a véleménynyilvánítási szabadság elengedhetetlen fontosságát a politikai ellenzék számára, valamint nyomatékosítsák, hogy az EU-val ápolt kapcsolatok elmélyítésének feltétele az azerbajdzsáni hatóságok részéről a jogállamiság tiszteletben tartása, tisztességes tárgyalások garantálása minden fogva tartott személy számára, valamint a politikai indíttatású vádak alapján bebörtönzött személyek feltétel nélküli szabadon bocsátása;

| h) | nyújtsanak technikai és pénzügyi támogatást Azerbajdzsán parlamentje számára annak érdekében, hogy teljes körűen kialakíthassa alkotmányos funkcióit, szerveit és szolgálatait, a civil társadalommal fenntartott kapcsolatok elmélyítését is beleértve; |
| --- | --- |

h)

nyújtsanak technikai és pénzügyi támogatást Azerbajdzsán parlamentje számára annak érdekében, hogy teljes körűen kialakíthassa alkotmányos funkcióit, szerveit és szolgálatait, a civil társadalommal fenntartott kapcsolatok elmélyítését is beleértve;

| i) | támogassák az azerbajdzsáni menekültek és belső menekültek életkörülményeinek javítását célzó fejlesztési segélyprogramokat; |
| --- | --- |

i)

támogassák az azerbajdzsáni menekültek és belső menekültek életkörülményeinek javítását célzó fejlesztési segélyprogramokat;

| j) | a megállapodásba foglaljanak bele az emberi jogi jogvédők védelmére vonatkozó záradékokat az emberi jogi jogvédőkről szóló uniós iránymutatásokkal összhangban; |
| --- | --- |

j)

a megállapodásba foglaljanak bele az emberi jogi jogvédők védelmére vonatkozó záradékokat az emberi jogi jogvédőkről szóló uniós iránymutatásokkal összhangban;

| k) | szólítsák fel az azerbajdzsáni hatóságokat annak garantálására, hogy Bakuban az új épületek jelenleg zajló építése, amelyről úgy tartják, hogy részben összefügg a küszöbön álló Eurovíziós Dalfesztivállal, megfeleljen a hatályos jogszabályoknak, továbbá hogy az emberek áttelepítését átlátható jogi eljárásokkal hajtsák végre; aggodalmának ad hangot a fenti kulturális eseményt az ország demokratikus és emberi jogi helyzetének javítására felhasználó emberi jogi aktivistákat érő, egyre erősödő kormányzati bírálat miatt; |
| --- | --- |

k)

szólítsák fel az azerbajdzsáni hatóságokat annak garantálására, hogy Bakuban az új épületek jelenleg zajló építése, amelyről úgy tartják, hogy részben összefügg a küszöbön álló Eurovíziós Dalfesztivállal, megfeleljen a hatályos jogszabályoknak, továbbá hogy az emberek áttelepítését átlátható jogi eljárásokkal hajtsák végre; aggodalmának ad hangot a fenti kulturális eseményt az ország demokratikus és emberi jogi helyzetének javítására felhasználó emberi jogi aktivistákat érő, egyre erősödő kormányzati bírálat miatt;

| l) | adjanak ki vízumot a PACE politikai foglyokért felelős különleges előadója számára annak érdekében, hogy megbízatásának megfelelően ellátogathasson az országba; |
| --- | --- |

l)

adjanak ki vízumot a PACE politikai foglyokért felelős különleges előadója számára annak érdekében, hogy megbízatásának megfelelően ellátogathasson az országba;

| m) | fejezzék ki aggodalmukat az emberi jogi és ifjúsági aktivisták egyre nagyobb számban történő letartóztatása, a nem kormányzati szervezetek és politikai pártok nyilvántartásba vételével kapcsolatban felmerülő nehézségek, a megfélemlítések, valamint a véleménynyilvánítási és a gyülekezési szabadság és a szabad internethasználat korlátozása miatt, és e területeken határozzanak meg mutatókat, és egyebek mellett helyezzék kilátásba a megállapodás felfüggesztését a mutatók teljesítésének elmulasztása esetén; |
| --- | --- |

m)

fejezzék ki aggodalmukat az emberi jogi és ifjúsági aktivisták egyre nagyobb számban történő letartóztatása, a nem kormányzati szervezetek és politikai pártok nyilvántartásba vételével kapcsolatban felmerülő nehézségek, a megfélemlítések, valamint a véleménynyilvánítási és a gyülekezési szabadság és a szabad internethasználat korlátozása miatt, és e területeken határozzanak meg mutatókat, és egyebek mellett helyezzék kilátásba a megállapodás felfüggesztését a mutatók teljesítésének elmulasztása esetén;

| n) | ösztönözzék az azerbajdzsáni hatóságokat egy megkülönböztetés elleni jogszabály elfogadására, amely minden területen tiltja a szexuális irányultság és a nemi identitás alapján történő megkülönböztetést; |
| --- | --- |

n)

ösztönözzék az azerbajdzsáni hatóságokat egy megkülönböztetés elleni jogszabály elfogadására, amely minden területen tiltja a szexuális irányultság és a nemi identitás alapján történő megkülönböztetést;

| o) | a társulási megállapodás célkitűzéseit hozzák összhangba „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című közös közleménnyel, hogy ezáltal az azerbajdzsáni civil társadalmi szervezetek számára lehetővé tegyék, hogy belülről ellenőrizhessék a kormányzati reformokat és kötelezettségvállalásokat, és gondoskodjanak arról, hogy a kormányt jobban elszámoltassák ezekkel; |
| --- | --- |

o)

a társulási megállapodás célkitűzéseit hozzák összhangba „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című közös közleménnyel, hogy ezáltal az azerbajdzsáni civil társadalmi szervezetek számára lehetővé tegyék, hogy belülről ellenőrizhessék a kormányzati reformokat és kötelezettségvállalásokat, és gondoskodjanak arról, hogy a kormányt jobban elszámoltassák ezekkel;

| p) | gondoskodjanak arról, hogy a társulási megállapodás összhangban legyen a nemzetközi jog elveivel – különösen az ENSZ Alapokmányában, a Helsinki Záróokmányban és az EBESZ-keretben foglaltakkal, azaz az erőszak alkalmazásának mellőzésével, a területi sérthetetlenséggel és az önrendelkezéshez való joggal –, és hogy a megállapodás a megkötésétől kezdve Azerbajdzsán egész területére érvényes legyen; |
| --- | --- |

p)

gondoskodjanak arról, hogy a társulási megállapodás összhangban legyen a nemzetközi jog elveivel – különösen az ENSZ Alapokmányában, a Helsinki Záróokmányban és az EBESZ-keretben foglaltakkal, azaz az erőszak alkalmazásának mellőzésével, a területi sérthetetlenséggel és az önrendelkezéshez való joggal –, és hogy a megállapodás a megkötésétől kezdve Azerbajdzsán egész területére érvényes legyen;

| q) | erősítsék meg az Európai Unió konfliktusrendezési és közvetítői képességét és vállaljanak aktívabb szerepet a konfliktusban érintett felek közötti bizalom erősítésében, többek között oly módon, hogy segítséget nyújtanak számukra uniós finanszírozású bizalomerősítő projektek keretében, amelyek célja a közös engedmények és a békés konfliktusrendezés általános támogatottságának növelése; hangsúlyozzák, hogy biztosítani kell az Unió képviselőinek feltétel nélküli bejutását Hegyi-Karabahba és a környező megszállt területekre; ragaszkodjanak ahhoz, hogy az EU hathatósabb szerepet töltsön be a hegyi-karabahi konfliktus rendezésében, ennek keretében pedig támogassa az olyan bizalomépítő intézkedések végrehajtását, amelyek közös nevezőre hozzák az örmény és azeri közösségeket, valamint a béke, a megbékélés és a bizalom eszméit terjesztik valamennyi érintett fél körében; |
| --- | --- |

q)

erősítsék meg az Európai Unió konfliktusrendezési és közvetítői képességét és vállaljanak aktívabb szerepet a konfliktusban érintett felek közötti bizalom erősítésében, többek között oly módon, hogy segítséget nyújtanak számukra uniós finanszírozású bizalomerősítő projektek keretében, amelyek célja a közös engedmények és a békés konfliktusrendezés általános támogatottságának növelése; hangsúlyozzák, hogy biztosítani kell az Unió képviselőinek feltétel nélküli bejutását Hegyi-Karabahba és a környező megszállt területekre; ragaszkodjanak ahhoz, hogy az EU hathatósabb szerepet töltsön be a hegyi-karabahi konfliktus rendezésében, ennek keretében pedig támogassa az olyan bizalomépítő intézkedések végrehajtását, amelyek közös nevezőre hozzák az örmény és azeri közösségeket, valamint a béke, a megbékélés és a bizalom eszméit terjesztik valamennyi érintett fél körében;

| r) | üdvözöljék az EBESZ minszki csoportjának társelnökei és a résztvevő felek által annak érdekében végzett munkát, hogy előrelépés történjen az alapelvekről szóló megállapodás felé; hangsúlyozzák, hogy Azerbajdzsánnak és Örményországnak egyaránt megfelelő intézkedéseket kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a minszki csoport keretében meghozott, a Hegyi-Karabah térségében dúló konfliktus békés rendezésének kidolgozására és megszilárdítására irányuló határozatokat teljes körűen és időben végrehajtsák; vegyék fontolóra a minszki csoportban való közvetlen és aktívabb uniós részvételt; |
| --- | --- |

r)

üdvözöljék az EBESZ minszki csoportjának társelnökei és a résztvevő felek által annak érdekében végzett munkát, hogy előrelépés történjen az alapelvekről szóló megállapodás felé; hangsúlyozzák, hogy Azerbajdzsánnak és Örményországnak egyaránt megfelelő intézkedéseket kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a minszki csoport keretében meghozott, a Hegyi-Karabah térségében dúló konfliktus békés rendezésének kidolgozására és megszilárdítására irányuló határozatokat teljes körűen és időben végrehajtsák; vegyék fontolóra a minszki csoportban való közvetlen és aktívabb uniós részvételt;

| s) | szólítsák fel Örményország és Azerbajdzsán vezetőit, hogy felelősségteljesen járjanak el, figyeljenek nyilatkozataik hangnemére, tartózkodjanak a lázító beszédektől annak érdekében, hogy előkészítsék az érdemi párbeszédet a társadalom minden szintjén, hogy a közvélemény elfogadja és teljes mértékben megértse a konfliktus átfogó rendezésének előnyeit, és azáltal a hatékony bizalomépítő intézkedések előtt megnyíljon az út; |
| --- | --- |

s)

szólítsák fel Örményország és Azerbajdzsán vezetőit, hogy felelősségteljesen járjanak el, figyeljenek nyilatkozataik hangnemére, tartózkodjanak a lázító beszédektől annak érdekében, hogy előkészítsék az érdemi párbeszédet a társadalom minden szintjén, hogy a közvélemény elfogadja és teljes mértékben megértse a konfliktus átfogó rendezésének előnyeit, és azáltal a hatékony bizalomépítő intézkedések előtt megnyíljon az út;

| t) | fejezzék ki aggodalmukat a térségben egyre növekvő katonai jelenlét és főként Azerbajdzsán magas katonai kiadásai miatt, e tekintetben pedig szólítsák fel a tagállamokat, hogy az EBESZ 1992. februári kérésének eleget téve mindaddig függesszék fel az Azerbajdzsánba és Örményországba irányuló fegyver- és lőszerellátást, amíg a két fél jóvá nem hagy és alá nem ír egy átfogó konfliktusrendezési megállapodást; |
| --- | --- |

t)

fejezzék ki aggodalmukat a térségben egyre növekvő katonai jelenlét és főként Azerbajdzsán magas katonai kiadásai miatt, e tekintetben pedig szólítsák fel a tagállamokat, hogy az EBESZ 1992. februári kérésének eleget téve mindaddig függesszék fel az Azerbajdzsánba és Örményországba irányuló fegyver- és lőszerellátást, amíg a két fél jóvá nem hagy és alá nem ír egy átfogó konfliktusrendezési megállapodást;

| u) | hangsúlyozzák, hogy a továbbiakban is minden lehetséges intézkedést meg kell hozni a keleti partnerség keretében annak érdekében, hogy politikai és gazdasági szempontból sikerüljön elérni Örményország és Azerbajdzsán újbóli közeledését, valamint hogy ennek szerves részeként szilárd alapokra helyezzék a regionális konfliktusrendezést; |
| --- | --- |

u)

hangsúlyozzák, hogy a továbbiakban is minden lehetséges intézkedést meg kell hozni a keleti partnerség keretében annak érdekében, hogy politikai és gazdasági szempontból sikerüljön elérni Örményország és Azerbajdzsán újbóli közeledését, valamint hogy ennek szerves részeként szilárd alapokra helyezzék a regionális konfliktusrendezést;

| v) | hangsúlyozzák, hogy több százezer menekült és belső menekült – akik a Hegyi-Karabah térségben kirobbant háború alatt vagy ahhoz köthetően menekültek el otthonukból – még mindig nem térhetett haza, jogaikat pedig megtagadják tőlük, ideértve a hazatéréshez, a tulajdonhoz és a személyes biztonsághoz való jogot is; e jogokat feltétel nélkül tiszteletben kell tartani és késedelem nélkül biztosítani kell; szólítsák fel a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák és bővítsék az Azerbajdzsánnak biztosított, a belső menekültek helyzetének kezelésére irányuló uniós segítségnyújtást és pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

v)

hangsúlyozzák, hogy több százezer menekült és belső menekült – akik a Hegyi-Karabah térségben kirobbant háború alatt vagy ahhoz köthetően menekültek el otthonukból – még mindig nem térhetett haza, jogaikat pedig megtagadják tőlük, ideértve a hazatéréshez, a tulajdonhoz és a személyes biztonsághoz való jogot is; e jogokat feltétel nélkül tiszteletben kell tartani és késedelem nélkül biztosítani kell; szólítsák fel a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák és bővítsék az Azerbajdzsánnak biztosított, a belső menekültek helyzetének kezelésére irányuló uniós segítségnyújtást és pénzügyi támogatást;

| w) | hangsúlyozzák, hogy a társulási megállapodást úgy kell használni, mint a regionális szinergiák és együttműködés támogatására szolgáló platformot, hangsúlyozzák a pluralista demokrácia fejlődése és a konfliktusrendezés között fennálló, egymást kölcsönösen erősítő összefüggéseket, és gondoskodjanak arról, hogy a társulási megállapodás olyan rendelkezéseket tartalmazzon, amelyek támogatják a vízumlehetőségeket a dél-kaukázusi országok valamennyi polgára számára; |
| --- | --- |

w)

hangsúlyozzák, hogy a társulási megállapodást úgy kell használni, mint a regionális szinergiák és együttműködés támogatására szolgáló platformot, hangsúlyozzák a pluralista demokrácia fejlődése és a konfliktusrendezés között fennálló, egymást kölcsönösen erősítő összefüggéseket, és gondoskodjanak arról, hogy a társulási megállapodás olyan rendelkezéseket tartalmazzon, amelyek támogatják a vízumlehetőségeket a dél-kaukázusi országok valamennyi polgára számára;

| x) | tisztázzák, hogy miként kamatoztatható a térségben indított különféle uniós kezdeményezések, nevezetesen a keleti partnerség és a fekete-tengeri szinergia – meglehetősen nagyfokú – kölcsönösen kiegészítő jellege; |
| --- | --- |

x)

tisztázzák, hogy miként kamatoztatható a térségben indított különféle uniós kezdeményezések, nevezetesen a keleti partnerség és a fekete-tengeri szinergia – meglehetősen nagyfokú – kölcsönösen kiegészítő jellege;

| y) | szólítsák fel Törökországot, hogy vállaljon konstruktív szerepet a Hegyi-Karabah térséget sújtó konfliktus rendezésében és teljesítse az e térséggel kapcsolatos kötelezettségét; |
| --- | --- |

y)

szólítsák fel Törökországot, hogy vállaljon konstruktív szerepet a Hegyi-Karabah térséget sújtó konfliktus rendezésében és teljesítse az e térséggel kapcsolatos kötelezettségét;

| z) | gondoskodjanak arról, hogy társulási megállapodás kereskedelmi elemét tovább lehessen fejleszteni egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséggé, amint Azerbajdzsán eleget tesz az összes szükséges feltételnek, a WTO-hoz való csatlakozást, és az emberi jogokat illető kötelezettségvállalásainak teljesítését is beleértve; ezt a célt szem előtt tartva, biztosítsák a szükséges technikai támogatást, hogy Azerbajdzsán felkészülhessen a tárgyalásokra, és bátorítsák az előírt reformok elfogadását; |
| --- | --- |

z)

gondoskodjanak arról, hogy társulási megállapodás kereskedelmi elemét tovább lehessen fejleszteni egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséggé, amint Azerbajdzsán eleget tesz az összes szükséges feltételnek, a WTO-hoz való csatlakozást, és az emberi jogokat illető kötelezettségvállalásainak teljesítését is beleértve; ezt a célt szem előtt tartva, biztosítsák a szükséges technikai támogatást, hogy Azerbajdzsán felkészülhessen a tárgyalásokra, és bátorítsák az előírt reformok elfogadását;

| aa) | szorgalmazzák, hogy Azerbajdzsán írja alá és ratifikálja a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát, |
| --- | --- |

aa)

szorgalmazzák, hogy Azerbajdzsán írja alá és ratifikálja a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát,

| ab) | sürgessék az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy írják alá és ratifikálják a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezményt, illetve a kazettás bombákról szóló egyezményt; |
| --- | --- |

ab)

sürgessék az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy írják alá és ratifikálják a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezményt, illetve a kazettás bombákról szóló egyezményt;

| ac) | biztosítsanak gyors tárgyalásokat a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásokról, hogy ösztönözzék az emberek közötti kapcsolatokat, és kezeljék kiemelten az ifjúsági és egyetemi mobilitást; gondoskodjanak arról, hogy a menekültügyi rendelkezések teljes mértékben összhangban legyenek a nemzetközi kötelezettségekkel és kötelezettségvállalásokkal, valamint az uniós előírásokkal, különösen az emberi jogok területén; |
| --- | --- |

ac)

biztosítsanak gyors tárgyalásokat a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásokról, hogy ösztönözzék az emberek közötti kapcsolatokat, és kezeljék kiemelten az ifjúsági és egyetemi mobilitást; gondoskodjanak arról, hogy a menekültügyi rendelkezések teljes mértékben összhangban legyenek a nemzetközi kötelezettségekkel és kötelezettségvállalásokkal, valamint az uniós előírásokkal, különösen az emberi jogok területén;

| ad) | hangsúlyozzák egy erős ifjúsági terület kialakításának és fejlesztésének fontosságát, e tekintetben pedig üdvözöljék a különféle állami programokat, amelyek külföldi tanulmányokhoz kínálnak ösztöndíjakat; |
| --- | --- |

ad)

hangsúlyozzák egy erős ifjúsági terület kialakításának és fejlesztésének fontosságát, e tekintetben pedig üdvözöljék a különféle állami programokat, amelyek külföldi tanulmányokhoz kínálnak ösztöndíjakat;

| ae) | ösztönözzék Azerbajdzsánt, hogy ne hátráltassa az Azerbajdzsánba beutazni kívánó, örmény származású harmadik országbeli állampolgárok vízumkérdéseinek megoldását, és oldja fel az Örményországba irányuló nemzetközi telefonhívások tilalmát; |
| --- | --- |

ae)

ösztönözzék Azerbajdzsánt, hogy ne hátráltassa az Azerbajdzsánba beutazni kívánó, örmény származású harmadik országbeli állampolgárok vízumkérdéseinek megoldását, és oldja fel az Örményországba irányuló nemzetközi telefonhívások tilalmát;

| af) | ösztönözzék az EU és Azerbajdzsán közötti széles körű ágazati együttműködést; különösen támogassák a szabályozási konvergenciát és mutassák be ennek előnyeit, valamint gondoskodjanak az ehhez szükséges technikai segítségnyújtásról; |
| --- | --- |

af)

ösztönözzék az EU és Azerbajdzsán közötti széles körű ágazati együttműködést; különösen támogassák a szabályozási konvergenciát és mutassák be ennek előnyeit, valamint gondoskodjanak az ehhez szükséges technikai segítségnyújtásról;

| ag) | sürgessék az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy gyorsítsák fel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményeinek végrehajtását; |
| --- | --- |

ag)

sürgessék az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy gyorsítsák fel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményeinek végrehajtását;

| ah) | erősítsék az államháztartás kezelésének átláthatóságát és javítsák a közbeszerzési jogszabályokat, hogy jelentős mértékben hozzájáruljanak a felelősségteljes kormányzáshoz és az átlátható döntéshozatalhoz; e tekintetben üdvözöljék Azerbajdzsán részvételét a nyersanyag-kitermelő iparágakat érintő átláthatósági kezdeményezésben, amelynek célja, hogy növelje a kőolaj- és földgázbevételekkel kapcsolatos nyíltságot, valamint kövessék nyomon, hogy Azerbajdzsán kormánya eleget tesz-e arra irányuló kötelezettségének, hogy az információkhoz való hozzáféréshez való jogról szóló jogszabály értelmében közzéteszi az államháztartással kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

ah)

erősítsék az államháztartás kezelésének átláthatóságát és javítsák a közbeszerzési jogszabályokat, hogy jelentős mértékben hozzájáruljanak a felelősségteljes kormányzáshoz és az átlátható döntéshozatalhoz; e tekintetben üdvözöljék Azerbajdzsán részvételét a nyersanyag-kitermelő iparágakat érintő átláthatósági kezdeményezésben, amelynek célja, hogy növelje a kőolaj- és földgázbevételekkel kapcsolatos nyíltságot, valamint kövessék nyomon, hogy Azerbajdzsán kormánya eleget tesz-e arra irányuló kötelezettségének, hogy az információkhoz való hozzáféréshez való jogról szóló jogszabály értelmében közzéteszi az államháztartással kapcsolatos információkat;

| ai) | tegyék meg a szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a társulási megállapodásba olyan rendelkezéseket építsenek bele, amelyek lehetővé teszik Azerbajdzsán részvételét a közösségi programokban és ügynökségekben, az európai integráció minden szinten történő előmozdításának eszközeként; |
| --- | --- |

ai)

tegyék meg a szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a társulási megállapodásba olyan rendelkezéseket építsenek bele, amelyek lehetővé teszik Azerbajdzsán részvételét a közösségi programokban és ügynökségekben, az európai integráció minden szinten történő előmozdításának eszközeként;

| aj) | üdvözöljék az azerbajdzsáni hatóságok által azzal a céllal végrehajtott igazságügyi reformokat, hogy biztosítsák a bírák nagyobb fokú függetlenségét, javítsák a kiválasztási és kinevezési eljárásokat, valamint felszámolják az igazságügyi korrupciót és a végrehajtó hatalom befolyásának való kitettséget; ismerjék el, hogy a vonatkozó jogszabályok – köztük az ügyvédi kamaráról szóló törvény is –elfogadásra kerültek; bátorítsák az illetékes hatóságokat, hogy folytassák jogszabályok végrehajtását a korrupció elleni küzdelem, a magas szintű korrupciós ügyek előtérbe helyezése, valamint a közkiadások és a politikai pártoknak nyújtott finanszírozás átláthatóságának jelentős mértékű javítása érdekében; hangsúlyozzák, hogy növelni kell a bírói kar függetlenségét, hatékonyságát és erőforrásait; emlékeztessenek annak fontosságára, hogy a bírósági rendszer politikai befolyástól mentesen működjön; hangsúlyozzák, hogy meggyőző eredményeket kell felmutatni azzal kapcsolatban, hogy a bírák és az államügyészek felvétele és kinevezése egységes, átlátható, objektív és országos szinten alkalmazandó kritériumokon alapul, valamint végrehajtási nyilvántartást kell létrehozni a büntetőeljárásokról és büntetőítéletekről, amelyek alapján mérhető az előrehaladás; az igazságszolgáltatás egyesítésére szólít fel az igazságügyi rendszer kiszámíthatóságának és a nyilvánosság bizalmának szavatolása érdekében; |
| --- | --- |

aj)

üdvözöljék az azerbajdzsáni hatóságok által azzal a céllal végrehajtott igazságügyi reformokat, hogy biztosítsák a bírák nagyobb fokú függetlenségét, javítsák a kiválasztási és kinevezési eljárásokat, valamint felszámolják az igazságügyi korrupciót és a végrehajtó hatalom befolyásának való kitettséget; ismerjék el, hogy a vonatkozó jogszabályok – köztük az ügyvédi kamaráról szóló törvény is –elfogadásra kerültek; bátorítsák az illetékes hatóságokat, hogy folytassák jogszabályok végrehajtását a korrupció elleni küzdelem, a magas szintű korrupciós ügyek előtérbe helyezése, valamint a közkiadások és a politikai pártoknak nyújtott finanszírozás átláthatóságának jelentős mértékű javítása érdekében; hangsúlyozzák, hogy növelni kell a bírói kar függetlenségét, hatékonyságát és erőforrásait; emlékeztessenek annak fontosságára, hogy a bírósági rendszer politikai befolyástól mentesen működjön; hangsúlyozzák, hogy meggyőző eredményeket kell felmutatni azzal kapcsolatban, hogy a bírák és az államügyészek felvétele és kinevezése egységes, átlátható, objektív és országos szinten alkalmazandó kritériumokon alapul, valamint végrehajtási nyilvántartást kell létrehozni a büntetőeljárásokról és büntetőítéletekről, amelyek alapján mérhető az előrehaladás; az igazságszolgáltatás egyesítésére szólít fel az igazságügyi rendszer kiszámíthatóságának és a nyilvánosság bizalmának szavatolása érdekében;

| ak) | dolgozzanak ki testvérprogramokat olyan uniós régiókkal és helyi közösségekkel, amelyekben nagyfokú autonómiát élvező nemzeti kisebbségek élnek; |
| --- | --- |

ak)

dolgozzanak ki testvérprogramokat olyan uniós régiókkal és helyi közösségekkel, amelyekben nagyfokú autonómiát élvező nemzeti kisebbségek élnek;

| al) | hangsúlyozzák a fenntartható gazdaság szükségességét, többek között a diverzifikálásának erősítésével is; ösztönözzék a nagyobb nyitottságot és átláthatóságot az energiaágazatban, és gondoskodjanak arról, hogy a fejlesztése a nemzetközi környezetvédelmi előírásokkal összhangban menjen végbe; támogassák a megújuló energiaforrások piacának fejlődését; hangsúlyozzák az ennek megfelelő környezetvédelmi jogszabályok szükségességét; |
| --- | --- |

al)

hangsúlyozzák a fenntartható gazdaság szükségességét, többek között a diverzifikálásának erősítésével is; ösztönözzék a nagyobb nyitottságot és átláthatóságot az energiaágazatban, és gondoskodjanak arról, hogy a fejlesztése a nemzetközi környezetvédelmi előírásokkal összhangban menjen végbe; támogassák a megújuló energiaforrások piacának fejlődését; hangsúlyozzák az ennek megfelelő környezetvédelmi jogszabályok szükségességét;

| am) | hangsúlyozzák, hogy Azerbajdzsán létfontosságú szerepet tölt be az energiaellátás és az Európába irányuló szállítási útvonalak diverzifikálásában; ezzel összefüggésben emlékeztessenek az Európai Bizottság elnöke, José Manuel Barroso és Azerbajdzsán elnöke, Ilham Alijev által 2011. január 13-án Bakuban aláírt, gázszállításról szóló közös nyilatkozatra, mint a déli földgázfolyosó megvalósításának fontos lépésére, és méltassák Azerbajdzsán erőfeszítéseit az olyan úttörő projektek előmozdítására irányulóan, mint például a Baku–Tbiliszi–Ceyhan és a Baku–Tbiliszi–Erzurum kőolajvezeték az AGRI projekt teljesítéseként; |
| --- | --- |

am)

hangsúlyozzák, hogy Azerbajdzsán létfontosságú szerepet tölt be az energiaellátás és az Európába irányuló szállítási útvonalak diverzifikálásában; ezzel összefüggésben emlékeztessenek az Európai Bizottság elnöke, José Manuel Barroso és Azerbajdzsán elnöke, Ilham Alijev által 2011. január 13-án Bakuban aláírt, gázszállításról szóló közös nyilatkozatra, mint a déli földgázfolyosó megvalósításának fontos lépésére, és méltassák Azerbajdzsán erőfeszítéseit az olyan úttörő projektek előmozdítására irányulóan, mint például a Baku–Tbiliszi–Ceyhan és a Baku–Tbiliszi–Erzurum kőolajvezeték az AGRI projekt teljesítéseként;

| an) | hangsúlyozzák Azerbajdzsán sajátos földrajzi elhelyezkedésének fontosságát az EU és a közép-ázsiai országok közötti közvetlen és akadálymentes tranzit-összeköttetés kialakítása szempontjából; üdvözöljék az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a Kaszpi-tengeren áthaladó szállítás terén együttműködést alakítsanak ki Kazahsztánnal, valamint vizsgálják meg egy ilyen jellegű együttműködés Türkmenisztánnal való kialakításának lehetőségeit; üdvözöljék a Tanács 2011. szeptember 12-én aláírt felhatalmazását, hogy jogilag kötelező erejű megállapodást kössön az EU, Azerbajdzsán és Türkmenisztán között a Kaszpi-tengeren áthaladó csővezetékről; |
| --- | --- |

an)

hangsúlyozzák Azerbajdzsán sajátos földrajzi elhelyezkedésének fontosságát az EU és a közép-ázsiai országok közötti közvetlen és akadálymentes tranzit-összeköttetés kialakítása szempontjából; üdvözöljék az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a Kaszpi-tengeren áthaladó szállítás terén együttműködést alakítsanak ki Kazahsztánnal, valamint vizsgálják meg egy ilyen jellegű együttműködés Türkmenisztánnal való kialakításának lehetőségeit; üdvözöljék a Tanács 2011. szeptember 12-én aláírt felhatalmazását, hogy jogilag kötelező erejű megállapodást kössön az EU, Azerbajdzsán és Türkmenisztán között a Kaszpi-tengeren áthaladó csővezetékről;

| ao) | gondoskodjanak arról, hogy az EU továbbra is kiemelt figyelmet szenteljen az Azerbajdzsánnal folytatott energetikai együttműködés kialakításának, valamint az EU részéről nyújtott fenntartható támogatásnak; nyújtsanak technikai segítséget Azerbajdzsán alternatív és megújuló energiaforrásokkal foglalkozó állami hivatalának annak érdekében, hogy elősegítsék Azerbajdzsán számára energiaforrásainak diverzifikálását, előmozdítsák az energiahatékonyságot, valamint az ország céljait összehangolják az EU éghajlat-változási céljaival; |
| --- | --- |

ao)

gondoskodjanak arról, hogy az EU továbbra is kiemelt figyelmet szenteljen az Azerbajdzsánnal folytatott energetikai együttműködés kialakításának, valamint az EU részéről nyújtott fenntartható támogatásnak; nyújtsanak technikai segítséget Azerbajdzsán alternatív és megújuló energiaforrásokkal foglalkozó állami hivatalának annak érdekében, hogy elősegítsék Azerbajdzsán számára energiaforrásainak diverzifikálását, előmozdítsák az energiahatékonyságot, valamint az ország céljait összehangolják az EU éghajlat-változási céljaival;

| ap) | találják meg a módját a párbeszéd és a regionális együttműködés ösztönzésének a Regionális Környezetvédelmi Központhoz (REC) hasonló szervezetek olyan határokon átnyúló közös projekteken keresztüli támogatásával, amelyekben civil szervezetek, helyi közösségek, valamint Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia érdekelt felei is közreműködnek; |
| --- | --- |

ap)

találják meg a módját a párbeszéd és a regionális együttműködés ösztönzésének a Regionális Környezetvédelmi Központhoz (REC) hasonló szervezetek olyan határokon átnyúló közös projekteken keresztüli támogatásával, amelyekben civil szervezetek, helyi közösségek, valamint Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia érdekelt felei is közreműködnek;

| aq) | a társulási megállapodásba építsenek be egy erős parlamenti dimenziót, amely rendelkezik a Milli Mejlis és az Európai Parlament teljes körű bevonásáról, valamint hatékonyabbá teszi az Euronest Parlamenti Közgyűlés munkáját; |
| --- | --- |

aq)

a társulási megállapodásba építsenek be egy erős parlamenti dimenziót, amely rendelkezik a Milli Mejlis és az Európai Parlament teljes körű bevonásáról, valamint hatékonyabbá teszi az Euronest Parlamenti Közgyűlés munkáját;

| ar) | a társulási megállapodás végrehajtásába és ellenőrzésébe teljes mértékben vonják be az Európai Parlamentet; állapítsanak meg a társulási megállapodás végrehajtása tekintetében egyértelmű feltételeket, valamint gondoskodjanak ellenőrző mechanizmusokról, ideértve az Európai Parlamentnek rendszeresen készített jelentések benyújtását is; |
| --- | --- |

ar)

a társulási megállapodás végrehajtásába és ellenőrzésébe teljes mértékben vonják be az Európai Parlamentet; állapítsanak meg a társulási megállapodás végrehajtása tekintetében egyértelmű feltételeket, valamint gondoskodjanak ellenőrző mechanizmusokról, ideértve az Európai Parlamentnek rendszeresen készített jelentések benyújtását is;

| as) | nyújtsanak célirányosabb technikai támogatást Azerbajdzsánnak ahhoz, hogy eleget tehessen a társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokból eredő kötelezettségeinek, és maradéktalanul végrehajthassa a megállapodást, átfogó intézményépítési programok további biztosítása révén; |
| --- | --- |

as)

nyújtsanak célirányosabb technikai támogatást Azerbajdzsánnak ahhoz, hogy eleget tehessen a társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokból eredő kötelezettségeinek, és maradéktalanul végrehajthassa a megállapodást, átfogó intézményépítési programok további biztosítása révén;

| at) | ösztönözzék az uniós tárgyalóküldöttséget az Európai Parlamenttel való további együttműködésre, folyamatos, dokumentumokkal alátámasztott visszajelzést adva az előrehaladásról, összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdésével, amely kimondja, hogy a Parlamentet az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell; |
| --- | --- |

at)

ösztönözzék az uniós tárgyalóküldöttséget az Európai Parlamenttel való további együttműködésre, folyamatos, dokumentumokkal alátámasztott visszajelzést adva az előrehaladásról, összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdésével, amely kimondja, hogy a Parlamentet az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell;

| au) | a továbbiakban is ösztönözzék a keleti partnerséggel, illetve az azon belül folytatott mélyreható együttműködést, valamint rendszeresen tájékoztassák az Európai Parlamentet az együttműködés terén elért haladásról; |
| --- | --- |

au)

a továbbiakban is ösztönözzék a keleti partnerséggel, illetve az azon belül folytatott mélyreható együttműködést, valamint rendszeresen tájékoztassák az Európai Parlamentet az együttműködés terén elért haladásról;

| 2. | utasítja elnökét, hogy az Európai Parlament ajánlásait tartalmazó ezen állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak és Azerbajdzsánnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy az Európai Parlament ajánlásait tartalmazó ezen állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak és Azerbajdzsánnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0243.

(2)  HL C 161. E, 2011.5.31., 136. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0025.

(4)  HL C 41. E, 2009.2.19., 64. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0153.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0576.

(7)  HL L 221., 2011.8.27., 5. o.

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/44

---

2012. április 18., szerdaAz EU–Örményország társulási megállapodásról folytatott tárgyalások

P7_TA(2012)0128

Az Európai Parlament 2012. április 18-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásai az EU és Örményország közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2011/2315(INI))

2013/C 258 E/04

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EU és Örményország közötti társulási megállapodásról szóló jelenlegi tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Örményország közötti társulási megállapodásról szóló jelenlegi tárgyalásokra,

| — | tekintettel a Tanács Örményországról szóló és a tárgyalási irányelveket tartalmazó 2010. május 10-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Örményországról szóló és a tárgyalási irányelveket tartalmazó 2010. május 10-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Örményország és az Európai Unió közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1999. július 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Örményország és az Európai Unió közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1999. július 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel az Európai Unió és Örményország közötti mobilitási partnerségről szóló 2011. október 27-i közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Örményország közötti mobilitási partnerségről szóló 2011. október 27-i közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a 2006. november 14-én elfogadott európai szomszédságpolitikai cselekvési tervre és „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című 2011. május 25-i közös közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. november 14-én elfogadott európai szomszédságpolitikai cselekvési tervre és „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című 2011. május 25-i közös közleményre,

| — | tekintettel a keleti partnerség 2009. május 7-én, Prágában tartott csúcstalálkozója által kiadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség 2009. május 7-én, Prágában tartott csúcstalálkozója által kiadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Külügyi Tanács 2010. október 25-i, a keleti partnerségről szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Tanács 2010. október 25-i, a keleti partnerségről szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a keleti partnerség 2011. szeptember 29–30-án, Varsóban tartott csúcstalálkozója által kiadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség 2011. szeptember 29–30-án, Varsóban tartott csúcstalálkozója által kiadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-án elfogadott alapító okiratára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-án elfogadott alapító okiratára,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának a dél-kaukázusi térségről szóló, 2012. február 27-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának a dél-kaukázusi térségről szóló, 2012. február 27-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Örményországról szóló, 2008. március 13-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Örményországról szóló, 2008. március 13-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről szóló 2010. május 20-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről szóló 2010. május 20-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Unió fekete-tengeri stratégiájáról szóló, 2011. január 20-i állásfoglalására (3), illetve a fekete-tengeri regionális politikai megközelítésről szóló, 2008. január 17-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió fekete-tengeri stratégiájáról szóló, 2011. január 20-i állásfoglalására (3), illetve a fekete-tengeri regionális politikai megközelítésről szóló, 2008. január 17-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata – keleti dimenzió” című, 2011. április 7-i állásfoglalására (5) és az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló 2011. december 14-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata – keleti dimenzió” című, 2011. április 7-i állásfoglalására (5) és az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló 2011. december 14-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselőjének kinevezéséről szóló, 2011. augusztus 25-i 2011/518/KKBP tanácsi határozatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselőjének kinevezéséről szóló, 2011. augusztus 25-i 2011/518/KKBP tanácsi határozatra (7),

| — | tekintettel a Bizottság Örményországról szóló, 2011. május 25-én elfogadott előrehaladási jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Örményországról szóló, 2011. május 25-én elfogadott előrehaladási jelentésére,

| — | tekintettel az EU–Örményország emberi jogi párbeszéd 2011. december 6-án megrendezett harmadik fordulójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Örményország emberi jogi párbeszéd 2011. december 6-án megrendezett harmadik fordulójára,

| — | tekintettel az örmény parlament által 2011. május 26-án, Szargszján elnök javaslatára elfogadott általános amnesztiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az örmény parlament által 2011. május 26-án, Szargszján elnök javaslatára elfogadott általános amnesztiára,

| — | tekintettel az Örményország, Azerbajdzsán és az Orosz Föderáció elnökei által 2008. november 2-án Moszkvában aláírt nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Örményország, Azerbajdzsán és az Orosz Föderáció elnökei által 2008. november 2-án Moszkvában aláírt nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Örményország, Azerbajdzsán és az Orosz Föderáció elnöke által 2012. január 23-án Szocsiban aláírt közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Örményország, Azerbajdzsán és az Orosz Föderáció elnöke által 2012. január 23-án Szocsiban aláírt közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 90. cikkének (4) bekezdésére és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 90. cikkének (4) bekezdésére és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0079/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0079/2012),

| A. | mivel a keleti partnerség az új társulási megállapodások révén biztosítja a politikai keretet a kétoldalú kapcsolatok megerősítéséhez, figyelembe véve a partnerország egyedi helyzetét és törekvéseit, valamint az EU-nak a régió stabilitásával és demokratikus fejlődésével kapcsolatos stratégiai érdekét; |
| --- | --- |

A.

mivel a keleti partnerség az új társulási megállapodások révén biztosítja a politikai keretet a kétoldalú kapcsolatok megerősítéséhez, figyelembe véve a partnerország egyedi helyzetét és törekvéseit, valamint az EU-nak a régió stabilitásával és demokratikus fejlődésével kapcsolatos stratégiai érdekét;

| B. | mivel a politikai társulás, az EU-val való társadalmi-gazdasági integráció, a jogi közeledés erősítése és a kulturális kapcsolatok fejlesztése révén a társulási megállapodások képezik a megfelelő keretet a kapcsolatok elmélyítéséhez; |
| --- | --- |

B.

mivel a politikai társulás, az EU-val való társadalmi-gazdasági integráció, a jogi közeledés erősítése és a kulturális kapcsolatok fejlesztése révén a társulási megállapodások képezik a megfelelő keretet a kapcsolatok elmélyítéséhez;

| C. | mivel e tekintetben a keleti partnerség többoldalú dimenziója kiegészíti a kétoldalú dimenziót és attól elválaszthatatlan, és annak párhuzamosan kell fejlődnie a folyamatban lévő társulási megállapodásokkal, annak érdekében, hogy kikövezze az utat azok teljes körű végrehajtása előtt és lefektesse egy valódi regionális együttműködés alapjait, az európai szomszédságpolitika alapvető elveivel összhangban; |
| --- | --- |

C.

mivel e tekintetben a keleti partnerség többoldalú dimenziója kiegészíti a kétoldalú dimenziót és attól elválaszthatatlan, és annak párhuzamosan kell fejlődnie a folyamatban lévő társulási megállapodásokkal, annak érdekében, hogy kikövezze az utat azok teljes körű végrehajtása előtt és lefektesse egy valódi regionális együttműködés alapjait, az európai szomszédságpolitika alapvető elveivel összhangban;

| D. | mivel a folyamat előmozdításához és a tárgyalás, illetve a társulási megállapodás ezt követő végrehajtásának sikerességéhez feltétlenül szükség van Örményország aktív elkötelezettségére a közös értékek és elvek mellett, beleértve a demokráciát, a jogállamiságot, a felelősségteljes kormányzást és az emberi jogok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

D.

mivel a folyamat előmozdításához és a tárgyalás, illetve a társulási megállapodás ezt követő végrehajtásának sikerességéhez feltétlenül szükség van Örményország aktív elkötelezettségére a közös értékek és elvek mellett, beleértve a demokráciát, a jogállamiságot, a felelősségteljes kormányzást és az emberi jogok tiszteletben tartását;

| E. | mivel az örmény hatóságok ismételten kinyilvánították, hogy kiállnak ezen értékek mellett, és felhívták a figyelmet Örményország európai ambícióira; mivel a reformok ütemét illetően a retorika nem mindig van összhangban a realitással; mivel Örményország aktív részvétele az Euronest keretében folytatott, a keleti partnerség négy tematikus platformját felölelő többoldalú parlamenti együttműködésben jól példázza az ország elkötelezettségét az európai értékek és elvek követése iránt, és azt az örmény társadalomban széles körű általános konszenzus övezi; |
| --- | --- |

E.

mivel az örmény hatóságok ismételten kinyilvánították, hogy kiállnak ezen értékek mellett, és felhívták a figyelmet Örményország európai ambícióira; mivel a reformok ütemét illetően a retorika nem mindig van összhangban a realitással; mivel Örményország aktív részvétele az Euronest keretében folytatott, a keleti partnerség négy tematikus platformját felölelő többoldalú parlamenti együttműködésben jól példázza az ország elkötelezettségét az európai értékek és elvek követése iránt, és azt az örmény társadalomban széles körű általános konszenzus övezi;

| F. | mivel a Hegyi-Karabah hovatartozása miatti megoldatlan konfliktus aláássa Örményország és a dél-kaukázusi régió stabilitását és fejlődését; mivel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című közös közleményében az EU kinyilvánította azt a szándékát, hogy proaktívabban vegyen részt a dél-kaukázusi konfliktus rendezésében, támogatva a meglévő tárgyalási formákat, illetve új kezdeményezéseket javasolva; mivel az EU dél-kaukázusi különleges képviselője fontos szerepet tölt be azáltal, hogy segíti a békés konfliktusrendezést a régióban; |
| --- | --- |

F.

mivel a Hegyi-Karabah hovatartozása miatti megoldatlan konfliktus aláássa Örményország és a dél-kaukázusi régió stabilitását és fejlődését; mivel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című közös közleményében az EU kinyilvánította azt a szándékát, hogy proaktívabban vegyen részt a dél-kaukázusi konfliktus rendezésében, támogatva a meglévő tárgyalási formákat, illetve új kezdeményezéseket javasolva; mivel az EU dél-kaukázusi különleges képviselője fontos szerepet tölt be azáltal, hogy segíti a békés konfliktusrendezést a régióban;

| G. | mivel a harmadik országhoz tartozó területek megszállása sérti a nemzetközi jogot és ellentétes az európai szomszédságpolitika alapelveivel, továbbá a keleti partnerség projekt egészét veszélyezteti; |
| --- | --- |

G.

mivel a harmadik országhoz tartozó területek megszállása sérti a nemzetközi jogot és ellentétes az európai szomszédságpolitika alapelveivel, továbbá a keleti partnerség projekt egészét veszélyezteti;

| H. | mivel mélységesen aggasztó beszámolók érkeznek az örmény csapatoknak a megszállt azerbajdzsáni területen végzett illegális tevékenységéről, nevezetesen rendszeres katonai megmozdulásokról, a katonai eszközök és személyzet fejlesztéséről, valamint a védelmi vonalak elmélyítéséről; |
| --- | --- |

H.

mivel mélységesen aggasztó beszámolók érkeznek az örmény csapatoknak a megszállt azerbajdzsáni területen végzett illegális tevékenységéről, nevezetesen rendszeres katonai megmozdulásokról, a katonai eszközök és személyzet fejlesztéséről, valamint a védelmi vonalak elmélyítéséről;

| I. | mivel a közelgő, 2012. május 6-án esedékes parlamenti választások helyes, a nemzetközi és európai normáknak megfelelő lebonyolítása rendkívül fontos lesz az EU–Örményország kapcsolatok fejlődése szempontjából, és mivel a választásokat Örményország új választási törvénykönyvével összhangban kell lebonyolítani; |
| --- | --- |

I.

mivel a közelgő, 2012. május 6-án esedékes parlamenti választások helyes, a nemzetközi és európai normáknak megfelelő lebonyolítása rendkívül fontos lesz az EU–Örményország kapcsolatok fejlődése szempontjából, és mivel a választásokat Örményország új választási törvénykönyvével összhangban kell lebonyolítani;

| J. | mivel az EU–Örményország társulási megállapodásról szóló tárgyalások jó ütemben haladnak előre, és lendületet adnak a belső reformhoz; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU–Örményország társulási megállapodásról szóló tárgyalások jó ütemben haladnak előre, és lendületet adnak a belső reformhoz;

| 1. | a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz:






  a) | gondoskodjanak arról, hogy a társulási megállapodás átfogó, előretekintő keretet adjon az Örményországgal való kapcsolatok jövőbeni fejlődéséhez, erősítve a politikai társulást, a gazdasági konvergenciát és a jogi közeledést; |
| --- | --- | --- |

1.

a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz:

a)

gondoskodjanak arról, hogy a társulási megállapodás átfogó, előretekintő keretet adjon az Örményországgal való kapcsolatok jövőbeni fejlődéséhez, erősítve a politikai társulást, a gazdasági konvergenciát és a jogi közeledést;

| b) | biztosítsák, hogy az EU–Azerbajdzsán és az EU–Örményország társulási megállapodásról folyó tárgyalások – a Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről szóló, 2010. május 20-i parlamenti határozatban megfogalmazott követelésekkel és az EBESZ minszki csoportjának a 2009. július 10-i aquilai közös közleményben megfogalmazott alapelveivel összhangban – összekapcsolódjanak a Hegyi-Karabah hovatartozása miatti konfliktus megoldása felé tett előrelépés iránti elkötelezettséggel, ideértve az olyan bizalomépítő intézkedéseket, mint például az általános leszerelés, a mesterlövészek visszahívása a frontvonalról, az örmény haderő visszavonása a Hegyi-Karabahot övező megszállt azerbajdzsáni területekről és e területek azeri ellenőrzés alá történő fokozatos visszaszolgáltatása, az aktív incidensmegelőzés és a tűzszünetek megszegésének kivizsgálása a frontvonalon, a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek és a menekültek otthonaikba való visszatérésének joga, valamint olyan nemzetközi biztonsági garanciák, amelyek többek között egy – a Hegyi-Karabah végleges státuszának jogilag kötelező érvényű kihirdetéséhez megfelelő, egyeztetésen alapuló környezetet teremtő – nemzetközi békefenntartó műveletre is kiterjednének; |
| --- | --- |

b)

biztosítsák, hogy az EU–Azerbajdzsán és az EU–Örményország társulási megállapodásról folyó tárgyalások – a Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről szóló, 2010. május 20-i parlamenti határozatban megfogalmazott követelésekkel és az EBESZ minszki csoportjának a 2009. július 10-i aquilai közös közleményben megfogalmazott alapelveivel összhangban – összekapcsolódjanak a Hegyi-Karabah hovatartozása miatti konfliktus megoldása felé tett előrelépés iránti elkötelezettséggel, ideértve az olyan bizalomépítő intézkedéseket, mint például az általános leszerelés, a mesterlövészek visszahívása a frontvonalról, az örmény haderő visszavonása a Hegyi-Karabahot övező megszállt azerbajdzsáni területekről és e területek azeri ellenőrzés alá történő fokozatos visszaszolgáltatása, az aktív incidensmegelőzés és a tűzszünetek megszegésének kivizsgálása a frontvonalon, a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek és a menekültek otthonaikba való visszatérésének joga, valamint olyan nemzetközi biztonsági garanciák, amelyek többek között egy – a Hegyi-Karabah végleges státuszának jogilag kötelező érvényű kihirdetéséhez megfelelő, egyeztetésen alapuló környezetet teremtő – nemzetközi békefenntartó műveletre is kiterjednének;

| c) | hangsúlyozzák a demokratikus, átlátható, szabad, tisztességes és a versenyen alapuló választások rendkívüli fontosságát, ami nem csak a 2012. májusi választások választási napjának szabályszerű lebonyolításában nyilvánul meg, hanem biztosítja a pluralizmust, a politikai diskurzus szabadságát, a szólásszabadságot és a politikai erőknek a média fősodrában való egyenlő megjelenését, valamint a gyülekezés és a mozgás szabadságát a választásokat megelőző, illetve az azokat követő folyamatok egésze során; hangsúlyozza, hogy az EU örményországi küldöttsége számára biztosítani kell a szükséges erőforrásokat, hogy növeljék az EU hozzájárulását a választási folyamat megfelelőségéhez; helyeseljék Örményország új választási törvénykönyvének elfogadását, amely összhangban van a nemzetközi kötelezettségekkel és ajánlásokkal; |
| --- | --- |

c)

hangsúlyozzák a demokratikus, átlátható, szabad, tisztességes és a versenyen alapuló választások rendkívüli fontosságát, ami nem csak a 2012. májusi választások választási napjának szabályszerű lebonyolításában nyilvánul meg, hanem biztosítja a pluralizmust, a politikai diskurzus szabadságát, a szólásszabadságot és a politikai erőknek a média fősodrában való egyenlő megjelenését, valamint a gyülekezés és a mozgás szabadságát a választásokat megelőző, illetve az azokat követő folyamatok egésze során; hangsúlyozza, hogy az EU örményországi küldöttsége számára biztosítani kell a szükséges erőforrásokat, hogy növeljék az EU hozzájárulását a választási folyamat megfelelőségéhez; helyeseljék Örményország új választási törvénykönyvének elfogadását, amely összhangban van a nemzetközi kötelezettségekkel és ajánlásokkal;

| d) | hangsúlyozzák, hogy el kell végezni a 2008. március 1-jei események átlátható, független és pártatlan vizsgálatát, a tüntetés feloszlatására irányuló rendőrségi bevetés független kivizsgálását is beleértve; |
| --- | --- |

d)

hangsúlyozzák, hogy el kell végezni a 2008. március 1-jei események átlátható, független és pártatlan vizsgálatát, a tüntetés feloszlatására irányuló rendőrségi bevetés független kivizsgálását is beleértve;

| e) | ismerjék el Örményország európai törekvéseit, és tekintsék azokat a közös értékek és a jogállamiság, az emberi jogok és a felelősségteljes kormányzás alapelvei melletti örmény elkötelezettséget megtestesítő reformok végrehajtása, illetve e reformok általános támogatása tekintetében értékes eszköznek és szükséges katalizátornak; |
| --- | --- |

e)

ismerjék el Örményország európai törekvéseit, és tekintsék azokat a közös értékek és a jogállamiság, az emberi jogok és a felelősségteljes kormányzás alapelvei melletti örmény elkötelezettséget megtestesítő reformok végrehajtása, illetve e reformok általános támogatása tekintetében értékes eszköznek és szükséges katalizátornak;

| f) | a társulási megállapodásba építsenek be az emberi jogok védelmére és támogatására vonatkozó záradékokat és kritériumokat, amelyek tükrözik a legmagasabb szintű nemzetközi és európai normákat, és ehhez a lehető legnagyobb mértékben támaszkodjanak az Európa Tanács és az EBESZ kereteire és a folyamatban lévő EU–Örményország emberi jogi párbeszédre; |
| --- | --- |

f)

a társulási megállapodásba építsenek be az emberi jogok védelmére és támogatására vonatkozó záradékokat és kritériumokat, amelyek tükrözik a legmagasabb szintű nemzetközi és európai normákat, és ehhez a lehető legnagyobb mértékben támaszkodjanak az Európa Tanács és az EBESZ kereteire és a folyamatban lévő EU–Örményország emberi jogi párbeszédre;

| g) | a társulási megállapodásban hangsúlyozzák az alapvető szabadságok – többek között a gyülekezés és az egyesülés szabadsága – garantálásának, a civil társadalom fejlődésének, a jogállamiságnak, a korrupció elleni küzdelem folytatásának, a piaci versenyképesség biztosításának és a média függetlenségének a fontosságát; |
| --- | --- |

g)

a társulási megállapodásban hangsúlyozzák az alapvető szabadságok – többek között a gyülekezés és az egyesülés szabadsága – garantálásának, a civil társadalom fejlődésének, a jogállamiságnak, a korrupció elleni küzdelem folytatásának, a piaci versenyképesség biztosításának és a média függetlenségének a fontosságát;

| h) | sürgessék az örmény hatóságokat, hogy fogadjanak el megkülönböztetés elleni jogszabályokat, amelyek minden területen tiltják a szexuális irányultság és a nemi identitás alapján történő megkülönböztetést; |
| --- | --- |

h)

sürgessék az örmény hatóságokat, hogy fogadjanak el megkülönböztetés elleni jogszabályokat, amelyek minden területen tiltják a szexuális irányultság és a nemi identitás alapján történő megkülönböztetést;

| i) | ösztönözzék az örmény hatóságokat, hogy újult erővel folytassák az ország jogalkotási reformját; |
| --- | --- |

i)

ösztönözzék az örmény hatóságokat, hogy újult erővel folytassák az ország jogalkotási reformját;

| j) | szorgalmazzák, hogy az örmény hatóságok folytassák az emberi jogok védelmezője hivatalának fejlesztését, különösen azzal, hogy további pénzügyi és emberi erőforrásokat biztosítanak számára, és támogatják az újonnan létrehozott regionális hivatalokat; biztosítsák, hogy az olyan intézményeknek nyújtott támogatás, mint például az emberi jogok védelmezőjének hivatala, arányos legyen a civil társadalmi szervezeteknek nyújtott támogatásokkal; |
| --- | --- |

j)

szorgalmazzák, hogy az örmény hatóságok folytassák az emberi jogok védelmezője hivatalának fejlesztését, különösen azzal, hogy további pénzügyi és emberi erőforrásokat biztosítanak számára, és támogatják az újonnan létrehozott regionális hivatalokat; biztosítsák, hogy az olyan intézményeknek nyújtott támogatás, mint például az emberi jogok védelmezőjének hivatala, arányos legyen a civil társadalmi szervezeteknek nyújtott támogatásokkal;

| k) | külön hangsúlyozzák ki a bírói kar függetlenségének, az átlátható közbeszerzési eljárásoknak, a politika és az üzlet különválasztásának a fontosságát, és a gazdaságon belül az oligarchikus struktúrák felszámolásának, a népességég számára tisztességes eljárást és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést garantáló, megbízható bírósági eljárásoknak, az oknyomozó újságírás számára biztonságos környezetnek és az információhoz, a független médiatartalmakhoz és a közösségi oldalakhoz való hozzáférésnek, valamint annak szükségességét, hogy megszüntessék a fogva tartási központokban alkalmazott kínzás és nem megfelelő bánásmód valamennyi formáját; szorgalmazzák, hogy az örmény kormány tegyen meg mindent annak érdekében, hogy ezen a téren továbbra is megfeleljen az uniós bevált gyakorlatoknak és ajánlásoknak; |
| --- | --- |

k)

külön hangsúlyozzák ki a bírói kar függetlenségének, az átlátható közbeszerzési eljárásoknak, a politika és az üzlet különválasztásának a fontosságát, és a gazdaságon belül az oligarchikus struktúrák felszámolásának, a népességég számára tisztességes eljárást és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést garantáló, megbízható bírósági eljárásoknak, az oknyomozó újságírás számára biztonságos környezetnek és az információhoz, a független médiatartalmakhoz és a közösségi oldalakhoz való hozzáférésnek, valamint annak szükségességét, hogy megszüntessék a fogva tartási központokban alkalmazott kínzás és nem megfelelő bánásmód valamennyi formáját; szorgalmazzák, hogy az örmény kormány tegyen meg mindent annak érdekében, hogy ezen a téren továbbra is megfeleljen az uniós bevált gyakorlatoknak és ajánlásoknak;

| l) | hangsúlyozzák, hogy az Európai Unió nagy jelentőséget tulajdonít a korrupció megelőzésének, illetve a korrupció elleni küzdelemnek a keleti partnerség országaiban, különösen a 2011. december 13–14-én, a Tanács 3135. ülésén elfogadott, a keleti partnerség keretében folytatott bel- és igazságügyi együttműködésről szóló következtetések figyelembevételével; |
| --- | --- |

l)

hangsúlyozzák, hogy az Európai Unió nagy jelentőséget tulajdonít a korrupció megelőzésének, illetve a korrupció elleni küzdelemnek a keleti partnerség országaiban, különösen a 2011. december 13–14-én, a Tanács 3135. ülésén elfogadott, a keleti partnerség keretében folytatott bel- és igazságügyi együttműködésről szóló következtetések figyelembevételével;

| m) | hangsúlyozzák a partnerországokban a bűnüldözési hatóságok megreformálása, illetve a gazdasági bűncselekmények, a korrupció, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló intézkedések közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

m)

hangsúlyozzák a partnerországokban a bűnüldözési hatóságok megreformálása, illetve a gazdasági bűncselekmények, a korrupció, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló intézkedések közötti kapcsolatot;

| n) | hangsúlyozzák, hogy küzdeni kell a bűnüldözési erők és a rendőrség büntetlensége ellen, többek között biztosítva a fogva tartás során és a zárt intézményekben elkövetett kínzások és a jogsértések teljes kivizsgálását; |
| --- | --- |

n)

hangsúlyozzák, hogy küzdeni kell a bűnüldözési erők és a rendőrség büntetlensége ellen, többek között biztosítva a fogva tartás során és a zárt intézményekben elkövetett kínzások és a jogsértések teljes kivizsgálását;

| o) | biztosítsák, hogy Örményországban a civil társadalommal és a nem kormányzati szervezetekkel rendszeresen és módszeresen konzultáljanak a társulási megállapodás teljes tárgyalási folyamatában, és gondoskodjanak arról, hogy ajánlásaikat tudomásul vegyék és ha lehetséges, figyelembe is vegyék; |
| --- | --- |

o)

biztosítsák, hogy Örményországban a civil társadalommal és a nem kormányzati szervezetekkel rendszeresen és módszeresen konzultáljanak a társulási megállapodás teljes tárgyalási folyamatában, és gondoskodjanak arról, hogy ajánlásaikat tudomásul vegyék és ha lehetséges, figyelembe is vegyék;

| p) | gondoskodjanak arról, hogy a társulási megállapodás összhangban legyen a nemzetközi jog –és különösen az ENSZ Alapokmányában, a Helsinki Záróokmányban és az EBESZ keretében meghatározott – elveivel, különös tekintettel az erőszak alkalmazásáról való tartózkodás, a területi integritás és a szabad önrendelkezés elvére; |
| --- | --- |

p)

gondoskodjanak arról, hogy a társulási megállapodás összhangban legyen a nemzetközi jog –és különösen az ENSZ Alapokmányában, a Helsinki Záróokmányban és az EBESZ keretében meghatározott – elveivel, különös tekintettel az erőszak alkalmazásáról való tartózkodás, a területi integritás és a szabad önrendelkezés elvére;

| q) | emlékeztessék a feleket, hogy nincs alternatívája a hegyi-karabahi konfliktus békés rendezésének; hangsúlyozzák, hogy az erőszak alkalmazásával kapcsolatos fenyegetések gyengítik a nemzetközi közösség közös erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

q)

emlékeztessék a feleket, hogy nincs alternatívája a hegyi-karabahi konfliktus békés rendezésének; hangsúlyozzák, hogy az erőszak alkalmazásával kapcsolatos fenyegetések gyengítik a nemzetközi közösség közös erőfeszítéseit;

| r) | szólítsák fel Örményországot és Azerbajdzsánt, hogy tegyenek bizalomépítő intézkedéseket a frontvonalaknál, ideértve a mesterlövészek visszahívását a frontvonalról (az EBESZ ajánlásainak megfelelően), minden tüzérségi erő visszavonását és bevetésének felfüggesztését, az EBESZ-megfigyelők számának jelentős növelését – átmeneti intézkedésként mindaddig, amíg a békemegállapodás végrehajtásának részeként egy, az ENSZ által felhatalmazott, többnemzetiségű békefenntartó erő nem érkezik; felszólítja Örményországot, hogy hagyjon fel azzal, hogy besorozott katonákat küld szolgálatra Hegyi-Karabahba; |
| --- | --- |

r)

szólítsák fel Örményországot és Azerbajdzsánt, hogy tegyenek bizalomépítő intézkedéseket a frontvonalaknál, ideértve a mesterlövészek visszahívását a frontvonalról (az EBESZ ajánlásainak megfelelően), minden tüzérségi erő visszavonását és bevetésének felfüggesztését, az EBESZ-megfigyelők számának jelentős növelését – átmeneti intézkedésként mindaddig, amíg a békemegállapodás végrehajtásának részeként egy, az ENSZ által felhatalmazott, többnemzetiségű békefenntartó erő nem érkezik; felszólítja Örményországot, hogy hagyjon fel azzal, hogy besorozott katonákat küld szolgálatra Hegyi-Karabahba;

| s) | erősítsék meg az Európai Unió konfliktusrendezési és közvetítői képességét, többek között a minszki csoport törekvései tekintetében nyújtott támogatás fokozásával és azáltal, hogy aktívabb és hathatósabb szerepvállalást ajánl fel a bizalomépítő intézkedések végrehajtását és a konfliktusban érintett felek közötti bizalom növelését illetően, többek között azáltal, hogy a tárgyalási folyamat intenzívebbé tételét sürgeti és átsegíti őket olyan, uniós finanszírozású projekteken, amelyek célja a kölcsönös engedmények és a békés rendezés általános támogatottságának növelése, valamint az, hogy a konfliktus sújtotta területeken támogassa a humanitárius programokat, és elsősorban a taposóakna-felszedési tevékenységeket; |
| --- | --- |

s)

erősítsék meg az Európai Unió konfliktusrendezési és közvetítői képességét, többek között a minszki csoport törekvései tekintetében nyújtott támogatás fokozásával és azáltal, hogy aktívabb és hathatósabb szerepvállalást ajánl fel a bizalomépítő intézkedések végrehajtását és a konfliktusban érintett felek közötti bizalom növelését illetően, többek között azáltal, hogy a tárgyalási folyamat intenzívebbé tételét sürgeti és átsegíti őket olyan, uniós finanszírozású projekteken, amelyek célja a kölcsönös engedmények és a békés rendezés általános támogatottságának növelése, valamint az, hogy a konfliktus sújtotta területeken támogassa a humanitárius programokat, és elsősorban a taposóakna-felszedési tevékenységeket;

| t) | töltsenek be erőteljesebb szerepet a hegyi-karabahi konfliktus rendezésében, olyan bizalomépítő intézkedések végrehajtásának támogatásával, amelyek közelebb hozzák az örmény és az azeri közösségeket, és terjesztik a felek között a békével, a megbékéléssel és bizalommal kapcsolatos elképzeléseket; hangsúlyozzák, hogy Örményországnak és Azerbajdzsánnak egyaránt meg kell tennie a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a minszki csoport keretében a hegyi-karabahi konfliktus békés rendezésének megszilárdítása érdekében tett minden döntés teljes körűen és időben végrehajtásra kerüljön; hangsúlyozzák annak szükségességét, hogy az EU képviselői előtt feltétel nélkül megnyissák Hegyi-Karabahot és a környező megszállt területeket; |
| --- | --- |

t)

töltsenek be erőteljesebb szerepet a hegyi-karabahi konfliktus rendezésében, olyan bizalomépítő intézkedések végrehajtásának támogatásával, amelyek közelebb hozzák az örmény és az azeri közösségeket, és terjesztik a felek között a békével, a megbékéléssel és bizalommal kapcsolatos elképzeléseket; hangsúlyozzák, hogy Örményországnak és Azerbajdzsánnak egyaránt meg kell tennie a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a minszki csoport keretében a hegyi-karabahi konfliktus békés rendezésének megszilárdítása érdekében tett minden döntés teljes körűen és időben végrehajtásra kerüljön; hangsúlyozzák annak szükségességét, hogy az EU képviselői előtt feltétel nélkül megnyissák Hegyi-Karabahot és a környező megszállt területeket;

| u) | tekintsenek úgy az EU-nak az EBESZ minszki csoportjában való jelenlétére, mint amely növeli az EU részvételét az Örményország és Azerbajdzsán közötti konfliktus rendezésében; |
| --- | --- |

u)

tekintsenek úgy az EU-nak az EBESZ minszki csoportjában való jelenlétére, mint amely növeli az EU részvételét az Örményország és Azerbajdzsán közötti konfliktus rendezésében;

| v) | erősítsék meg az Európai Unió konfliktusrendezési képességét a Dél-Kaukázusban, többek között a minszki csoport törekvéseinek támogatásával és a bizalomerősítő intézkedések végrehajtásának lehetővé tételével, amint azzal Azerbajdzsán és Örményország elnöke egyaránt egyetértett; hangsúlyozzák annak szükségességét, hogy az Örményország és Azerbajdzsán közötti konfliktust a lehető legrövidebb időn belül békésen rendezzék, a nemzetközi jogi alapelvek és az ebben a keretben jóváhagyott határozatok és dokumentumok alapján; |
| --- | --- |

v)

erősítsék meg az Európai Unió konfliktusrendezési képességét a Dél-Kaukázusban, többek között a minszki csoport törekvéseinek támogatásával és a bizalomerősítő intézkedések végrehajtásának lehetővé tételével, amint azzal Azerbajdzsán és Örményország elnöke egyaránt egyetértett; hangsúlyozzák annak szükségességét, hogy az Örményország és Azerbajdzsán közötti konfliktust a lehető legrövidebb időn belül békésen rendezzék, a nemzetközi jogi alapelvek és az ebben a keretben jóváhagyott határozatok és dokumentumok alapján;

| w) | szólítsák fel a konfliktus külső szereplőit, hogy tanúsítsanak jó szándékot, és járuljanak hozzá pozitívan e konfliktus gyors és békés rendezéséhez; |
| --- | --- |

w)

szólítsák fel a konfliktus külső szereplőit, hogy tanúsítsanak jó szándékot, és járuljanak hozzá pozitívan e konfliktus gyors és békés rendezéséhez;

| x) | felszólítja Örményország és Azerbajdzsán vezetőit, hogy járjanak el felelősségteljesen, tompítsák kijelentéseiket és tartózkodjanak az izgató nyilatkozatoktól, ezzel kikövezve az utat a társadalom valamennyi szintjén megvalósuló, valódi párbeszéd előtt, és lehetővé téve a hatékony bizalomépítő intézkedéseket; |
| --- | --- |

x)

felszólítja Örményország és Azerbajdzsán vezetőit, hogy járjanak el felelősségteljesen, tompítsák kijelentéseiket és tartózkodjanak az izgató nyilatkozatoktól, ezzel kikövezve az utat a társadalom valamennyi szintjén megvalósuló, valódi párbeszéd előtt, és lehetővé téve a hatékony bizalomépítő intézkedéseket;

| y) | fejezzék ki aggodalmukat a térségben egyre növekvő katonai jelenlét és főként Azerbajdzsán magas katonai kiadásai miatt, e tekintetben pedig szólítsák fel a tagállamokat, hogy az EBESZ 1992. februári kérésének eleget téve mindaddig függesszék fel az Azerbajdzsánba és Örményországba irányuló fegyver- és lőszerellátást, amíg a két fél jóvá nem hagy és alá nem ír egy átfogó konfliktusrendezési megállapodást; |
| --- | --- |

y)

fejezzék ki aggodalmukat a térségben egyre növekvő katonai jelenlét és főként Azerbajdzsán magas katonai kiadásai miatt, e tekintetben pedig szólítsák fel a tagállamokat, hogy az EBESZ 1992. februári kérésének eleget téve mindaddig függesszék fel az Azerbajdzsánba és Örményországba irányuló fegyver- és lőszerellátást, amíg a két fél jóvá nem hagy és alá nem ír egy átfogó konfliktusrendezési megállapodást;

| z) | e tekintetben hívják fel a figyelmet azon jelentések kivizsgálásának szükségességére, amelyek szerint az örmény hatóságok telepépítési programot hajtanak végre annak érdekében, hogy növeljék az örmény lakosság számát Hegyi-Karabah megszállt területein; |
| --- | --- |

z)

e tekintetben hívják fel a figyelmet azon jelentések kivizsgálásának szükségességére, amelyek szerint az örmény hatóságok telepépítési programot hajtanak végre annak érdekében, hogy növeljék az örmény lakosság számát Hegyi-Karabah megszállt területein;

| aa) | hangsúlyozzák az Örményország és Törökország által 2009-ben, Zürichben aláírt jegyzőkönyvek ratifikálásának fontosságát, és fokozzák erőfeszítéseiket az Örményország és Törökország közötti kapcsolatok normalizálódásának elősegítése érdekében, a két ország közötti határ feltételek nélküli megnyitásával; üdvözöljék a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről (DCFTA) szóló tárgyalások megnyitására vonatkozó határozatot, és e tekintetben hangsúlyozzák, hogy elfogadhatatlan, hogy folyamatosan zárva legyen a határ olyan országok között, amelyek uniós taggá szeretnének válni vagy társulni szeretnének az EU-val, és sürgessék e helyzet megszüntetését; |
| --- | --- |

aa)

hangsúlyozzák az Örményország és Törökország által 2009-ben, Zürichben aláírt jegyzőkönyvek ratifikálásának fontosságát, és fokozzák erőfeszítéseiket az Örményország és Törökország közötti kapcsolatok normalizálódásának elősegítése érdekében, a két ország közötti határ feltételek nélküli megnyitásával; üdvözöljék a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről (DCFTA) szóló tárgyalások megnyitására vonatkozó határozatot, és e tekintetben hangsúlyozzák, hogy elfogadhatatlan, hogy folyamatosan zárva legyen a határ olyan országok között, amelyek uniós taggá szeretnének válni vagy társulni szeretnének az EU-val, és sürgessék e helyzet megszüntetését;

| ab) | nyomatékosan kérjék Örményországot, hogy tegyen erőfeszítéseket annak érdekében, hogy Iránnal kapcsolatos politikáját összehangolja az EU ezen országgal kapcsolatos megközelítésével; |
| --- | --- |

ab)

nyomatékosan kérjék Örményországot, hogy tegyen erőfeszítéseket annak érdekében, hogy Iránnal kapcsolatos politikáját összehangolja az EU ezen országgal kapcsolatos megközelítésével;

| ac) | hangsúlyozzák, hogy a társulási megállapodást úgy kell használni, mint a regionális szinergiák és együttműködés támogatására szolgáló platformot; hangsúlyozzák a demokratikus és pluralista fejlődés és a konfliktusrendezés között meglévő, egymást kölcsönösen erősítő kapcsolatokat; különösen hívják fel a figyelmet a szinergiák megteremtésének fontosságára a közlekedés és az energia terén; szólítsák fel a feleket, hogy teljes mértékben vegyenek részt a keleti partnerség keretében folytatott többoldalú együttműködésben anélkül, hogy azt összekapcsolnák a konfliktusokkal; |
| --- | --- |

ac)

hangsúlyozzák, hogy a társulási megállapodást úgy kell használni, mint a regionális szinergiák és együttműködés támogatására szolgáló platformot; hangsúlyozzák a demokratikus és pluralista fejlődés és a konfliktusrendezés között meglévő, egymást kölcsönösen erősítő kapcsolatokat; különösen hívják fel a figyelmet a szinergiák megteremtésének fontosságára a közlekedés és az energia terén; szólítsák fel a feleket, hogy teljes mértékben vegyenek részt a keleti partnerség keretében folytatott többoldalú együttműködésben anélkül, hogy azt összekapcsolnák a konfliktusokkal;

| ad) | találják meg annak a módját, miként tudják ösztönözni a párbeszédet és a regionális együttműködést az olyan szervezetek támogatásával, mint például a Regionális Környezetvédelmi Központ (REC), olyan közös határokon átnyúló projektek révén, amelyek örmény, azeri és grúz nem kormányzati szervezetek, helyi közösségek és érdekeltek részvételével valósulnak meg; |
| --- | --- |

ad)

találják meg annak a módját, miként tudják ösztönözni a párbeszédet és a regionális együttműködést az olyan szervezetek támogatásával, mint például a Regionális Környezetvédelmi Központ (REC), olyan közös határokon átnyúló projektek révén, amelyek örmény, azeri és grúz nem kormányzati szervezetek, helyi közösségek és érdekeltek részvételével valósulnak meg;

| ae) | szorgalmazzák, hogy Örményország minden további késedelem nélkül ratifikálja a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát, ami elengedhetetlen ahhoz, hogy a nemzeti jogot összhangba hozzák azokkal a nemzetközi megállapodásokkal, amelyekhez az Európai Unió országai is csatlakoztak; |
| --- | --- |

ae)

szorgalmazzák, hogy Örményország minden további késedelem nélkül ratifikálja a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát, ami elengedhetetlen ahhoz, hogy a nemzeti jogot összhangba hozzák azokkal a nemzetközi megállapodásokkal, amelyekhez az Európai Unió országai is csatlakoztak;

| af) | nyomatékosan kérjék az örmény hatóságokat, hogy írják alá és ratifikálják a taposóaknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint a megsemmisítésükről szóló egyezményt és a kazettás bombákról szóló egyezményt (CCM); |
| --- | --- |

af)

nyomatékosan kérjék az örmény hatóságokat, hogy írják alá és ratifikálják a taposóaknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint a megsemmisítésükről szóló egyezményt és a kazettás bombákról szóló egyezményt (CCM);

| ag) | hangsúlyozzák a mobilitás fontosságát az európai integráció népszerűsítésében; kezeljék kiemelten az ifjúsági és a hallgatói mobilitás kérdését a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásokról szóló tárgyalások során; szólítsák fel Örményországot, hogy – tekintettel a bolognai folyamatra – javítsa a felsőoktatásra vonatkozó nemzeti jogszabályait, különös hangsúlyt helyezve a tudományos fokozatok összehangolásának eljárásaira és a hallgatói gyakornoki programok jogi szabályozására; gondoskodjanak arról, hogy a menekültügyi rendelkezések teljes mértékben összhangban legyenek a nemzetközi kötelezettségekkel és kötelezettségvállalásokkal, valamint az uniós előírásokkal; |
| --- | --- |

ag)

hangsúlyozzák a mobilitás fontosságát az európai integráció népszerűsítésében; kezeljék kiemelten az ifjúsági és a hallgatói mobilitás kérdését a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásokról szóló tárgyalások során; szólítsák fel Örményországot, hogy – tekintettel a bolognai folyamatra – javítsa a felsőoktatásra vonatkozó nemzeti jogszabályait, különös hangsúlyt helyezve a tudományos fokozatok összehangolásának eljárásaira és a hallgatói gyakornoki programok jogi szabályozására; gondoskodjanak arról, hogy a menekültügyi rendelkezések teljes mértékben összhangban legyenek a nemzetközi kötelezettségekkel és kötelezettségvállalásokkal, valamint az uniós előírásokkal;

| ah) | gondoskodjanak az államháztartás átlátható működéséről és a közbeszerzési jogszabályok javításáról, a felelősségteljes kormányzás és az átlátható döntéshozási folyamat biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

ah)

gondoskodjanak az államháztartás átlátható működéséről és a közbeszerzési jogszabályok javításáról, a felelősségteljes kormányzás és az átlátható döntéshozási folyamat biztosítása érdekében;

| ai) | ösztönözzék az EU és Örményország közötti széles körű ágazati együttműködést; különösen támogassák a szabályozási konvergenciát ezen a téren, mutassák be ennek előnyeit, és ehhez biztosítsák a szükséges pénzügyi és technikai segítségnyújtást; |
| --- | --- |

ai)

ösztönözzék az EU és Örményország közötti széles körű ágazati együttműködést; különösen támogassák a szabályozási konvergenciát ezen a téren, mutassák be ennek előnyeit, és ehhez biztosítsák a szükséges pénzügyi és technikai segítségnyújtást;

| aj) | üdvözöljék, hogy Örményországban a jog érvényesülése, a szabadság és a biztonság területére vonatkozó nemzeti munkaprogramok kidolgozásakor figyelembe vették az uniós bevált gyakorlatokat és az EU ajánlásait, különösen ismerjék el a mobilitási partnerségről szóló közös nyilatkozat aláírásával a migráció terén elért kézzelfogható eredményeket; |
| --- | --- |

aj)

üdvözöljék, hogy Örményországban a jog érvényesülése, a szabadság és a biztonság területére vonatkozó nemzeti munkaprogramok kidolgozásakor figyelembe vették az uniós bevált gyakorlatokat és az EU ajánlásait, különösen ismerjék el a mobilitási partnerségről szóló közös nyilatkozat aláírásával a migráció terén elért kézzelfogható eredményeket;

| ak) | tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a társulási megállapodásba olyan rendelkezéseket építsenek bele, amelyek lehetővé teszik Örményország részvételét a közösségi programokban és ügynökségekben, mivel ez alapvető eszköz ahhoz, hogy az európai integrációt minden szinten előmozdítsák; |
| --- | --- |

ak)

tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a társulási megállapodásba olyan rendelkezéseket építsenek bele, amelyek lehetővé teszik Örményország részvételét a közösségi programokban és ügynökségekben, mivel ez alapvető eszköz ahhoz, hogy az európai integrációt minden szinten előmozdítsák;

| al) | hangsúlyozzák a fenntartható gazdaság szükségességét, a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság támogatását is beleértve, az EU éghajlat-változási célkitűzéseinek megfelelően; gondoskodjanak arról, hogy az energiaágazat fejlesztése az uniós környezetvédelmi előírásokkal és az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló espoo-i ENSZ-egyezménnyel összhangban menjen végbe; |
| --- | --- |

al)

hangsúlyozzák a fenntartható gazdaság szükségességét, a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság támogatását is beleértve, az EU éghajlat-változási célkitűzéseinek megfelelően; gondoskodjanak arról, hogy az energiaágazat fejlesztése az uniós környezetvédelmi előírásokkal és az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló espoo-i ENSZ-egyezménnyel összhangban menjen végbe;

| am) | ismételten hangsúlyozzák a medzamori atomerőmű 2016-ig történő bezárására irányuló kérést, mivel az nem korszerűsíthető olyannyira, hogy megfeleljen a jelenlegi, nemzetközi szinten elfogadott szabványoknak; |
| --- | --- |

am)

ismételten hangsúlyozzák a medzamori atomerőmű 2016-ig történő bezárására irányuló kérést, mivel az nem korszerűsíthető olyannyira, hogy megfeleljen a jelenlegi, nemzetközi szinten elfogadott szabványoknak;

| an) | továbbra is biztosítsák a szükséges technikai támogatást, amely lehetővé teszi a tárgyalások haladéktalan megkezdését a társulási megállapodás valamennyi aspektusáról, és gondoskodjanak arról, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről (DCFTA) nemrég megkezdett tárgyalások stabil ütemben folytatódjanak; |
| --- | --- |

an)

továbbra is biztosítsák a szükséges technikai támogatást, amely lehetővé teszi a tárgyalások haladéktalan megkezdését a társulási megállapodás valamennyi aspektusáról, és gondoskodjanak arról, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről (DCFTA) nemrég megkezdett tárgyalások stabil ütemben folytatódjanak;

| ao) | a társulási megállapodásba építsenek bele egy erős parlamenti dimenziót, amely előírja, hogy a megállapodás végrehajtásába és ellenőrzésébe teljes mértékben vonják be az örmény nemzetgyűlést és az Európai Parlamentet; nyújtsanak technikai és pénzügyi támogatást az örmény parlament számára alkotmányos feladatainak, szerveinek és szolgáltatásainak teljes körű kidolgozásához, ideértve a saját jogkörökkel rendelkező állandó bizottságok létrehozását és a civil társadalommal való fokozott együttműködést; tájékoztassák rendszeresen az Európai Parlamentet a tárgyalási folyamat aktuális helyzetéről; |
| --- | --- |

ao)

a társulási megállapodásba építsenek bele egy erős parlamenti dimenziót, amely előírja, hogy a megállapodás végrehajtásába és ellenőrzésébe teljes mértékben vonják be az örmény nemzetgyűlést és az Európai Parlamentet; nyújtsanak technikai és pénzügyi támogatást az örmény parlament számára alkotmányos feladatainak, szerveinek és szolgáltatásainak teljes körű kidolgozásához, ideértve a saját jogkörökkel rendelkező állandó bizottságok létrehozását és a civil társadalommal való fokozott együttműködést; tájékoztassák rendszeresen az Európai Parlamentet a tárgyalási folyamat aktuális helyzetéről;

| ap) | a társulási megállapodásba építsenek be egyértelmű kritériumokat a végrehajtására vonatkozóan, és gondoskodjanak ellenőrző mechanizmusokról, beleértve az Európai Parlamentnek benyújtandó rendszeres jelentéseket is; |
| --- | --- |

ap)

a társulási megállapodásba építsenek be egyértelmű kritériumokat a végrehajtására vonatkozóan, és gondoskodjanak ellenőrző mechanizmusokról, beleértve az Európai Parlamentnek benyújtandó rendszeres jelentéseket is;

| aq) | nyújtsanak célirányosabb pénzügyi és technikai támogatást Örményországnak ahhoz, hogy eleget tehessen a társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokból eredő kötelezettségeinek, és maradéktalanul végrehajthassa a megállapodást, átfogó intézményépítési programok további biztosítása révén, többek között a közszolgálat és az igazságügy reformja terén; |
| --- | --- |

aq)

nyújtsanak célirányosabb pénzügyi és technikai támogatást Örményországnak ahhoz, hogy eleget tehessen a társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokból eredő kötelezettségeinek, és maradéktalanul végrehajthassa a megállapodást, átfogó intézményépítési programok további biztosítása révén, többek között a közszolgálat és az igazságügy reformja terén;

| ar) | szorgalmazzák, hogy az örmény hatóságok a tárgyalási és végrehajtási folyamatban használják ki teljes mértékben a magas szintű uniós tanácsadó csoport szakértelmét, és az uniós tanácsadókat folyamatosan és teljes körűen tájékoztassák a keleti partnerség integrált határigazgatási kiemelt kezdeményezésével foglalkozó testület tevékenységeiről is; mérlegeljék az ilyen támogatás biztosítását valamennyi keleti partner részére; |
| --- | --- |

ar)

szorgalmazzák, hogy az örmény hatóságok a tárgyalási és végrehajtási folyamatban használják ki teljes mértékben a magas szintű uniós tanácsadó csoport szakértelmét, és az uniós tanácsadókat folyamatosan és teljes körűen tájékoztassák a keleti partnerség integrált határigazgatási kiemelt kezdeményezésével foglalkozó testület tevékenységeiről is; mérlegeljék az ilyen támogatás biztosítását valamennyi keleti partner részére;

| as) | ismerjék el Örményország nagyra törő reformprogramját a keleti partnerség keretében, és a „többért többet” elvvel összhangban biztosítsanak megfelelő támogatást a reformok ütemének megfelelően, valamint a demokrácia és az emberi jogok mutatóihoz mérten; |
| --- | --- |

as)

ismerjék el Örményország nagyra törő reformprogramját a keleti partnerség keretében, és a „többért többet” elvvel összhangban biztosítsanak megfelelő támogatást a reformok ütemének megfelelően, valamint a demokrácia és az emberi jogok mutatóihoz mérten;

| at) | „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című közös közleménnyel összhangban növeljék az örményországi civil társadalmi szervezeteknek nyújtott uniós támogatást, hogy belülről ellenőrizhessék a kormányzati reformokat és kötelezettségvállalásokat, és gondoskodjanak arról, hogy a kormányt jobban elszámoltassák ezekkel; |
| --- | --- |

at)

„Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című közös közleménnyel összhangban növeljék az örményországi civil társadalmi szervezeteknek nyújtott uniós támogatást, hogy belülről ellenőrizhessék a kormányzati reformokat és kötelezettségvállalásokat, és gondoskodjanak arról, hogy a kormányt jobban elszámoltassák ezekkel;

| au) | ösztönözzék az uniós tárgyalóküldöttséget az Európai Parlamenttel való további jó együttműködésre, folyamatos, dokumentumokkal alátámasztott visszajelzést adva az előrehaladásról, összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdésével, amely kimondja, hogy a Parlamentet az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell; |
| --- | --- |

au)

ösztönözzék az uniós tárgyalóküldöttséget az Európai Parlamenttel való további jó együttműködésre, folyamatos, dokumentumokkal alátámasztott visszajelzést adva az előrehaladásról, összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdésével, amely kimondja, hogy a Parlamentet az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell;

| 2. | utasítja elnökét, hogy az Európai Parlament ajánlásait tartalmazó ezen állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak és Örményországnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy az Európai Parlament ajánlásait tartalmazó ezen állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak és Örményországnak.

---

(1)  HL C 66. E, 2009.3.20., 67. o.

(2)  HL C 161. E, 2011.5.31., 136. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0025.

(4)  HL C 41. E, 2009.2.19., 64. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0153.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0576.

(7)  HL L 221., 2011.8.27., 5. o.

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/51

---

2012. április 18., szerdaA halak mint közös javak

P7_TA(2012)0129

Az Európai Parlament 2012. április 18-i nyilatkozata a halakról mint közös javakról

2013/C 258 E/05

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1982-es Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye 117. cikkére, amely értelmében „minden állam köteles (...) olyan intézkedéseket tenni vagy ezek megtételében más államokkal együttműködni, amelyek a nyílt tengerek élő erőforrásainak védelméhez szükségesek (...)”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1982-es Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye 117. cikkére, amely értelmében „minden állam köteles (...) olyan intézkedéseket tenni vagy ezek megtételében más államokkal együttműködni, amelyek a nyílt tengerek élő erőforrásainak védelméhez szükségesek (...)”,

| — | tekintettel az 1993-as, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló megállapodásra és a FAO 1995-ös, felelősségteljes halgazdálkodásról szóló magatartási kódexére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1993-as, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló megállapodásra és a FAO 1995-ös, felelősségteljes halgazdálkodásról szóló magatartási kódexére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel a globális halfogyaszás elérheti a 17 kg/fő rekordmennyiséget, és mivel a halfogyaszás több mint 3 milliárd ember fehérjebevitelének 15 %-át biztosítja; |
| --- | --- |

A.

mivel a globális halfogyaszás elérheti a 17 kg/fő rekordmennyiséget, és mivel a halfogyaszás több mint 3 milliárd ember fehérjebevitelének 15 %-át biztosítja;

| B. | mivel a fenntartható globális halászat a halállományok megőrzésének és e létfontosságú tengeri erőforrás jövőbeni generációk általi elérhetőségének előfeltétele, és mivel a halászati jogok magánkézben való összpontosulása súlyos negatív következményekkel jár; |
| --- | --- |

B.

mivel a fenntartható globális halászat a halállományok megőrzésének és e létfontosságú tengeri erőforrás jövőbeni generációk általi elérhetőségének előfeltétele, és mivel a halászati jogok magánkézben való összpontosulása súlyos negatív következményekkel jár;

| C. | mivel globális fellépést igényel ezen erőforrás védelme és annak biztosítása, hogy a halakra mint közös javakra tekintsenek, és hogy mindemellett a kollektív előnyök méltányos módon legyenek megosztva; |
| --- | --- |

C.

mivel globális fellépést igényel ezen erőforrás védelme és annak biztosítása, hogy a halakra mint közös javakra tekintsenek, és hogy mindemellett a kollektív előnyök méltányos módon legyenek megosztva;

| 1. | felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözzön uniós és tagállami szintű normatív fellépéseket a halak globális közjavakként betöltött fontos szerepe tekintetében; tegye meg a tengeri erőforrások védelméhez szükséges lépéseket, nemzetközi koordináció által biztosítsa az ezen erőforrásokhoz való hozzáférést és a kiaknázásuk fenntarthatóságát, illetve indítson tájékoztató kampányt az uniós polgárok irányában; |
| --- | --- |

1.

felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözzön uniós és tagállami szintű normatív fellépéseket a halak globális közjavakként betöltött fontos szerepe tekintetében; tegye meg a tengeri erőforrások védelméhez szükséges lépéseket, nemzetközi koordináció által biztosítsa az ezen erőforrásokhoz való hozzáférést és a kiaknázásuk fenntarthatóságát, illetve indítson tájékoztató kampányt az uniós polgárok irányában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Az aláírók felsorolása a 2012. április 18-i jegyzőkönyv 1. mellékletében kerül kiadásra (P7_PV(2012)04-18(ANN1)).

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/51

---

2012. április 18., szerdaA Down-kóros gyermekek

P7_TA(2012)0130

Az Európai Parlament 2012. április 18-i nyilatkozata a Down-kóros gyermekekről

2013/C 258 E/06

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel a becslések szerint annak az esélye, hogy egy gyermek Down-kórral születik, 1 a 600–1 000-hez, |
| --- | --- |

A.

mivel a becslések szerint annak az esélye, hogy egy gyermek Down-kórral születik, 1 a 600–1 000-hez,

| B. | mivel a Down-kór egyike a tanulási nehézségek leggyakoribb genetikai okainak, |
| --- | --- |

B.

mivel a Down-kór egyike a tanulási nehézségek leggyakoribb genetikai okainak,

| C. | mivel a születési rendellenességek a kisgyermekkori halandóság és hosszú távú fogyatékosság egyik legfőbb okát jelentik, és a Down-kóros gyermekek számos velük született betegségben – a leggyakrabban szívbajban – szenvedhetnek, |
| --- | --- |

C.

mivel a születési rendellenességek a kisgyermekkori halandóság és hosszú távú fogyatékosság egyik legfőbb okát jelentik, és a Down-kóros gyermekek számos velük született betegségben – a leggyakrabban szívbajban – szenvedhetnek,

| D. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 26. cikke megállapítja, hogy az „Unió elismeri és tiszteletben tartja a fogyatékkal élő személyek jogát az önállóságuk, társadalmi és foglalkozási beilleszkedésük, valamint a közösség életében való részvételük biztosítását célzó intézkedésekre.”, |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 26. cikke megállapítja, hogy az „Unió elismeri és tiszteletben tartja a fogyatékkal élő személyek jogát az önállóságuk, társadalmi és foglalkozási beilleszkedésük, valamint a közösség életében való részvételük biztosítását célzó intézkedésekre.”,

| E. | mivel az EU ratifikálta a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezményt, amely – egy egész sor polgári, politikai, szociális és gazdasági jogot védő és szavatoló – egyetemes minimális követelményeket határoz meg, |
| --- | --- |

E.

mivel az EU ratifikálta a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezményt, amely – egy egész sor polgári, politikai, szociális és gazdasági jogot védő és szavatoló – egyetemes minimális követelményeket határoz meg,

| 1. | felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy






  — | nemzeti és európai szintű figyelemfelhívó kampányok révén segítsék elő a Down-kóros gyermekek társadalmi befogadását; |
| --- | --- | --- |

1.

felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy

—

nemzeti és európai szintű figyelemfelhívó kampányok révén segítsék elő a Down-kóros gyermekek társadalmi befogadását;

| — | mozdítsák elő az e betegség kezelésére irányuló páneurópai kutatást; |
| --- | --- |

—

mozdítsák elő az e betegség kezelésére irányuló páneurópai kutatást;

| — | dolgozzanak ki Európa-szerte érvényes stratégiát a Down-kóros gyermekek jogainak az EU-ban történő védelmére; |
| --- | --- |

—

dolgozzanak ki Európa-szerte érvényes stratégiát a Down-kóros gyermekek jogainak az EU-ban történő védelmére;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot, az aláírók nevével (1) együtt, a Bizottsághoz, a Tanácshoz és az illetékes nemzeti hatóságokhoz. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot, az aláírók nevével (1) együtt, a Bizottsághoz, a Tanácshoz és az illetékes nemzeti hatóságokhoz.

---

(1)  Az aláírók felsorolása a 2012. április 18-i jegyzőkönyv 2. mellékletében kerül kiadásra (P7_PV(2012)04-18(ANN2)).

---

2012. április 19., csütörtök

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/53

---

2012. április 19., csütörtökFelhívás konkrét lépésekre az adócsalás és az adóelkerülés elleni küzdelem terén

P7_TA(2012)0137

Az Európai Parlament 2012. április 19-i állásfoglalása az adócsalás és az adóelkerülés elleni küzdelem terén teendő konkrét lépésekre irányuló felhívásról (2012/2599(RSP))

2013/C 258 E/07

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2012. március 1-jei és 2-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2012. március 1-jei és 2-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, 2011. október 4-i, „A Svájccal kötött német és brit adóügyi megállapodás összeegyeztethetősége a megtakarítások adójával foglalkozó uniós irányelvvel” című, B7-0635/2011. számú, szóbeli választ igénylő kérdésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, 2011. október 4-i, „A Svájccal kötött német és brit adóügyi megállapodás összeegyeztethetősége a megtakarítások adójával foglalkozó uniós irányelvvel” című, B7-0635/2011. számú, szóbeli választ igénylő kérdésre,

| — | tekintettel az OECD 2012. márciusi, „Hibrid meg nem felelési megállapodások: adópolitika és megfelelőségi kérdések” című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD 2012. márciusi, „Hibrid meg nem felelési megállapodások: adópolitika és megfelelőségi kérdések” című tanulmányára,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottsága által a közös konszolidált társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról 2012. március 21-én elfogadott jelentésre (A7-0080/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottsága által a közös konszolidált társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról 2012. március 21-én elfogadott jelentésre (A7-0080/2012),

| — | tekintettel az adózásról szóló éves jelentésről elfogadott, 2012. február 2-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az adózásról szóló éves jelentésről elfogadott, 2012. február 2-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel becslések szerint az adócsalás és az adókikerülés az uniós tagállamok kormányainak jelentős költséget jelent a beszedetlen bevételek miatt; |
| --- | --- |

A.

mivel becslések szerint az adócsalás és az adókikerülés az uniós tagállamok kormányainak jelentős költséget jelent a beszedetlen bevételek miatt;

| B. | mivel a bevételek elmaradása növeli a tagállamok államháztartási hiányát és adósságszintjét, valamint csökkenti az állami beruházások, a növekedés és a foglalkoztatás ösztönzésére rendelkezésre álló forrásokat; |
| --- | --- |

B.

mivel a bevételek elmaradása növeli a tagállamok államháztartási hiányát és adósságszintjét, valamint csökkenti az állami beruházások, a növekedés és a foglalkoztatás ösztönzésére rendelkezésre álló forrásokat;

| C. | mivel az adócsalás és adóelkerülés mértéke aláássa a polgároknak az adóbehajtás méltányosságába és törvényességébe vetett bizalmát; |
| --- | --- |

C.

mivel az adócsalás és adóelkerülés mértéke aláássa a polgároknak az adóbehajtás méltányosságába és törvényességébe vetett bizalmát;

| D. | mivel jelentősen javítani kell az egyes tagállamokban az adócsalásról és az adóelkerülésről nyilvánosan rendelkezésre álló információk minőségét; |
| --- | --- |

D.

mivel jelentősen javítani kell az egyes tagállamokban az adócsalásról és az adóelkerülésről nyilvánosan rendelkezésre álló információk minőségét;

| E. | mivel a tagállamoknak általában el kell kerülniük kétoldalú tárgyalások folytatását nem uniós országokkal, és amennyiben ennek ellenére szükségesnek tartják kétoldalú megállapodások megkötését, haladéktalanul tájékoztatniuk kell a Bizottságot az uniós jogszabályok megszegésének elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel a tagállamoknak általában el kell kerülniük kétoldalú tárgyalások folytatását nem uniós országokkal, és amennyiben ennek ellenére szükségesnek tartják kétoldalú megállapodások megkötését, haladéktalanul tájékoztatniuk kell a Bizottságot az uniós jogszabályok megszegésének elkerülése érdekében;

| F. | mivel a támogatási programokban részt vevő országok azt tapasztalták, hogy miután a trojka ajánlásaival összhangban fokozták az adók behajtását és megszüntették a mentességeket, sok nagyobb vállalat elhagyta az országot, hogy más országok által kínált adókedvezményekben részesülhessen; |
| --- | --- |

F.

mivel a támogatási programokban részt vevő országok azt tapasztalták, hogy miután a trojka ajánlásaival összhangban fokozták az adók behajtását és megszüntették a mentességeket, sok nagyobb vállalat elhagyta az országot, hogy más országok által kínált adókedvezményekben részesülhessen;

| G. | mivel egyértelmű uniós szabályokra van szükség az adóverseny ilyen formáinak megakadályozására, mivel ezek aláaknázzák az érintett országok gazdaságélénkítési stratégiáit; |
| --- | --- |

G.

mivel egyértelmű uniós szabályokra van szükség az adóverseny ilyen formáinak megakadályozására, mivel ezek aláaknázzák az érintett országok gazdaságélénkítési stratégiáit;

| 1. | üdvözli az Európai Tanács 2012. március 1-jei és 2-i ülésének következtetéseit, melyekben felkéri a tagállamokat, hogy szükség szerint vizsgálják felül adórendszerüket, hogy hatékonyabbá és eredményesebbé tegyék azt, illetve hogy megszüntessék az indokolatlan mentességeket, kiszélesítsék az adóalapot, az adóterhek átcsoportosításával csökkentsék az élőmunka terheit, javítsák az adóbehajtás hatékonyságát, és visszaszorítsák az adócsalást, az adócsalás és az adókikerülés elleni fellépés gyors ütemű fokozása céljából, többek között a harmadik országok viszonylatában is, és 2012 júniusáig tegyenek jelentést; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Tanács 2012. március 1-jei és 2-i ülésének következtetéseit, melyekben felkéri a tagállamokat, hogy szükség szerint vizsgálják felül adórendszerüket, hogy hatékonyabbá és eredményesebbé tegyék azt, illetve hogy megszüntessék az indokolatlan mentességeket, kiszélesítsék az adóalapot, az adóterhek átcsoportosításával csökkentsék az élőmunka terheit, javítsák az adóbehajtás hatékonyságát, és visszaszorítsák az adócsalást, az adócsalás és az adókikerülés elleni fellépés gyors ütemű fokozása céljából, többek között a harmadik országok viszonylatában is, és 2012 júniusáig tegyenek jelentést;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy sürgősen foglalkozzon a megtakarítások adóztatásáról szóló irányelv felülvizsgálata során felmerült kérdésekkel, és mielőbb kössön megállapodást Svájccal és az érintett tagállamokkal; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy sürgősen foglalkozzon a megtakarítások adóztatásáról szóló irányelv felülvizsgálata során felmerült kérdésekkel, és mielőbb kössön megállapodást Svájccal és az érintett tagállamokkal;

| 3. | hangsúlyozza, hogy általánossá kell tenni az automatikus információcserét és ki kell terjeszteni a megtakarítások adóztatásáról szóló irányelv hatályát a banktitok intézményének tényleges megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy általánossá kell tenni az automatikus információcserét és ki kell terjeszteni a megtakarítások adóztatásáról szóló irányelv hatályát a banktitok intézményének tényleges megszüntetése érdekében;

| 4. | megismétli, hogy arra kell összpontosítani, hogy a közös konszolidált társaságiadó-alap milyen fontos szerepet játszhat az adócsalás elleni fellépésben; |
| --- | --- |

4.

megismétli, hogy arra kell összpontosítani, hogy a közös konszolidált társaságiadó-alap milyen fontos szerepet játszhat az adócsalás elleni fellépésben;

| 5. | úgy ítéli meg, hogy a cégjegyzékek és trösztbejegyzések szabályozásának és átláthatóságának erősítése az adóelkerülés kezelésének előfeltétele; |
| --- | --- |

5.

úgy ítéli meg, hogy a cégjegyzékek és trösztbejegyzések szabályozásának és átláthatóságának erősítése az adóelkerülés kezelésének előfeltétele;

| 6. | üdvözli a Bizottság által a számviteli és átláthatósági irányelveken belül az országonkénti jelentéstételre vonatkozóan tett javaslatokat; emlékeztet arra, hogy a több országban működő vállalatokra vonatkozó országonkénti jelentéstételi követelmények lényegesek a vállalati adóelkerülés feltárása szempontjából; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a Bizottság által a számviteli és átláthatósági irányelveken belül az országonkénti jelentéstételre vonatkozóan tett javaslatokat; emlékeztet arra, hogy a több országban működő vállalatokra vonatkozó országonkénti jelentéstételi követelmények lényegesek a vállalati adóelkerülés feltárása szempontjából;

| 7. | kéri az anya- és leányvállalatokról szóló irányelv és a kamat- és jogdíjfizetésekről szóló irányelv felülvizsgálatát az EU-n belüli, hibrid pénzügyi eszközök révén történő adóelkerülés megszüntetésére; |
| --- | --- |

7.

kéri az anya- és leányvállalatokról szóló irányelv és a kamat- és jogdíjfizetésekről szóló irányelv felülvizsgálatát az EU-n belüli, hibrid pénzügyi eszközök révén történő adóelkerülés megszüntetésére;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa azokat a területeket, amelyeken az adócsalás visszaszorítása érdekében javítani lehet az uniós jogszabályokon és a tagállamok közötti adminisztratív együttműködésen; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa azokat a területeket, amelyeken az adócsalás visszaszorítása érdekében javítani lehet az uniós jogszabályokon és a tagállamok közötti adminisztratív együttműködésen;

| 9. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák adózási rendszereik zökkenőmentes együttműködését és összehangolását az adóztatás nem kívánt elmaradása, az adóelkerülés, és az adócsalás elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

9.

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák adózási rendszereik zökkenőmentes együttműködését és összehangolását az adóztatás nem kívánt elmaradása, az adóelkerülés, és az adócsalás elkerülése érdekében;

| 10. | felhívja a tagállamokat, hogy bocsássanak elegendő forrást az adócsalás elleni küzdelemre feljogosított nemzeti szerveik rendelkezésére; |
| --- | --- |

10.

felhívja a tagállamokat, hogy bocsássanak elegendő forrást az adócsalás elleni küzdelemre feljogosított nemzeti szerveik rendelkezésére;

| 11. | felhívja a tagállamokat, hogy az EUMSZ 65. cikkével összhangban és a Bizottsággal szoros együttműködésben, valamint az EKB-val egyeztetve hozzanak intézkedéseket a nemzeti törvények és rendelkezések megszegésének megelőzésére, különösen az adózás területén; megállapítja, hogy ez különösen fontos a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezetbeli tagállamok számára; |
| --- | --- |

11.

felhívja a tagállamokat, hogy az EUMSZ 65. cikkével összhangban és a Bizottsággal szoros együttműködésben, valamint az EKB-val egyeztetve hozzanak intézkedéseket a nemzeti törvények és rendelkezések megszegésének megelőzésére, különösen az adózás területén; megállapítja, hogy ez különösen fontos a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezetbeli tagállamok számára;

| 12. | hangsúlyozza, hogy új és innovatív stratégiákat kell alkalmazni a héa-csalás elleni uniós küzdelem során; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy új és innovatív stratégiákat kell alkalmazni a héa-csalás elleni uniós küzdelem során;

| 13. | felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és harmadik országok közötti, jelenleg hatályban lévő kétoldalú megállapodásokat, amennyiben ezek hozzájárulnak az adóelkerüléshez és bonyolítják a forrásadó hatékony kivetését egyes tagállamokban; |
| --- | --- |

13.

felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és harmadik országok közötti, jelenleg hatályban lévő kétoldalú megállapodásokat, amennyiben ezek hozzájárulnak az adóelkerüléshez és bonyolítják a forrásadó hatékony kivetését egyes tagállamokban;

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen jelentést az uniós koordináció lehetőségéről a tagállamok közötti kétoldalú egyezményeknek az Európai Tanács által kitűzött célokkal való összhangba hozásuk, így az adóelkerülés nehezítése érdekében történő megváltoztatása terén; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen jelentést az uniós koordináció lehetőségéről a tagállamok közötti kétoldalú egyezményeknek az Európai Tanács által kitűzött célokkal való összhangba hozásuk, így az adóelkerülés nehezítése érdekében történő megváltoztatása terén;

| 15. | emlékeztet arra, hogy kérte az átláthatóság növelését és az ellenőrzés szigorítását az adóparadicsomok igénybevételének megakadályozására, amelyek különösen az adók hiánya vagy névleges adók, a külföldi adóhatóságokkal való hatékony információcsere hiánya és a jogalkotási, jogi és igazgatási előírások átláthatóságának hiánya által jellemzett külföldi, nem együttműködő joghatóságok vagy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet vagy a Pénzügyi Akció Munkacsoport ekként határozza meg őket; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy kérte az átláthatóság növelését és az ellenőrzés szigorítását az adóparadicsomok igénybevételének megakadályozására, amelyek különösen az adók hiánya vagy névleges adók, a külföldi adóhatóságokkal való hatékony információcsere hiánya és a jogalkotási, jogi és igazgatási előírások átláthatóságának hiánya által jellemzett külföldi, nem együttműködő joghatóságok vagy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet vagy a Pénzügyi Akció Munkacsoport ekként határozza meg őket;

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0030.

---

2012. április 20., péntek

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/55 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/55

---

2012. április 20., péntekAz európai felsőoktatási rendszerek modernizálása

P7_TA(2012)0139

Az Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása az európai felsőoktatási rendszerek modernizációjáról (2011/2294(INI))

2013/C 258 E/08

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkelyére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkelyére,

| — | tekintettel az európai felsőoktatási rendszerek által az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés terén tett hozzájárulás növeléséről szóló, 2011. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2011) 0567) és az azt kísérő, az európai felsőoktatási rendszerek terén bekövetkezett közelmúltbeli fejleményekről szóló szolgálati munkadokumentumra ((SEC(2011) 1063), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felsőoktatási rendszerek által az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés terén tett hozzájárulás növeléséről szóló, 2011. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2011) 0567) és az azt kísérő, az európai felsőoktatási rendszerek terén bekövetkezett közelmúltbeli fejleményekről szóló szolgálati munkadokumentumra ((SEC(2011) 1063),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégia költségvetéséről szóló, 2011. június 29-i bizottsági közleményre (COM(2011) 0500), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégia költségvetéséről szóló, 2011. június 29-i bizottsági közleményre (COM(2011) 0500),

| — | tekintettel „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010) 0546), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010) 0546),

| — | tekintettel a „Mozgásban az ifjúság – Kezdeményezés a fiatalokban rejlő potenciál felszabadítására az Európai Unióban megvalósítandó intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés érdekében” című, 2010. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2010) 0477), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mozgásban az ifjúság – Kezdeményezés a fiatalokban rejlő potenciál felszabadítására az Európai Unióban megvalósítandó intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés érdekében” című, 2010. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2010) 0477),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010) 2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010) 2020),

| — | tekintettel „Az egyetemek korszerűsítési programjának megvalósítása – Oktatás, kutatás és innováció” című, 2006. május 10-i bizottsági közleményre (COM(2006) 0208), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egyetemek korszerűsítési programjának megvalósítása – Oktatás, kutatás és innováció” című, 2006. május 10-i bizottsági közleményre (COM(2006) 0208),

| — | tekintettel a felsőoktatás modernizációjáról szóló, 2011. november 28-i tanácsi következtetésekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felsőoktatás modernizációjáról szóló, 2011. november 28-i tanácsi következtetésekre (1),

| — | tekintettel a fiatalok tanulási célú mobilitásának ösztönzéséről szóló, 2011. június 28-i tanácsi ajánlásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalok tanulási célú mobilitásának ösztönzéséről szóló, 2011. június 28-i tanácsi ajánlásra (2),

| — | tekintettel az oktatásnak és a képzésnek az Európa 2020 stratégia végrehajtásában játszott szerepéről szóló, 2011. február 14-i tanácsi következtetésekre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatásnak és a képzésnek az Európa 2020 stratégia végrehajtásában játszott szerepéről szóló, 2011. február 14-i tanácsi következtetésekre (3),

| — | tekintettel az oktatás és a képzés szociális dimenziójáról szóló, 2010. május 11-i tanácsi következtetésekre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás és a képzés szociális dimenziójáról szóló, 2010. május 11-i tanácsi következtetésekre (4),

| — | tekintettel a Tanács 2010. május 11-i, a felsőoktatás nemzetközivé válásáról szóló következtetéseire (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2010. május 11-i, a felsőoktatás nemzetközivé válásáról szóló következtetéseire (5),

| — | tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (6),

| — | tekintettel a 2010. június 17-i Európai Tanács következtetéseire, különösen a „Munkahelyteremtés és a növekedés új európai stratégiája” című részre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. június 17-i Európai Tanács következtetéseire, különösen a „Munkahelyteremtés és a növekedés új európai stratégiája” című részre (7),

| — | tekintettel az új készségek és munkahelyek menetrendjéről szóló, 2011. október 26-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új készségek és munkahelyek menetrendjéről szóló, 2011. október 26-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a „Mozgásban az ifjúság: Európa oktatási és képzési rendszerének javítását szolgáló keretprogram” című, 2011. május 12-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mozgásban az ifjúság: Európa oktatási és képzési rendszerének javítását szolgáló keretprogram” című, 2011. május 12-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel „Az EU ifjúsági stratégiája – befektetés és az érvényesülés elősegítése” című, 2010. május 18-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU ifjúsági stratégiája – befektetés és az érvényesülés elősegítése” című, 2010. május 18-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a fogyatékos személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékos személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az egyetemek és vállalkozások közötti párbeszédről szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyetemek és vállalkozások közötti párbeszédről szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a bolognai folyamatról és a diákok mobilitásáról szóló, 2008. szeptember 23-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bolognai folyamatról és a diákok mobilitásáról szóló, 2008. szeptember 23-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az uniós intézményeknek a bolognai folyamat megszilárdításához és előrelépéséhez való hozzájárulásáról szóló 2012. március 13-i állásfoglalásra (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós intézményeknek a bolognai folyamat megszilárdításához és előrelépéséhez való hozzájárulásáról szóló 2012. március 13-i állásfoglalásra (15),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0057/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0057/2012),

| A. | mivel a gazdasági válság, és annak a megszorítási intézkedésekben és költségvetési megszorításokban megnyilvánuló következményei, a népességszám alakulása, a gyors technikai változás és az ezekből fakadó, új készségek iránti igény komoly kihívások elé állítja az európai felsőoktatási rendszereket és olyan széles körű reformok végrehajtására sarkallja azokat, amelyeknek nem szabad rontani az oktatás minőségét; |
| --- | --- |

A.

mivel a gazdasági válság, és annak a megszorítási intézkedésekben és költségvetési megszorításokban megnyilvánuló következményei, a népességszám alakulása, a gyors technikai változás és az ezekből fakadó, új készségek iránti igény komoly kihívások elé állítja az európai felsőoktatási rendszereket és olyan széles körű reformok végrehajtására sarkallja azokat, amelyeknek nem szabad rontani az oktatás minőségét;

| B. | mivel a tudásalapú társadalomban a jövő az oktatástól, a kutatástól és az innovációtól függ; |
| --- | --- |

B.

mivel a tudásalapú társadalomban a jövő az oktatástól, a kutatástól és az innovációtól függ;

| C. | mivel az egyéneknek támogatásra van szüksége abban, hogy átgondolják szakmai pályafutásukat, és egyre gyorsuló ütemben kell bővíteniük és naprakésszé tenniük készségeiket és ismereteiket, figyelembe véve, hogy más megközelítést kívánnak a szakmai képzések, amelyek esetében az európai szintű harmonizáció lehetséges és ajánlatos, illetve a bölcsészettudományi képzések, amelyeknek – az európai uniós tagállamok között fennálló történelmi és kulturális különbségekkel, valamint a felsőoktatási intézmények által nyújtott oktatás, és azok sajátos küldetéseinek sokszínűségével összefüggésben – alapvető szabadsággal és autonómiával kell rendelkezniük a képzési és kutatási programok vonatkozásában; |
| --- | --- |

C.

mivel az egyéneknek támogatásra van szüksége abban, hogy átgondolják szakmai pályafutásukat, és egyre gyorsuló ütemben kell bővíteniük és naprakésszé tenniük készségeiket és ismereteiket, figyelembe véve, hogy más megközelítést kívánnak a szakmai képzések, amelyek esetében az európai szintű harmonizáció lehetséges és ajánlatos, illetve a bölcsészettudományi képzések, amelyeknek – az európai uniós tagállamok között fennálló történelmi és kulturális különbségekkel, valamint a felsőoktatási intézmények által nyújtott oktatás, és azok sajátos küldetéseinek sokszínűségével összefüggésben – alapvető szabadsággal és autonómiával kell rendelkezniük a képzési és kutatási programok vonatkozásában;

| D. | mivel az Európa 2020 stratégia szerint az Unióban várhatóan a munkahelyek 35 %-ának betöltéséhez lesz szükség felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettségre, Európában 2020-ra a 30-34 éves korosztály 40 %-ának kellene ilyen végzettséget szereznie; ugyanakkor megjegyzi, hogy az Unióban 2010-ben mindössze a munkaerők 26 %-a rendelkezett ilyen képesítési szinttel; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európa 2020 stratégia szerint az Unióban várhatóan a munkahelyek 35 %-ának betöltéséhez lesz szükség felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettségre, Európában 2020-ra a 30-34 éves korosztály 40 %-ának kellene ilyen végzettséget szereznie; ugyanakkor megjegyzi, hogy az Unióban 2010-ben mindössze a munkaerők 26 %-a rendelkezett ilyen képesítési szinttel;

| E. | mivel az Unióban a fiatalok körében a munkanélküliek aránya meghaladja a 21 %-ot; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unióban a fiatalok körében a munkanélküliek aránya meghaladja a 21 %-ot;

| F. | mivel 2010-ben az Unióban élő fiatalok 16,5 %-a sem oktatásban, sem foglalkoztatásban nem vett részt; |
| --- | --- |

F.

mivel 2010-ben az Unióban élő fiatalok 16,5 %-a sem oktatásban, sem foglalkoztatásban nem vett részt;

| G. | mivel az Unióban 2010-ben a felsőfokú képesítéssel rendelkező munkanélküliek aránya 5,4 % volt, míg az alacsonyabb, középfokú végzettséggel rendelkezők körében ez az arány meghaladta a 15 %-ot; mivel azonban a legtöbb tagállamban a felsőfokú képesítéssel rendelkezők többségének egyre hosszabb időt kell várnia arra, hogy biztos állást találjon; |
| --- | --- |

G.

mivel az Unióban 2010-ben a felsőfokú képesítéssel rendelkező munkanélküliek aránya 5,4 % volt, míg az alacsonyabb, középfokú végzettséggel rendelkezők körében ez az arány meghaladta a 15 %-ot; mivel azonban a legtöbb tagállamban a felsőfokú képesítéssel rendelkezők többségének egyre hosszabb időt kell várnia arra, hogy biztos állást találjon;

| H. | mivel az egyetemi diplomát szerző diákok több mint 60 %-a nő, ám a magasabb egyetemi (így a posztdoktori és egyetemi tanári) állások többségét még mindig férfiak töltik be; |
| --- | --- |

H.

mivel az egyetemi diplomát szerző diákok több mint 60 %-a nő, ám a magasabb egyetemi (így a posztdoktori és egyetemi tanári) állások többségét még mindig férfiak töltik be;

| I. | mivel a felsőoktatási ágazatban csupán az intézmények 13 %-ának élén áll nő, és az egyetemek mindössze 9 %-a működik női személyzeti vezetővel, és mivel így a nők jóval kisebb befolyással vannak a kutatással kapcsolatos döntéshozatalra, |
| --- | --- |

I.

mivel a felsőoktatási ágazatban csupán az intézmények 13 %-ának élén áll nő, és az egyetemek mindössze 9 %-a működik női személyzeti vezetővel, és mivel így a nők jóval kisebb befolyással vannak a kutatással kapcsolatos döntéshozatalra,

| J. | mivel a világ 200 legjobb egyeteme közül 75 az EU tagállamaiban található; |
| --- | --- |

J.

mivel a világ 200 legjobb egyeteme közül 75 az EU tagállamaiban található;

| K. | mivel a 4 000 európai felsőoktatási intézmény közül mindössze 200 szerepel a világ 500 legjobb intézménye között; |
| --- | --- |

K.

mivel a 4 000 európai felsőoktatási intézmény közül mindössze 200 szerepel a világ 500 legjobb intézménye között;

| L. | mivel az egyetem csaknem ezeréves, jelentős európai vívmány, amelynek a társadalom fejlődésében betöltött szerepe nem korlátozható a gazdasághoz való hozzájárulására, és amelynek fejlődése nem függhet csupán attól, hogy mennyiben felel meg az aktuális gazdaságszervezési mód gazdasági szükségleteinek; |
| --- | --- |

L.

mivel az egyetem csaknem ezeréves, jelentős európai vívmány, amelynek a társadalom fejlődésében betöltött szerepe nem korlátozható a gazdasághoz való hozzájárulására, és amelynek fejlődése nem függhet csupán attól, hogy mennyiben felel meg az aktuális gazdaságszervezési mód gazdasági szükségleteinek;

| M. | mivel ösztönözni kell valamennyi fiatal számára a felsőoktatáshoz és képzéshez való egyenlő hozzáférést; |
| --- | --- |

M.

mivel ösztönözni kell valamennyi fiatal számára a felsőoktatáshoz és képzéshez való egyenlő hozzáférést;

| N. | mivel az egyetemek ösztönzik az egyén önállóságát és kreativitását, és nagymértékben hozzájárulnak az ismeretek kamatoztatásához, ezért a tagállamoknak mindent meg kell tenniük annak érdekében, hogy a felsőoktatás mindenfajta – különösen társadalmi, gazdasági, kulturális, faji vagy politikai – megkülönböztetés nélkül minél több ember számára hozzáférhető legyen; |
| --- | --- |

N.

mivel az egyetemek ösztönzik az egyén önállóságát és kreativitását, és nagymértékben hozzájárulnak az ismeretek kamatoztatásához, ezért a tagállamoknak mindent meg kell tenniük annak érdekében, hogy a felsőoktatás mindenfajta – különösen társadalmi, gazdasági, kulturális, faji vagy politikai – megkülönböztetés nélkül minél több ember számára hozzáférhető legyen;

| O. | mivel az oktatás, különösen a felsőoktatás, illetve az egyetemi közeg is felelős a polgári társadalom alapjait képező értékek és attitűdök alakításáért, |
| --- | --- |

O.

mivel az oktatás, különösen a felsőoktatás, illetve az egyetemi közeg is felelős a polgári társadalom alapjait képező értékek és attitűdök alakításáért,

| P. | mivel az illető tagállamok nemzeti jogszabályai a felsőoktatást az európai polgárok jövőjét meghatározó, alapvető eszköznek tekintik; |
| --- | --- |

P.

mivel az illető tagállamok nemzeti jogszabályai a felsőoktatást az európai polgárok jövőjét meghatározó, alapvető eszköznek tekintik;

| Q. | mivel az oktatás a tagállamok felelőssége, és mivel fontos, hogy a felsőoktatási intézményeket mindenekelőtt megfelelő állami finanszírozás biztosítása révén részesítsék pénzügyi támogatásban; |
| --- | --- |

Q.

mivel az oktatás a tagállamok felelőssége, és mivel fontos, hogy a felsőoktatási intézményeket mindenekelőtt megfelelő állami finanszírozás biztosítása révén részesítsék pénzügyi támogatásban;

| R. | mivel az Európai Felsőoktatási Térség (EHEA) kiépítése jelentős fejlemény, amely a különböző uniós tagállamokban az oktatási rendszerek sokféleségének és a felsőoktatás társadalomra irányuló céljainak tiszteletben tartása mellett képes hozzájárulni az európai integrációhoz; |
| --- | --- |

R.

mivel az Európai Felsőoktatási Térség (EHEA) kiépítése jelentős fejlemény, amely a különböző uniós tagállamokban az oktatási rendszerek sokféleségének és a felsőoktatás társadalomra irányuló céljainak tiszteletben tartása mellett képes hozzájárulni az európai integrációhoz;

| S. | mivel az Európai Uniónak fontos szerepet kell játszania e térség megerősítésében, és támogatnia kell a tagállamok ezzel kapcsolatos erőfeszítéseit és együttműködését; |
| --- | --- |

S.

mivel az Európai Uniónak fontos szerepet kell játszania e térség megerősítésében, és támogatnia kell a tagállamok ezzel kapcsolatos erőfeszítéseit és együttműködését;

A felsőoktatási intézmények változó szerepe

| 1. | felszólítja a felsőoktatási intézményeket, hogy gazdasági segítséggel és különféle tanulmányi programok révén tanterveikbe építsék be az egész életen át tartó tanulást, és alkalmazkodjanak a felnőtteket, időseket, „nem hagyományos” diákokat, tanulmányaik mellett dolgozni kényszerülő nappali tagozatos hallgatókat, valamint fogyatékkal élő személyeket is magában foglaló diáksághoz, ezért felhívja a felsőoktatási intézményeket, hogy hajtsanak végre az akadályokat és korlátokat felszámoló programokat; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a felsőoktatási intézményeket, hogy gazdasági segítséggel és különféle tanulmányi programok révén tanterveikbe építsék be az egész életen át tartó tanulást, és alkalmazkodjanak a felnőtteket, időseket, „nem hagyományos” diákokat, tanulmányaik mellett dolgozni kényszerülő nappali tagozatos hallgatókat, valamint fogyatékkal élő személyeket is magában foglaló diáksághoz, ezért felhívja a felsőoktatási intézményeket, hogy hajtsanak végre az akadályokat és korlátokat felszámoló programokat;

| 2. | felszólítja a felsőoktatási intézményeket, hogy vegyék figyelembe azon szakemberek igényeit, akiknek az egész életen át tartó tanulás gyakorlóiként rendszeres időközönként naprakésszé kell tenniük és bővíteniük kell készségeiket, többek között valamennyi társadalmi csoport számára elérhető szakmai továbbképzések szervezése és fejlesztése, a munkáltatókkal folytatott szoros együttműködés révén és a munkaerőpiac igényeinek megfelelő tanfolyamok kidolgozásával, amelyek megkönnyíthetik a munkanélküliek számára a képzéshez való visszatérést; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a felsőoktatási intézményeket, hogy vegyék figyelembe azon szakemberek igényeit, akiknek az egész életen át tartó tanulás gyakorlóiként rendszeres időközönként naprakésszé kell tenniük és bővíteniük kell készségeiket, többek között valamennyi társadalmi csoport számára elérhető szakmai továbbképzések szervezése és fejlesztése, a munkáltatókkal folytatott szoros együttműködés révén és a munkaerőpiac igényeinek megfelelő tanfolyamok kidolgozásával, amelyek megkönnyíthetik a munkanélküliek számára a képzéshez való visszatérést;

| 3. | felkéri a felsőoktatási intézményeket, hogy őrizzék meg az oktatás és a kutatás autonómiáját, ezzel párhuzamosan pedig dolgozzanak ki olyan speciális tanterveket, amelyek összhangban állnak azon szakemberek igényeivel, akik naprakésszé szeretnék tenni készségeiket; |
| --- | --- |

3.

felkéri a felsőoktatási intézményeket, hogy őrizzék meg az oktatás és a kutatás autonómiáját, ezzel párhuzamosan pedig dolgozzanak ki olyan speciális tanterveket, amelyek összhangban állnak azon szakemberek igényeivel, akik naprakésszé szeretnék tenni készségeiket;

| 4. | ismét rámutat a felsőoktatásban rejlő lehetőségekre a társadalmi befogadás, előrelépés és a társadalmi felemelkedés szempontjából; a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett arra szólítja fel a tagállamokat, regionális és helyi önkormányzatokat, illetve felsőoktatási intézményeket, hogy többek között a megfelelő pénzügyi támogatási rendszerek kidolgozása révén fokozzák erőfeszítéseiket, hogy egyre szélesebb körben biztosíthassanak méltányos módon oktatást mindenkinek, a kisgyerekkortól a felsőoktatásig, nemre, etnikai származásra, nyelvre, vallásra, fogyatékosságra vagy társadalmi háttérre való tekintet nélkül, illetve hogy küzdjenek a hátrányos megkülönböztetés minden formája ellen, úgy tekintve a multikulturális jelleget, a soknyelvűséget, ideértve a jelnyelvet is, mint az Unió bátorítást igénylő alapvető értékeit; |
| --- | --- |

4.

ismét rámutat a felsőoktatásban rejlő lehetőségekre a társadalmi befogadás, előrelépés és a társadalmi felemelkedés szempontjából; a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett arra szólítja fel a tagállamokat, regionális és helyi önkormányzatokat, illetve felsőoktatási intézményeket, hogy többek között a megfelelő pénzügyi támogatási rendszerek kidolgozása révén fokozzák erőfeszítéseiket, hogy egyre szélesebb körben biztosíthassanak méltányos módon oktatást mindenkinek, a kisgyerekkortól a felsőoktatásig, nemre, etnikai származásra, nyelvre, vallásra, fogyatékosságra vagy társadalmi háttérre való tekintet nélkül, illetve hogy küzdjenek a hátrányos megkülönböztetés minden formája ellen, úgy tekintve a multikulturális jelleget, a soknyelvűséget, ideértve a jelnyelvet is, mint az Unió bátorítást igénylő alapvető értékeit;

| 5. | felszólítja a tagállamokat, hogy kövessék fokozott figyelemmel és támogassák a hagyományos nemzeti, etnikai, illetve nyelvi kisebbségi felsőoktatást és intézményeket, különös figyelmet fordítva a veszélyeztetett kultúrákra és nyelvekre; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a tagállamokat, hogy kövessék fokozott figyelemmel és támogassák a hagyományos nemzeti, etnikai, illetve nyelvi kisebbségi felsőoktatást és intézményeket, különös figyelmet fordítva a veszélyeztetett kultúrákra és nyelvekre;

| 6. | felkéri a felsőoktatási intézményeket, hogy ösztönözzék a diákok sportban való részvételét; |
| --- | --- |

6.

felkéri a felsőoktatási intézményeket, hogy ösztönözzék a diákok sportban való részvételét;

| 7. | kiemeli az európai felsőoktatás állami, magán és egyházi formáinak kiegészítő szerepét; |
| --- | --- |

7.

kiemeli az európai felsőoktatás állami, magán és egyházi formáinak kiegészítő szerepét;

| 8. | kiemeli a demokratikus értékek előmozdításának szerepét, hangsúlyozva az európai integrációval kapcsolatos mélyreható ismeretek megszerzésének és a korábbi európai totalitárius rendszerek közös múltként való elismerésének fontosságát; |
| --- | --- |

8.

kiemeli a demokratikus értékek előmozdításának szerepét, hangsúlyozva az európai integrációval kapcsolatos mélyreható ismeretek megszerzésének és a korábbi európai totalitárius rendszerek közös múltként való elismerésének fontosságát;

| 9. | hangsúlyozza továbbá a hagyományos akadémiai szellemű oktatás folytatásának szükségességét, és azt, hogy – figyelemmel arra, hogy a tudományos előmenetel figyelembevétele mellett a diákok körében ki kell alakítani az etikai és erkölcsi értékeket – nem szabad az oktatási rendszert teljesen alárendelni a munkaerőpiacnak, |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza továbbá a hagyományos akadémiai szellemű oktatás folytatásának szükségességét, és azt, hogy – figyelemmel arra, hogy a tudományos előmenetel figyelembevétele mellett a diákok körében ki kell alakítani az etikai és erkölcsi értékeket – nem szabad az oktatási rendszert teljesen alárendelni a munkaerőpiacnak,

| 10. | felszólítja a tagállamokat és a felsőoktatási intézményeket, hogy határozzák meg annak általános kereteit – kitérve a szabályokra, felelősségre, politikai és oktatási célokra, és a prioritásként kezelt képzési és kutatási minőségre –, hogy miként lehet előmozdítani a legjobb gyakorlatokat, valamint megfelelni a kommunikációs társadalom kihívásainak; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a tagállamokat és a felsőoktatási intézményeket, hogy határozzák meg annak általános kereteit – kitérve a szabályokra, felelősségre, politikai és oktatási célokra, és a prioritásként kezelt képzési és kutatási minőségre –, hogy miként lehet előmozdítani a legjobb gyakorlatokat, valamint megfelelni a kommunikációs társadalom kihívásainak;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a felsőoktatási intézmények modernizációjába be kell vonni az egyetemi munkatársakat, a hallgatókat és ezek szervezeteit és egyesületeit; hangsúlyozza, hogy a kutatási és oktatási kiválóságot egyaránt jutalmazni kell, anélkül, hogy emiatt hátrányos helyzetbe kerülnének azon egyetemi intézetek – például a társadalomtudományi karok –, amelyek nem felelnek meg a kizárólag a piacgazdaság által megkövetelt készségekre irányuló értékelési és teljesítményre vonatkozó kritériumoknak; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a felsőoktatási intézmények modernizációjába be kell vonni az egyetemi munkatársakat, a hallgatókat és ezek szervezeteit és egyesületeit; hangsúlyozza, hogy a kutatási és oktatási kiválóságot egyaránt jutalmazni kell, anélkül, hogy emiatt hátrányos helyzetbe kerülnének azon egyetemi intézetek – például a társadalomtudományi karok –, amelyek nem felelnek meg a kizárólag a piacgazdaság által megkövetelt készségekre irányuló értékelési és teljesítményre vonatkozó kritériumoknak;

Tájékoztatás a felsőoktatási intézményekről

| 12. | hangsúlyozza, hogy a felsőoktatás színvonala és relevanciája az európai szellemi tőke teljes körű kiaknázásának egyik központi feltétele; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a felsőoktatás színvonala és relevanciája az európai szellemi tőke teljes körű kiaknázásának egyik központi feltétele;

| 13. | javasolja a felsőoktatási intézmények páneurópai rangsorolását lehetővé tévő világos és egységes kritériumok bevezetését, ami lehetővé tenné a jövőbeni hallgatók számára, hogy tájékozottan válasszanak oktatási intézményt, illetve ami átfogó információt nyújtana az adott egyetemekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

13.

javasolja a felsőoktatási intézmények páneurópai rangsorolását lehetővé tévő világos és egységes kritériumok bevezetését, ami lehetővé tenné a jövőbeni hallgatók számára, hogy tájékozottan válasszanak oktatási intézményt, illetve ami átfogó információt nyújtana az adott egyetemekre vonatkozóan;

| 14. | támogatja a felsőoktatási intézmények több dimenzió mentén történő rangsorolásának a többi intézménnyel együttműködésben való kialakítására irányuló európai bizottsági kezdeményezést, amely olyan jellemzőkön alapulna, mint az európai felsőoktatás több évszázados hagyománya, az oktatás színvonala, a diákok támogatása (például ösztöndíjakkal, tanácsadás és elszállásolás formájában), fizikai megközelíthetőség és az információ elérhetősége, a régiók életében való részvétel és az ismeretek átadása; másfelől ellenzi a felsőoktatási intézmények olyan, nem egységes teljesítménymutatókon alapuló rangsorának felállítását, amelyek nem veszik figyelembe a tudományterületek és az oktatási programok sokféleségét, valamint az egyetemi publikációk nyelvi sokféleségét; |
| --- | --- |

14.

támogatja a felsőoktatási intézmények több dimenzió mentén történő rangsorolásának a többi intézménnyel együttműködésben való kialakítására irányuló európai bizottsági kezdeményezést, amely olyan jellemzőkön alapulna, mint az európai felsőoktatás több évszázados hagyománya, az oktatás színvonala, a diákok támogatása (például ösztöndíjakkal, tanácsadás és elszállásolás formájában), fizikai megközelíthetőség és az információ elérhetősége, a régiók életében való részvétel és az ismeretek átadása; másfelől ellenzi a felsőoktatási intézmények olyan, nem egységes teljesítménymutatókon alapuló rangsorának felállítását, amelyek nem veszik figyelembe a tudományterületek és az oktatási programok sokféleségét, valamint az egyetemi publikációk nyelvi sokféleségét;

| 15. | hangsúlyozza azt is, hogy ez az intézkedés nem nyilvánulhat meg csupán hagyományos rangsortáblázatok összeállításában, és a rangsorolás eredményében megfelelően figyelembe kell venni az egyes intézmények sajátos körülményeit; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza azt is, hogy ez az intézkedés nem nyilvánulhat meg csupán hagyományos rangsortáblázatok összeállításában, és a rangsorolás eredményében megfelelően figyelembe kell venni az egyes intézmények sajátos körülményeit;

| 16. | javasolja, hogy mind az állami, mind a magán felsőoktatási intézményekben fontolják meg a felsőoktatási színvonalnak való megfelelés ellenőrzésére és értékelésére szolgáló egységes mechanizmus intézményét; |
| --- | --- |

16.

javasolja, hogy mind az állami, mind a magán felsőoktatási intézményekben fontolják meg a felsőoktatási színvonalnak való megfelelés ellenőrzésére és értékelésére szolgáló egységes mechanizmus intézményét;

A felsőoktatási rendszerek finanszírozása

| 17. | hangsúlyozza, hogy a felsőoktatás a kultúrát, a sokféleséget, a demokratikus értékeket, valamint a személyi fejlődést előmozdító közjó, és felkészíti a hallgatókat arra, hogy az európai kohéziót támogató aktív polgárokká váljanak; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a felsőoktatás a kultúrát, a sokféleséget, a demokratikus értékeket, valamint a személyi fejlődést előmozdító közjó, és felkészíti a hallgatókat arra, hogy az európai kohéziót támogató aktív polgárokká váljanak;

| 18. | ismételten ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok elérjék a GDP 2 %-ának megfelelő oktatási beruházásokra vonatkozó célkitűzést; |
| --- | --- |

18.

ismételten ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok elérjék a GDP 2 %-ának megfelelő oktatási beruházásokra vonatkozó célkitűzést;

| 19. | rámutat arra, hogy a főleg állami, de a magánfinanszírozás is kiemelten fontos a felsőoktatási rendszerek korszerűsítése számára; hangsúlyozza, hogy Európában a felsőoktatási beruházások alapvető szerepet játszanak a jelenlegi gazdasági válság leküzdésében; felszólítja a tagállamokat és a felsőoktatási intézményeket ez utóbbiak ösztöndíjainak és támogató programjainak kiterjesztésére, valamint innovatív finanszírozási mechanizmusok kialakítására, amelyek hozzájárulhatnak a felsőoktatási intézmények hatékonyabb működéséhez, továbbá anélkül egészíthetik ki az állami finanszírozást, hogy növelnék a háztartásokra nehezedő nyomást, és mindenki számára elérhetővé tennék a felsőoktatást; sajnálkozásának ad hangot, hogy több tagállam jelentős költségvetési megszorításokat hajt végre az oktatás területén, valamint hogy a tandíjak folyamatosan emelkednek, aminek következtében jelentősen nő a bizonytalan helyzetben lévő hallgatók száma; |
| --- | --- |

19.

rámutat arra, hogy a főleg állami, de a magánfinanszírozás is kiemelten fontos a felsőoktatási rendszerek korszerűsítése számára; hangsúlyozza, hogy Európában a felsőoktatási beruházások alapvető szerepet játszanak a jelenlegi gazdasági válság leküzdésében; felszólítja a tagállamokat és a felsőoktatási intézményeket ez utóbbiak ösztöndíjainak és támogató programjainak kiterjesztésére, valamint innovatív finanszírozási mechanizmusok kialakítására, amelyek hozzájárulhatnak a felsőoktatási intézmények hatékonyabb működéséhez, továbbá anélkül egészíthetik ki az állami finanszírozást, hogy növelnék a háztartásokra nehezedő nyomást, és mindenki számára elérhetővé tennék a felsőoktatást; sajnálkozásának ad hangot, hogy több tagállam jelentős költségvetési megszorításokat hajt végre az oktatás területén, valamint hogy a tandíjak folyamatosan emelkednek, aminek következtében jelentősen nő a bizonytalan helyzetben lévő hallgatók száma;

| 20. | felszólít arra, hogy az Európai Unió 2014–2020 közötti időszakra szóló költségvetésébe – az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Szociális Alap alatt – vegyék fel az egyetemi infrastruktúrákba és az egyetemi oktatókba való befektetéssel kapcsolatos kiadásokat; |
| --- | --- |

20.

felszólít arra, hogy az Európai Unió 2014–2020 közötti időszakra szóló költségvetésébe – az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Szociális Alap alatt – vegyék fel az egyetemi infrastruktúrákba és az egyetemi oktatókba való befektetéssel kapcsolatos kiadásokat;

A felsőoktatás és a munkaerőpiac közötti átmenet

| 21. | felszólítja a felsőoktatási intézményeket, hogy olyan új tanulmányi szakok megteremtésével alkalmazkodjanak az új kihívásokhoz, amelyek tükrözik a munkaerő-piaci szükségleteket, figyelembe véve a tudomány és a technológia fejlődését, és fenntartva a megfelelő arányt az elméleti tudás, és a gyakorlati készségek között; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a felsőoktatási intézményeket, hogy olyan új tanulmányi szakok megteremtésével alkalmazkodjanak az új kihívásokhoz, amelyek tükrözik a munkaerő-piaci szükségleteket, figyelembe véve a tudomány és a technológia fejlődését, és fenntartva a megfelelő arányt az elméleti tudás, és a gyakorlati készségek között;

| 22. | felszólít azon bevált módszerek terjesztésére, amelyek segítségével a felsőoktatási intézmények a diákok bevonásával valamennyi szakterületen erősíthetik az oktatást és a kutatást, és további kulcsfontosságú képesítéseket hozhatnak létre a munkaerőpiac számára, hogy megkönnyítsék a felsőoktatásból kikerülő fiatalok belépését a munkaerőpiacra; |
| --- | --- |

22.

felszólít azon bevált módszerek terjesztésére, amelyek segítségével a felsőoktatási intézmények a diákok bevonásával valamennyi szakterületen erősíthetik az oktatást és a kutatást, és további kulcsfontosságú képesítéseket hozhatnak létre a munkaerőpiac számára, hogy megkönnyítsék a felsőoktatásból kikerülő fiatalok belépését a munkaerőpiacra;

| 23. | kéri, hogy a felsőoktatási intézményeket nyissák meg a szakmai továbbképzés előtt, és egyúttal teremtsenek megfelelő tanulmányi kínálatot az érettségivel nem rendelkező munkavállalók számára, hogy ezzel pótlólagos lehetőségeket aknázzanak ki a diplomások arányának elérésére; |
| --- | --- |

23.

kéri, hogy a felsőoktatási intézményeket nyissák meg a szakmai továbbképzés előtt, és egyúttal teremtsenek megfelelő tanulmányi kínálatot az érettségivel nem rendelkező munkavállalók számára, hogy ezzel pótlólagos lehetőségeket aknázzanak ki a diplomások arányának elérésére;

| 24. | sürgeti a Bizottságot, hogy terjessze elő a szakmai gyakorlatokra vonatkozó minőségügyi keretre vonatkozó javaslatot, és hangsúlyozza az Erasmus programon belüli, a diákok számára külföldi vállalati munkatapasztalat szerzését kínáló szakmai gyakorlatok sikerét; kitart amellett, hogy az új programon belül is folytatni kell, és a megfelelő finanszírozással meg kell erősíteni ezt a fellépést; |
| --- | --- |

24.

sürgeti a Bizottságot, hogy terjessze elő a szakmai gyakorlatokra vonatkozó minőségügyi keretre vonatkozó javaslatot, és hangsúlyozza az Erasmus programon belüli, a diákok számára külföldi vállalati munkatapasztalat szerzését kínáló szakmai gyakorlatok sikerét; kitart amellett, hogy az új programon belül is folytatni kell, és a megfelelő finanszírozással meg kell erősíteni ezt a fellépést;

| 25. | felszólítja a felsőoktatási intézményeket, valamint a regionális, nemzeti és európai szintű oktatási szektorért felelős intézményeket, hogy kövessék a munkaerő-piaci tendenciákat annak érdekében, hogy pontosabban tükrözhessék az oktatási lehetőségeket illetően a jövőbeni igényeket; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a felsőoktatási intézményeket, valamint a regionális, nemzeti és európai szintű oktatási szektorért felelős intézményeket, hogy kövessék a munkaerő-piaci tendenciákat annak érdekében, hogy pontosabban tükrözhessék az oktatási lehetőségeket illetően a jövőbeni igényeket;

| 26. | hangsúlyozza, hogy figyelemmel kell kísérni a diplomások foglalkoztatottsági eredményeit annak felmérése érdekében, hogy a felsőoktatás megfelelő válaszokat ad-e a munkaerő-piaci igényekre; ezért üdvözli a Bizottság kötelezettségvállalását, hogy javít ezen adatok rendelkezésre állásán, azzal a fő céllal, hogy megfelelő és hasznos információkkal lássa el a hallgatókat a továbbtanulási lehetőségek közötti tudatos választásban, ugyanakkor meg lehetővé tegye a felsőoktatási és kutatási intézmények számára az általános ismeretekre és speciális szakmai készségekre vonatkozó, egész életen át tartó tanulási lehetőségek azonosítását és következésképpen fejlesztését, a tudás létrehozásában résztvevő szereplőkkel, valamint a társadalommal és a helyi intézményekkel való folyamatos párbeszéd révén; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy figyelemmel kell kísérni a diplomások foglalkoztatottsági eredményeit annak felmérése érdekében, hogy a felsőoktatás megfelelő válaszokat ad-e a munkaerő-piaci igényekre; ezért üdvözli a Bizottság kötelezettségvállalását, hogy javít ezen adatok rendelkezésre állásán, azzal a fő céllal, hogy megfelelő és hasznos információkkal lássa el a hallgatókat a továbbtanulási lehetőségek közötti tudatos választásban, ugyanakkor meg lehetővé tegye a felsőoktatási és kutatási intézmények számára az általános ismeretekre és speciális szakmai készségekre vonatkozó, egész életen át tartó tanulási lehetőségek azonosítását és következésképpen fejlesztését, a tudás létrehozásában résztvevő szereplőkkel, valamint a társadalommal és a helyi intézményekkel való folyamatos párbeszéd révén;

| 27. | sürgeti a tagállamokat, hogy gyűjtsenek statisztikai adatokat a különböző felsőfokú végzettségek és a foglalkoztatási lehetőségek közötti összefüggésről és tegyék közzé azokat; |
| --- | --- |

27.

sürgeti a tagállamokat, hogy gyűjtsenek statisztikai adatokat a különböző felsőfokú végzettségek és a foglalkoztatási lehetőségek közötti összefüggésről és tegyék közzé azokat;

| 28. | felszólít az AlmaLaureához hasonló nemzetközi adatbank kialakítására, amely segítséget nyújtana a diplomások számára a megfelelő munkahelyek, képzési, tanulási és kutatási lehetőségek felkutatásában, valamint a hallgatók közötti alapvető esélyegyenlőség érdekében ösztöndíjak és diákhitelek révén felszámolná a gazdasági akadályokat, ezek által ösztönözve a mobilitást, illetve a szaktudás és a munkahelyek egymásra találását; ismételten hangsúlyozza a megfelelő tájékoztatás jelentőségét, annak biztosítása szempontjából, hogy ezek az információk könnyen elérhetőek legyenek a hallgatók, friss diplomások, munkanélküliek, regisztrált álláskeresők és a munkáltatók számára; |
| --- | --- |

28.

felszólít az AlmaLaureához hasonló nemzetközi adatbank kialakítására, amely segítséget nyújtana a diplomások számára a megfelelő munkahelyek, képzési, tanulási és kutatási lehetőségek felkutatásában, valamint a hallgatók közötti alapvető esélyegyenlőség érdekében ösztöndíjak és diákhitelek révén felszámolná a gazdasági akadályokat, ezek által ösztönözve a mobilitást, illetve a szaktudás és a munkahelyek egymásra találását; ismételten hangsúlyozza a megfelelő tájékoztatás jelentőségét, annak biztosítása szempontjából, hogy ezek az információk könnyen elérhetőek legyenek a hallgatók, friss diplomások, munkanélküliek, regisztrált álláskeresők és a munkáltatók számára;

| 29. | az ifjúsági garanciarendszereket a felsőoktatás és a munkavállalás közötti átmenetet megkönnyítő értékes eszköznek tekinti, és felszólítja a tagállamokat, hogy építsék be az ilyen rendszereket az átmenetet segítő nemzeti stratégiáikba; |
| --- | --- |

29.

az ifjúsági garanciarendszereket a felsőoktatás és a munkavállalás közötti átmenetet megkönnyítő értékes eszköznek tekinti, és felszólítja a tagállamokat, hogy építsék be az ilyen rendszereket az átmenetet segítő nemzeti stratégiáikba;

| 30. | emlékeztet arra, hogy a strukturális alapok fontos szerepet tölthetnek be e tekintetben; üdvözli a rendelkezésre álló erőforrások teljes körű kiaknázására irányuló, a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezésről szóló közleményben (COM(2011)0933) tett kötelezettségvállalást, továbbá felszólítja a felsőoktatási intézményeket és a helyi hatóságokat, hogy ragadják meg ezt a lehetőséget arra, hogy még inkább nyújtsanak támogatást és útbaigazítást a munkaerőpiacra belépő diákoknak; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet arra, hogy a strukturális alapok fontos szerepet tölthetnek be e tekintetben; üdvözli a rendelkezésre álló erőforrások teljes körű kiaknázására irányuló, a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezésről szóló közleményben (COM(2011)0933) tett kötelezettségvállalást, továbbá felszólítja a felsőoktatási intézményeket és a helyi hatóságokat, hogy ragadják meg ezt a lehetőséget arra, hogy még inkább nyújtsanak támogatást és útbaigazítást a munkaerőpiacra belépő diákoknak;

Nemi egyensúly a felsőoktatásban

| 31. | rámutat arra, hogy az európai oktatási rendszerekre továbbra is jellemző a nemek közötti aránytalanság annak ellenére, hogy mára szinte valamennyi tagállam végrehajtotta az ennek leküzdésére irányuló politikákat, ezek a különbségek pedig befolyásolják mind az iskolai teljesítményeket, mind a tanulmányi és pályaválasztást, és hátrányosan érintik a gazdasági növekedést és a jóléti államot; |
| --- | --- |

31.

rámutat arra, hogy az európai oktatási rendszerekre továbbra is jellemző a nemek közötti aránytalanság annak ellenére, hogy mára szinte valamennyi tagállam végrehajtotta az ennek leküzdésére irányuló politikákat, ezek a különbségek pedig befolyásolják mind az iskolai teljesítményeket, mind a tanulmányi és pályaválasztást, és hátrányosan érintik a gazdasági növekedést és a jóléti államot;

| 32. | rámutat arra, hogy a szakképzést nyújtó intézmények és a középiskolák női tanulói közül még mindig sokan a hagyományos nemi szerepeknek megfelelő hivatást választanak; ezért megállapítja, hogy a meglévő sztereotípiák leküzdése érdekében hatékonyabb pályaválasztási tanácsadásra van szükség; |
| --- | --- |

32.

rámutat arra, hogy a szakképzést nyújtó intézmények és a középiskolák női tanulói közül még mindig sokan a hagyományos nemi szerepeknek megfelelő hivatást választanak; ezért megállapítja, hogy a meglévő sztereotípiák leküzdése érdekében hatékonyabb pályaválasztási tanácsadásra van szükség;

| 33. | rámutat arra, hogy mivel felsőoktatási képesítésük nem kellően piacképes, a nők sokkal gyakrabban túlképzettek és alulfizetettek az általuk végzett munkában, és gyakran alkalmi munkavégzésre kényszerülnek vagy munkanélküliek, ami szakmai pályafutásuk kezdetén további hátrányt jelent számukra a munkaerőpiacokon, tovább erősítve a bérkülönbségek ördögi körét; |
| --- | --- |

33.

rámutat arra, hogy mivel felsőoktatási képesítésük nem kellően piacképes, a nők sokkal gyakrabban túlképzettek és alulfizetettek az általuk végzett munkában, és gyakran alkalmi munkavégzésre kényszerülnek vagy munkanélküliek, ami szakmai pályafutásuk kezdetén további hátrányt jelent számukra a munkaerőpiacokon, tovább erősítve a bérkülönbségek ördögi körét;

| 34. | emlékeztet arra, hogy a tagállamokban továbbra is elenyésző azon kezdeményezések száma, amelyeket azzal a céllal indítottak, hogy tájékoztatást nyújtsanak a nemek közötti egyenlőségről és előmozdítsák azt az oktatás területén; javasolja, hogy a tanárok részesüljenek egyedi képzésben a nők és férfiak közötti egyenlőség kérdéséről; |
| --- | --- |

34.

emlékeztet arra, hogy a tagállamokban továbbra is elenyésző azon kezdeményezések száma, amelyeket azzal a céllal indítottak, hogy tájékoztatást nyújtsanak a nemek közötti egyenlőségről és előmozdítsák azt az oktatás területén; javasolja, hogy a tanárok részesüljenek egyedi képzésben a nők és férfiak közötti egyenlőség kérdéséről;

| 35. | rámutat arra, hogy az otthoni és családi feladatok férfiak és nők közötti megosztása elengedhetetlen a nemek közötti egyenlőség javításához és eléréséhez; felszólítja az egyetemeket és a felsőoktatási intézményeket, hogy ismerjék el annak a tényét, hogy a női tanulóknak a tanuláson kívül lehetnek további egyéni felelősségeik, például fiatal gyermekek nevelése vagy idős rokonok gondozása; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az egyetemek megfelelő mennyiségű, kiváló minőségű, megfizethető és elérhető gyermekgondozási létesítmények, többek között közösségi központok biztosítása révén támogassák a szülőket – különösen a nőket –, elősegítendő a tanulmányokban és a kutatásban való egyenlő részvételüket; szorgalmazza a változatosabb képzési módok, így például a részidős oktatás és a távoktatás bevezetését, ebben az összefüggésben egyúttal arra emlékezteti a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy növeljék az egész életen át tartó tanulás pénzügyi támogatását annak érdekében, hogy lehetővé váljon a nők számára tanulmányaik folytatása, a munkaerőpiacra történő visszatérésük, valamint szakmai és személyes feladataik összehangolása; |
| --- | --- |

35.

rámutat arra, hogy az otthoni és családi feladatok férfiak és nők közötti megosztása elengedhetetlen a nemek közötti egyenlőség javításához és eléréséhez; felszólítja az egyetemeket és a felsőoktatási intézményeket, hogy ismerjék el annak a tényét, hogy a női tanulóknak a tanuláson kívül lehetnek további egyéni felelősségeik, például fiatal gyermekek nevelése vagy idős rokonok gondozása; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az egyetemek megfelelő mennyiségű, kiváló minőségű, megfizethető és elérhető gyermekgondozási létesítmények, többek között közösségi központok biztosítása révén támogassák a szülőket – különösen a nőket –, elősegítendő a tanulmányokban és a kutatásban való egyenlő részvételüket; szorgalmazza a változatosabb képzési módok, így például a részidős oktatás és a távoktatás bevezetését, ebben az összefüggésben egyúttal arra emlékezteti a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy növeljék az egész életen át tartó tanulás pénzügyi támogatását annak érdekében, hogy lehetővé váljon a nők számára tanulmányaik folytatása, a munkaerőpiacra történő visszatérésük, valamint szakmai és személyes feladataik összehangolása;

Elkötelezett felsőoktatási intézmények

| 36. | arra bátorítja a felsőoktatási intézményeket, hogy a régiók fejlődésének előmozdítása érdekében nagyobb mértékben vállaljanak szerepet a régiók életében, és alakítsanak ki dinamikus együttműködést a regionális önkormányzatokkal, a helyi önkormányzatokkal, az állami szervekkel, nem kormányzati szervezetekkel és kis- és középvállalkozásokkal; rámutat, hogy ennek a felsőoktatási intézmények és a munkáltatók közötti cserét is erősítenie kell; |
| --- | --- |

36.

arra bátorítja a felsőoktatási intézményeket, hogy a régiók fejlődésének előmozdítása érdekében nagyobb mértékben vállaljanak szerepet a régiók életében, és alakítsanak ki dinamikus együttműködést a regionális önkormányzatokkal, a helyi önkormányzatokkal, az állami szervekkel, nem kormányzati szervezetekkel és kis- és középvállalkozásokkal; rámutat, hogy ennek a felsőoktatási intézmények és a munkáltatók közötti cserét is erősítenie kell;

| 37. | felszólítja a tagállamokat és azok központi és regionális hatóságait, hogy a határokon átnyúló együttműködésbe vonják be és ennek keretében támogassák a felsőoktatási intézményeket; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a tagállamokat és azok központi és regionális hatóságait, hogy a határokon átnyúló együttműködésbe vonják be és ennek keretében támogassák a felsőoktatási intézményeket;

| 38. | ösztönzi a tagállamokat, hogy a növekedés és a munkahelyteremtés kulcsfontosságú részeként fokozzák a tudásháromszög (oktatás, kutatás és innováció) alkotóelemei közötti kölcsönhatást; |
| --- | --- |

38.

ösztönzi a tagállamokat, hogy a növekedés és a munkahelyteremtés kulcsfontosságú részeként fokozzák a tudásháromszög (oktatás, kutatás és innováció) alkotóelemei közötti kölcsönhatást;

| 39. | rámutat arra, hogy a felsőoktatási tantervek és a kutatási programok kidolgozása továbbra is az egyetemek feladata kell, hogy legyen, figyelembe véve a munkaerő-piaci igényeket a foglalkoztathatóság tekintetében; |
| --- | --- |

39.

rámutat arra, hogy a felsőoktatási tantervek és a kutatási programok kidolgozása továbbra is az egyetemek feladata kell, hogy legyen, figyelembe véve a munkaerő-piaci igényeket a foglalkoztathatóság tekintetében;

| 40. | üdvözli a tudásfejlesztési szövetségek és az ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek – amelyeken belül a felsőoktatási intézmények a tanterv kidolgozásakor információt cserélnek a vállalkozásokkal a szakképzett munkaerő hiányának kezelése érdekében – Bizottság általi támogatását; felszólítja a vállalkozásokat – beleértve a kis- és középvállalkozásokat is – és a vállalkozókat, hogy vállaljanak aktív szerepet a felsőoktatási intézményekkel kötendő partnerségek kialakításában azáltal, hogy magas színvonalú szakmai gyakorlatot biztosítanak a diákok és az előadók számára, és kamatoztatják az előadók általános átadható készségeit; megismétli azonban, hogy a felsőoktatási intézmények olyan kulturális tartalmakat is előállítanak, amelyek nem csupán szakmai és gyakorlati készségként jelennek meg, hanem az általános műveltség szintjén is, a világgal kapcsolatos szellemi tapasztalat és az emberek életét meghatározó közös értékekkel kapcsolatosan; |
| --- | --- |

40.

üdvözli a tudásfejlesztési szövetségek és az ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek – amelyeken belül a felsőoktatási intézmények a tanterv kidolgozásakor információt cserélnek a vállalkozásokkal a szakképzett munkaerő hiányának kezelése érdekében – Bizottság általi támogatását; felszólítja a vállalkozásokat – beleértve a kis- és középvállalkozásokat is – és a vállalkozókat, hogy vállaljanak aktív szerepet a felsőoktatási intézményekkel kötendő partnerségek kialakításában azáltal, hogy magas színvonalú szakmai gyakorlatot biztosítanak a diákok és az előadók számára, és kamatoztatják az előadók általános átadható készségeit; megismétli azonban, hogy a felsőoktatási intézmények olyan kulturális tartalmakat is előállítanak, amelyek nem csupán szakmai és gyakorlati készségként jelennek meg, hanem az általános műveltség szintjén is, a világgal kapcsolatos szellemi tapasztalat és az emberek életét meghatározó közös értékekkel kapcsolatosan;

| 41. | elkötelezettségre szólít fel olyan, rugalmasabb és innovatívabb tanulási megközelítések és végrehajtási módszerek mellett, amelyek minden esetben a diákok igényeire összpontosítanak; |
| --- | --- |

41.

elkötelezettségre szólít fel olyan, rugalmasabb és innovatívabb tanulási megközelítések és végrehajtási módszerek mellett, amelyek minden esetben a diákok igényeire összpontosítanak;

| 42. | megállapítja továbbá a határokon átnyúló együttműködés szükségességét felsőoktatási intézmények és vállalkozások között, a diákok jövőbeni szakmai pályájának alakítására és a gyakorlati programokra vonatkozóan, azon konkrét fejlődési irányok, elvárások, és kihívások meghatározása révén, amelyekkel a munkaerőpiacon szembesülnek majd; |
| --- | --- |

42.

megállapítja továbbá a határokon átnyúló együttműködés szükségességét felsőoktatási intézmények és vállalkozások között, a diákok jövőbeni szakmai pályájának alakítására és a gyakorlati programokra vonatkozóan, azon konkrét fejlődési irányok, elvárások, és kihívások meghatározása révén, amelyekkel a munkaerőpiacon szembesülnek majd;

| 43. | hangsúlyozza olyan mechanizmusok és igazgatási stratégiák – a világ különböző részein alkalmazott bevált gyakorlatok figyelembevételével történő – kialakításának hasznosságát, amelyek megkönnyítik az innovatív ötletek és a kutatási eredményeknek a társadalom és a vállalkozások számára való átadását, és amelyek segítségével a társadalom és a vállalkozások bemeneti információkat biztosíthatnak a felsőoktatás számára a jelenleg és várhatóan később szükséges készségekről és innovációkról; rámutat arra, hogy fennáll annak a kockázata, hogy e kapcsolat csak azon kutatási és felsőoktatási intézményeket támogatja anyagilag, amelyek innovációt és technológiát generálnak, míg a bölcsészettudományokhoz szorosan kötődő képzéseket hátrányosan érinti; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza olyan mechanizmusok és igazgatási stratégiák – a világ különböző részein alkalmazott bevált gyakorlatok figyelembevételével történő – kialakításának hasznosságát, amelyek megkönnyítik az innovatív ötletek és a kutatási eredményeknek a társadalom és a vállalkozások számára való átadását, és amelyek segítségével a társadalom és a vállalkozások bemeneti információkat biztosíthatnak a felsőoktatás számára a jelenleg és várhatóan később szükséges készségekről és innovációkról; rámutat arra, hogy fennáll annak a kockázata, hogy e kapcsolat csak azon kutatási és felsőoktatási intézményeket támogatja anyagilag, amelyek innovációt és technológiát generálnak, míg a bölcsészettudományokhoz szorosan kötődő képzéseket hátrányosan érinti;

| 44. | újólag megerősíti a demokratikus kormányzás értékét, mint a felsőoktatási szabadság biztosításának és annak alapvető módját, hogy a felsőoktatási intézmények életében való aktív részvételt valamennyi szereplő számára előmozdítsák; |
| --- | --- |

44.

újólag megerősíti a demokratikus kormányzás értékét, mint a felsőoktatási szabadság biztosításának és annak alapvető módját, hogy a felsőoktatási intézmények életében való aktív részvételt valamennyi szereplő számára előmozdítsák;

| 45. | hangsúlyozza, hogy az együttműködés során óvni kell az átláthatóságot, a jogok és kötelezettségek mindenkori együttműködő partnerek és felsőoktatási intézmények közötti egyenlő elosztását, valamint a kiegyensúlyozott képviselet elvét, annak biztosítása érdekében, hogy a felsőoktatási intézmények képesek legyenek függetlenül szerveződni és fejlődni – mint közjó – az akadémiai elvek alapján; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy az együttműködés során óvni kell az átláthatóságot, a jogok és kötelezettségek mindenkori együttműködő partnerek és felsőoktatási intézmények közötti egyenlő elosztását, valamint a kiegyensúlyozott képviselet elvét, annak biztosítása érdekében, hogy a felsőoktatási intézmények képesek legyenek függetlenül szerveződni és fejlődni – mint közjó – az akadémiai elvek alapján;

| 46. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a felsőoktatási intézmények és személyzetük demokráciájának és önkormányzásának elvét minden együttműködés esetében figyelembe kell venni és meg kell őrizni; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a felsőoktatási intézmények és személyzetük demokráciájának és önkormányzásának elvét minden együttműködés esetében figyelembe kell venni és meg kell őrizni;

| 47. | kéri ezért, hogy a felsőoktatási intézmények és különféle szerveik legyenek kötelesek nyilvánosságra hozni a harmadik felekkel kötött együttműködési megállapodásokat; |
| --- | --- |

47.

kéri ezért, hogy a felsőoktatási intézmények és különféle szerveik legyenek kötelesek nyilvánosságra hozni a harmadik felekkel kötött együttműködési megállapodásokat;

| 48. | hangsúlyozza a felsőoktatási intézmények és a nem kormányzati szervezetek, valamint az európai önkéntes szektor közötti együttműködés jelentőségét az aktív polgárság előmozdítása, valamint a diákok nem kormányzati szervezetek szektorában való aktív részvételbe való bevonása érdekében; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza a felsőoktatási intézmények és a nem kormányzati szervezetek, valamint az európai önkéntes szektor közötti együttműködés jelentőségét az aktív polgárság előmozdítása, valamint a diákok nem kormányzati szervezetek szektorában való aktív részvételbe való bevonása érdekében;

| 49. | kiemeli a sport oktatási folyamatban betöltött fontos szerepét; felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák és ösztönözzék a sporttevékenységet a diákok körében, valamint növeljék a helyi szintű sportprogramokra fordított támogatást; |
| --- | --- |

49.

kiemeli a sport oktatási folyamatban betöltött fontos szerepét; felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák és ösztönözzék a sporttevékenységet a diákok körében, valamint növeljék a helyi szintű sportprogramokra fordított támogatást;

| 50. | rámutat arra, hogy tagállamonként, intézménytípusonként és tudományáganként nagy eltérést mutat a felsőoktatási intézmények és üzleti és társadalmi partnereik közötti együttműködés mértéke és intenzitása; |
| --- | --- |

50.

rámutat arra, hogy tagállamonként, intézménytípusonként és tudományáganként nagy eltérést mutat a felsőoktatási intézmények és üzleti és társadalmi partnereik közötti együttműködés mértéke és intenzitása;

| 51. | hangsúlyozza az oktatás, a kultúra, a kutatás és az innováció közötti kapcsolatokba való folyamatos beruházások szükségességét; hangsúlyozza, hogy továbbra is támogatni és fejleszteni kell az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet és a hozzá tartozó tudományos és innovációs közösségeket; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza az oktatás, a kultúra, a kutatás és az innováció közötti kapcsolatokba való folyamatos beruházások szükségességét; hangsúlyozza, hogy továbbra is támogatni és fejleszteni kell az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet és a hozzá tartozó tudományos és innovációs közösségeket;

| 52. | hangsúlyozza a kultúra fontosságát a felsőoktatásban, és a bölcsészettudományokra vonatkozó egyedi kritériumok beépítésére szólít fel mind az innováció, mind a kutatás területén; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza a kultúra fontosságát a felsőoktatásban, és a bölcsészettudományokra vonatkozó egyedi kritériumok beépítésére szólít fel mind az innováció, mind a kutatás területén;

| 53. | hangsúlyozza, hogy a felsőoktatási intézményeket be kell vonni a diákkezdeményezésekbe, ezeket pedig támogatni kell, valamint az ilyen tevékenységek más tagállambeli felsőoktatási intézmények, vállalkozások, és helyi hatóságai közötti összehangolását segíteni kell; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy a felsőoktatási intézményeket be kell vonni a diákkezdeményezésekbe, ezeket pedig támogatni kell, valamint az ilyen tevékenységek más tagállambeli felsőoktatási intézmények, vállalkozások, és helyi hatóságai közötti összehangolását segíteni kell;

A képesítések kölcsönös elismerése

| 54. | elismeri, hogy Európában a felsőoktatási intézmények sokszínűsége igen változatos képet mutat; felszólítja a tagállamokat és az említett intézményeket, hogy dolgozzanak ki a más oktatási formákban való részvételt követően egyértelmű és integrált felsőfokú továbbtanulási lehetőségeket, valamint biztosítsák a különböző intézményi ágak és típusok közötti szabad átjárást; |
| --- | --- |

54.

elismeri, hogy Európában a felsőoktatási intézmények sokszínűsége igen változatos képet mutat; felszólítja a tagállamokat és az említett intézményeket, hogy dolgozzanak ki a más oktatási formákban való részvételt követően egyértelmű és integrált felsőfokú továbbtanulási lehetőségeket, valamint biztosítsák a különböző intézményi ágak és típusok közötti szabad átjárást;

| 55. | ugyanakkor hangsúlyozza, hogy meg kell őrizni a tudományterületek, az oktatási programok, a pedagógiai módszerek és az egyetemi rendszerek sokféleségét az EU-ban; úgy véli, hogy következésképpen ki kell fejleszteni a diplomák nemzeti keretrendszerét, ugyanakkor pedig minden tagállamban elő kell segíteni a diplomák és a képesítések kölcsönös elismerését; |
| --- | --- |

55.

ugyanakkor hangsúlyozza, hogy meg kell őrizni a tudományterületek, az oktatási programok, a pedagógiai módszerek és az egyetemi rendszerek sokféleségét az EU-ban; úgy véli, hogy következésképpen ki kell fejleszteni a diplomák nemzeti keretrendszerét, ugyanakkor pedig minden tagállamban elő kell segíteni a diplomák és a képesítések kölcsönös elismerését;

| 56. | ösztönzi a bolognai folyamatban részt vevő valamennyi országot, hogy alkalmazzák az európai felsőoktatási térség képesítési keretrendszeréhez kapcsolódó nemzeti képesítési keretrendszereket, valamint alakítsák ki és pénzügyileg támogassák a kölcsönös elismerést; |
| --- | --- |

56.

ösztönzi a bolognai folyamatban részt vevő valamennyi országot, hogy alkalmazzák az európai felsőoktatási térség képesítési keretrendszeréhez kapcsolódó nemzeti képesítési keretrendszereket, valamint alakítsák ki és pénzügyileg támogassák a kölcsönös elismerést;

| 57. | rámutat, hogy a diákok mobilitása, mindenekelőtt az Erasmus program keretében a más egyetemeken tanulás a bevált gyakorlatok cseréjét és ennél fogva a felsőoktatás korszerűsítését segíti elő; ezért megjegyzi, hogy az anyaintézményeknek el kell ismerniük a más egyetemeken folytatott tanulmányok során szerzett képesítéseket; |
| --- | --- |

57.

rámutat, hogy a diákok mobilitása, mindenekelőtt az Erasmus program keretében a más egyetemeken tanulás a bevált gyakorlatok cseréjét és ennél fogva a felsőoktatás korszerűsítését segíti elő; ezért megjegyzi, hogy az anyaintézményeknek el kell ismerniük a más egyetemeken folytatott tanulmányok során szerzett képesítéseket;

| 58. | támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy javítsák a külföldön folytatott tanulmányok elismerését az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer (ECTS) konszolidálása által; további erőfeszítést kér az EU-tól és a tagállamoktól az egyetemi képesítések hatékonyabb elismerése, valamint jobb harmonizációja érdekében; |
| --- | --- |

58.

támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy javítsák a külföldön folytatott tanulmányok elismerését az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer (ECTS) konszolidálása által; további erőfeszítést kér az EU-tól és a tagállamoktól az egyetemi képesítések hatékonyabb elismerése, valamint jobb harmonizációja érdekében;

A mobilitás fokozása az európai felsőoktatási térségben és azon túl

| 59. | megismétli, hogy a felsőoktatás közös európai közjó, és a tagállamok, a regionális önkormányzatok, a helyi hatóságok és az Unió együttesen felelnek az európai felsőoktatási térség (EHEA), az európai kutatási térség (ERA) és a bolognai folyamat fejlesztéséért és megerősítéséért; |
| --- | --- |

59.

megismétli, hogy a felsőoktatás közös európai közjó, és a tagállamok, a regionális önkormányzatok, a helyi hatóságok és az Unió együttesen felelnek az európai felsőoktatási térség (EHEA), az európai kutatási térség (ERA) és a bolognai folyamat fejlesztéséért és megerősítéséért;

| 60. | hangsúlyozza, hogy a felsőoktatás terén a tagállamok közötti nagyobb fokú koordináció – többek között a közös alaptantervre és világosan meghatározott tanulmányi eredményekre vonatkozó megállapodások erőteljes pénzügyi és politikai támogatásán keresztül – az európai foglalkoztathatósági és növekedési célok elérésének előfeltétele; felszólítja a tagállamokat, hogy erősítsék meg a megfelelő minisztériumaik közötti együttműködést, hogy tegyék naprakésszé a meglévő tanterveket a munkaerő-piaci igények kielégítése érdekében; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy a felsőoktatás terén a tagállamok közötti nagyobb fokú koordináció – többek között a közös alaptantervre és világosan meghatározott tanulmányi eredményekre vonatkozó megállapodások erőteljes pénzügyi és politikai támogatásán keresztül – az európai foglalkoztathatósági és növekedési célok elérésének előfeltétele; felszólítja a tagállamokat, hogy erősítsék meg a megfelelő minisztériumaik közötti együttműködést, hogy tegyék naprakésszé a meglévő tanterveket a munkaerő-piaci igények kielégítése érdekében;

| 61. | rámutat az európai felsőoktatási térség és az EKT közötti együttműködés szükségességére, amely mind a természet-, mind a bölcsészettudományokkal kapcsolatos egyetemi kutatási programok támogatásának eszközeként szolgál; |
| --- | --- |

61.

rámutat az európai felsőoktatási térség és az EKT közötti együttműködés szükségességére, amely mind a természet-, mind a bölcsészettudományokkal kapcsolatos egyetemi kutatási programok támogatásának eszközeként szolgál;

| 62. | felszólít arra, hogy tegyék vonzóbbá az európai felsőoktatási térséget a világ különböző pontjain élő diákok és kutatók számára, valamint hogy fokozzák a nem uniós országokkal az oktatási ügyekben és az alkalmazottak és diákok szintjén a mobilitással kapcsolatos ügyekben folytatott együttműködést, különösen az európai szomszédságpolitikában (ENP) érintett vagy az EU-val közvetlenül határos országok vonatkozásában, lehetővé téve azáltal, hogy az európai felsőoktatási térség képzési és tudásközpontként működhessen mind makroregionális, mind pedig globális szinten; |
| --- | --- |

62.

felszólít arra, hogy tegyék vonzóbbá az európai felsőoktatási térséget a világ különböző pontjain élő diákok és kutatók számára, valamint hogy fokozzák a nem uniós országokkal az oktatási ügyekben és az alkalmazottak és diákok szintjén a mobilitással kapcsolatos ügyekben folytatott együttműködést, különösen az európai szomszédságpolitikában (ENP) érintett vagy az EU-val közvetlenül határos országok vonatkozásában, lehetővé téve azáltal, hogy az európai felsőoktatási térség képzési és tudásközpontként működhessen mind makroregionális, mind pedig globális szinten;

| 63. | felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az Erasmus és a Leonardo da Vinci programoknak az euromediterrán térségben történő kialakítására, ezzel előmozdítva a Földközi-tenger két partján élő diákok transznacionális mobilitását; |
| --- | --- |

63.

felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az Erasmus és a Leonardo da Vinci programoknak az euromediterrán térségben történő kialakítására, ezzel előmozdítva a Földközi-tenger két partján élő diákok transznacionális mobilitását;

| 64. | felszólít a mobilitási, csere-, kutatási és gyakorlati programok megnyitására a Keleti Partnerség alá tartozó országokból érkező hallgatók számára; |
| --- | --- |

64.

felszólít a mobilitási, csere-, kutatási és gyakorlati programok megnyitására a Keleti Partnerség alá tartozó országokból érkező hallgatók számára;

| 65. | emlékeztet mind a diákok, mind a tanárok mobilitásának fontosságára, és ebben az összefüggésben felkéri a Bizottságot, hogy tegyen előrelépést az uniós vízumkódexszel kapcsolatban; |
| --- | --- |

65.

emlékeztet mind a diákok, mind a tanárok mobilitásának fontosságára, és ebben az összefüggésben felkéri a Bizottságot, hogy tegyen előrelépést az uniós vízumkódexszel kapcsolatban;

| 66. | emlékeztet arra a célkitűzésre, hogy 2020-ig 20 %-ra kell növelni a külföldön végzett európai diplomások arányát és hangsúlyozza az európai felsőoktatási térségen belüli fokozott mobilitás és a foglalkoztathatóság előfeltételeként a nyelvismeret jelentőségét; |
| --- | --- |

66.

emlékeztet arra a célkitűzésre, hogy 2020-ig 20 %-ra kell növelni a külföldön végzett európai diplomások arányát és hangsúlyozza az európai felsőoktatási térségen belüli fokozott mobilitás és a foglalkoztathatóság előfeltételeként a nyelvismeret jelentőségét;

| 67. | támogatja az európai felsőoktatási térségen belül a nyelvoktatás és jelnyelvoktatás – valamint a helyi és regionális nyelvek tanításának és ápolásának – megerősítését, ami a multikulturalizmuson és a nyelvi sokféleségen alapuló európai polgárság létrehozásának tényleges feltétele; |
| --- | --- |

67.

támogatja az európai felsőoktatási térségen belül a nyelvoktatás és jelnyelvoktatás – valamint a helyi és regionális nyelvek tanításának és ápolásának – megerősítését, ami a multikulturalizmuson és a nyelvi sokféleségen alapuló európai polgárság létrehozásának tényleges feltétele;

| 68. | rámutat arra, hogy valamennyi tagállam felsőoktatási rendszerének magas színvonalú oktatást kell biztosítania annak érdekében, hogy a hallgatók mobilitási lehetőségének bővülése ne eredményezze az „agyelszívás” jelenségének súlyosbodását, amely néhány uniós tagállamban már valós társadalmi veszélyt jelent; |
| --- | --- |

68.

rámutat arra, hogy valamennyi tagállam felsőoktatási rendszerének magas színvonalú oktatást kell biztosítania annak érdekében, hogy a hallgatók mobilitási lehetőségének bővülése ne eredményezze az „agyelszívás” jelenségének súlyosbodását, amely néhány uniós tagállamban már valós társadalmi veszélyt jelent;

| 69. | rámutat arra, hogy a nyugati-, illetve a közép- és kelet-európai felsőoktatási intézmények között továbbra is fennálló különbségeket valódi integrációs intézkedésekkel kell leküzdeni, bátorítva és támogatva ennek érdekében a felsőoktatási intézmények határokon átívelő együttműködését; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy fogalmazzon meg stratégiát, és dolgozzon ki szakmai és pénzügyi cselekvési tervet e nagy regionális különbségek csökkentésére; |
| --- | --- |

69.

rámutat arra, hogy a nyugati-, illetve a közép- és kelet-európai felsőoktatási intézmények között továbbra is fennálló különbségeket valódi integrációs intézkedésekkel kell leküzdeni, bátorítva és támogatva ennek érdekében a felsőoktatási intézmények határokon átívelő együttműködését; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy fogalmazzon meg stratégiát, és dolgozzon ki szakmai és pénzügyi cselekvési tervet e nagy regionális különbségek csökkentésére;

| 70. | felhívja a tagállamokat, az EU-t és az európai felsőoktatási intézményeket, hogy fontolják meg annak előmozdítását, hogy a hallgatóknak a képzésük részeként egy időszakot kötelezően egy, a származási országuktól eltérő tagállam egyetemén kell eltölteniük; |
| --- | --- |

70.

felhívja a tagállamokat, az EU-t és az európai felsőoktatási intézményeket, hogy fontolják meg annak előmozdítását, hogy a hallgatóknak a képzésük részeként egy időszakot kötelezően egy, a származási országuktól eltérő tagállam egyetemén kell eltölteniük;

| 71. | megismétli azt az elvet, hogy a diákhitel-konstrukciók nem helyettesíthetik az ösztöndíjrendszert, amelyet azért vezettek be, hogy az oktatáshoz való hozzáférést társadalmi háttértől függetlenül valamennyi diák számára elősegítsék; |
| --- | --- |

71.

megismétli azt az elvet, hogy a diákhitel-konstrukciók nem helyettesíthetik az ösztöndíjrendszert, amelyet azért vezettek be, hogy az oktatáshoz való hozzáférést társadalmi háttértől függetlenül valamennyi diák számára elősegítsék;

| 72. | további felvilágosítást kér a Bizottságtól, annak az olyan új pénzügyi eszköz létrehozására irányuló javaslatáról, amely a diákok társadalmi háttérétől és pénzügyi helyzetétől függetlenül finanszírozást nyújtana azoknak, akik származási tagállamukon kívül kívánnak mesterdiplomát szerezni; felszólít arra, hogy valamennyi tagállamban biztosítsák az említett rendszerhez való tisztességes és átlátható hozzáférést; |
| --- | --- |

72.

további felvilágosítást kér a Bizottságtól, annak az olyan új pénzügyi eszköz létrehozására irányuló javaslatáról, amely a diákok társadalmi háttérétől és pénzügyi helyzetétől függetlenül finanszírozást nyújtana azoknak, akik származási tagállamukon kívül kívánnak mesterdiplomát szerezni; felszólít arra, hogy valamennyi tagállamban biztosítsák az említett rendszerhez való tisztességes és átlátható hozzáférést;

| 73. | támogatja a következő többéves pénzügyi keretben az oktatás, a képzés, a kutatás és az ifjúság rendelkezésére álló uniós költségvetési források növelésére irányuló bizottsági javaslatot, mivel az oktatásba, képzésbe és kutatásba való befektetés kulcsfontosságú az EU 2020 stratégia szerinti célok eléréséhez, valamint az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósításához Európában; |
| --- | --- |

73.

támogatja a következő többéves pénzügyi keretben az oktatás, a képzés, a kutatás és az ifjúság rendelkezésére álló uniós költségvetési források növelésére irányuló bizottsági javaslatot, mivel az oktatásba, képzésbe és kutatásba való befektetés kulcsfontosságú az EU 2020 stratégia szerinti célok eléréséhez, valamint az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósításához Európában;

*

* *

| 74. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

74.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/educ/126375.pdf.

(2)  HL C 199., 2011.7.7., 1. o.

(3)  HL C 70., 2011.3.4., 1. o.

(4)  HL C 135., 2010.5.26., 2. o.

(5)  HL C 135., 2010.5.26., 12. o.

(6)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(7)  http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/council_conclusion_17_june_en.pdf.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0466.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0230.

(10)  HL C 161 E., 2011.5.31, 21. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0453.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0092.

(13)  HL C 161. E, 2011.5.31, 95. o.

(14)  HL C 8. E, 2010.1.14, 18. o.

(15)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0072.

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/64 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/64

---

2012. április 20., péntekVersenyképes egységes digitális piac – az e-kormányzat mint élenjáró kezdeményezés

P7_TA(2012)0140

Az Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a versenyképes egységes digitális piacról – az e-kormányzat mint élenjáró kezdeményezés (2011/2178(INI))

2013/C 258 E/09

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a belső piac és az információs társadalom területén elért közösségi vívmányokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piac és az információs társadalom területén elért közösségi vívmányokra,

| — | tekintettel az „Európa 2020 – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel „Az európai digitális menetrend” című bizottsági közleményre (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai digitális menetrend” című bizottsági közleményre (COM(2010)0245),

| — | tekintettel az „Új európai digitális menetrend Európa számára: 2015.eu” című, 2010. május 5-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai digitális menetrend Európa számára: 2015.eu” című, 2010. május 5-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az e-kereskedelemi belső piac kialakításáról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az e-kereskedelemi belső piac kialakításáról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai digitális menetrendről szóló, 2010. május 31-i európai tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai digitális menetrendről szóló, 2010. május 31-i európai tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel Európai Tanácsnak az Európa 2020 stratégiáról szóló, többek között a digitális menetrenddel is foglalkozó (7. pont), 2010. június 17-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel Európai Tanácsnak az Európa 2020 stratégiáról szóló, többek között a digitális menetrenddel is foglalkozó (7. pont), 2010. június 17-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság által 2011. december 23-án közzétett, „Útmutató a szabványalapú ikt-beszerzésekhez – A helyes gyakorlat elemei” („Guide for the procurement of standards-based ICT – Elements of Good Practice”) című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2011. december 23-án közzétett, „Útmutató a szabványalapú ikt-beszerzésekhez – A helyes gyakorlat elemei” („Guide for the procurement of standards-based ICT – Elements of Good Practice”) című dokumentumra,

| — | tekintettel „Az elektronikus számlázás előnyeinek kiaknázása Európában” című bizottsági közleményre (COM(2010)0712), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az elektronikus számlázás előnyeinek kiaknázása Európában” című bizottsági közleményre (COM(2010)0712),

| — | tekintettel az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA) szóló, 2009. szeptember 16-i 922/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA) szóló, 2009. szeptember 16-i 922/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel „A 2011–2015-ös időszakra szóló európai elektronikus kormányzati cselekvési tervről – Az IKT az intelligens, fenntartható és innovatív kormányzat szolgálatában” című bizottsági közleményre (COM(2010)0743), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2011–2015-ös időszakra szóló európai elektronikus kormányzati cselekvési tervről – Az IKT az intelligens, fenntartható és innovatív kormányzat szolgálatában” című bizottsági közleményre (COM(2010)0743),

| — | tekintettel „Az európai közszolgáltatások interoperabilitása felé” című bizottsági közleményre, valamint a közleménynek az európai közszolgáltatásokra vonatkozó európai interoperabilitási stratégiáról (EIS) szóló 1. mellékletére és az európai közszolgáltatásokra vonatkozó európai interoperabilitási keretről (EIF) szóló 2. mellékletére (COM(2010)0744), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai közszolgáltatások interoperabilitása felé” című bizottsági közleményre, valamint a közleménynek az európai közszolgáltatásokra vonatkozó európai interoperabilitási stratégiáról (EIS) szóló 1. mellékletére és az európai közszolgáltatásokra vonatkozó európai interoperabilitási keretről (EIF) szóló 2. mellékletére (COM(2010)0744),

| — | tekintettel az „i2010 eGovernment cselekvési terv: az elektronikus kormányzat létrehozásának felgyorsítása a társadalom egészének javára” című bizottsági közleményre (COM(2006)0173), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „i2010 eGovernment cselekvési terv: az elektronikus kormányzat létrehozásának felgyorsítása a társadalom egészének javára” című bizottsági közleményre (COM(2006)0173),

| — | tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – »Együtt egy újfajta növekedésért« ” című bizottsági közleményre (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – »Együtt egy újfajta növekedésért« ” című bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

| — | tekintettel „A kritikus informatikai infrastruktúrák védelméről: »Eredmények és következő lépések: a globális kiberbiztonság felé« ” című, 2011. március 31-i bizottsági közleményre (COM(2011)0163), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kritikus informatikai infrastruktúrák védelméről: »Eredmények és következő lépések: a globális kiberbiztonság felé« ” című, 2011. március 31-i bizottsági közleményre (COM(2011)0163),

| — | tekintettel „A kritikus informatikai infrastruktúrák védelméről: »Európa védelme a nagyszabású számítógépes támadások és hálózati zavarok ellen: a felkészültség, a védelem és az ellenálló képesség fokozása« ” című, 2009. március 30-i bizottsági közleményre (COM(2009)0149), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kritikus informatikai infrastruktúrák védelméről: »Európa védelme a nagyszabású számítógépes támadások és hálózati zavarok ellen: a felkészültség, a védelem és az ellenálló képesség fokozása« ” című, 2009. március 30-i bizottsági közleményre (COM(2009)0149),

| — | tekintettel a Bizottság 2011 decemberében közzétett „Nyílt adatok” csomagjára, amely a következő dokumentumokból áll: a „Nyílt adatok – az innováció, a növekedés és az átlátható kormányzás mozgatórugói” című bizottsági közlemény, a Bizottság javaslata a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK irányelv módosításáról szóló irányelvre (COM(2011)0877) és a Bizottság 2011. december 12-i 2011/833/EU határozata a bizottsági dokumentumok további felhasználásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2011 decemberében közzétett „Nyílt adatok” csomagjára, amely a következő dokumentumokból áll: a „Nyílt adatok – az innováció, a növekedés és az átlátható kormányzás mozgatórugói” című bizottsági közlemény, a Bizottság javaslata a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK irányelv módosításáról szóló irányelvre (COM(2011)0877) és a Bizottság 2011. december 12-i 2011/833/EU határozata a bizottsági dokumentumok további felhasználásáról,

| — | tekintettel a Bizottság által 2011-ben készíttetett, a közszféra információinak gazdasági hatásairól szóló tanulmányra (Vickery-tanulmány), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2011-ben készíttetett, a közszféra információinak gazdasági hatásairól szóló tanulmányra (Vickery-tanulmány),

| — | tekintettel a közös európai adásvételi jogról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0635), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös európai adásvételi jogról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0635),

| — | tekintettel az „Egységes keret az elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítésére”című bizottsági közleményre (COM (2011)0942), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes keret az elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítésére”című bizottsági közleményre (COM (2011)0942),

| — | tekintettel a „Zöld könyv – A kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések integrált európai piacának megteremtése” című bizottsági közleményre (COM(2011)0941), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Zöld könyv – A kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések integrált európai piacának megteremtése” című bizottsági közleményre (COM(2011)0941),

| — | tekintettel az európai digitális menetrendről 2011. december 22-én közzétett 2011. évi eredményjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai digitális menetrendről 2011. december 22-én közzétett 2011. évi eredményjelentésre,

| — | tekintettel a „Jelentés Európa digitális versenyképességéről: az i2010-stratégia 2005–2009 közötti legfontosabb eredményei” című bizottsági közleményre (COM(2009)0390), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jelentés Európa digitális versenyképességéről: az i2010-stratégia 2005–2009 közötti legfontosabb eredményei” című bizottsági közleményre (COM(2009)0390),

| — | tekintettel „A széles sávú hozzáférés Európában: beruházás a digitális technológia által vezérelt növekedésbe” című 2011. július 6-i állásfoglalására, (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A széles sávú hozzáférés Európában: beruházás a digitális technológia által vezérelt növekedésbe” című 2011. július 6-i állásfoglalására, (4),

| — | tekintettel az ikt társadalmi hatásáról 2010. április 30-án közzétett tanulmányra (SMART 2007/0068), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ikt társadalmi hatásáról 2010. április 30-án közzétett tanulmányra (SMART 2007/0068),

| — | tekintettel az ikt gazdasági hatásáról 2010 januárjában közzétett jelentésre (SMART 2007/0020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ikt gazdasági hatásáról 2010 januárjában közzétett jelentésre (SMART 2007/0020),

| — | tekintettel a Bizottság számára készített, „i2010 e-kormányzat cselekvési terv – Eredményjelentés (SMART 2008/0042)” című, 2009 novemberében közzétett jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság számára készített, „i2010 e-kormányzat cselekvési terv – Eredményjelentés (SMART 2008/0042)” című, 2009 novemberében közzétett jelentésre,

| — | tekintettel a svéd elnökség a „Visby-program: e-Unió létrehozása 2015-ig” című konferenciát követő, 2009. november 10-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a svéd elnökség a „Visby-program: e-Unió létrehozása 2015-ig” című konferenciát követő, 2009. november 10-i következtetéseire,

| — | tekintettel a svéd elnökség „A környezetbarát tudásalapú társadalom – 2015-ig tartó ikt-menetrend Európa jövőbeli tudásalapú társadalmáért” („A Green Knowledge Society: An ICT policy agenda to 2015 for Europe’s future knowledge society”) című, 2009 szeptemberében közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a svéd elnökség „A környezetbarát tudásalapú társadalom – 2015-ig tartó ikt-menetrend Európa jövőbeli tudásalapú társadalmáért” („A Green Knowledge Society: An ICT policy agenda to 2015 for Europe’s future knowledge society”) című, 2009 szeptemberében közzétett jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság „Számítási felhő – Jelentés a nyilvános konzultációról” („Cloud Computing: Public Consultation Report”) című, 2011. december 5-én közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Számítási felhő – Jelentés a nyilvános konzultációról” („Cloud Computing: Public Consultation Report”) című, 2011. december 5-én közzétett jelentésére,

| — | tekintettel a „Cselekvési terv az elektronikus aláírásról és az elektronikus azonosításról az egységes piacon a határokon átívelő közszolgáltatások nyújtásának megkönnyítése érdekében” című bizottsági közleményre (COM(2008)0798), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Cselekvési terv az elektronikus aláírásról és az elektronikus azonosításról az egységes piacon a határokon átívelő közszolgáltatások nyújtásának megkönnyítése érdekében” című bizottsági közleményre (COM(2008)0798),

| — | tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0083/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0083/2012),

| A. | mivel az információs és kommunikációs technológiák (ikt) mélyreható közvetlen és közvetett hatást gyakorolnak az EU polgárainak politikai, gazdasági, társadalmi, kulturális és mindennapi életére; mivel egy versenyképes, egységes digitális piac, amely megszüntetné a határokon átnyúló elektronikus szolgáltatások akadályait és mentes lenne a versenytorzulásoktól, jelentős haszonnal járna az uniós polgárok számára; |
| --- | --- |

A.

mivel az információs és kommunikációs technológiák (ikt) mélyreható közvetlen és közvetett hatást gyakorolnak az EU polgárainak politikai, gazdasági, társadalmi, kulturális és mindennapi életére; mivel egy versenyképes, egységes digitális piac, amely megszüntetné a határokon átnyúló elektronikus szolgáltatások akadályait és mentes lenne a versenytorzulásoktól, jelentős haszonnal járna az uniós polgárok számára;

| B. | mivel az e-kormányzat az online információkhoz, tájékozódáshoz és adminisztratív eljárásokhoz kapcsolódó valamennyi technológiát és felhasználási módot magában foglalja; |
| --- | --- |

B.

mivel az e-kormányzat az online információkhoz, tájékozódáshoz és adminisztratív eljárásokhoz kapcsolódó valamennyi technológiát és felhasználási módot magában foglalja;

| C. | mivel az évi 660 milliárd eurós piaci értéket teremtő ikt-ágazat az EU GDP-jének 5 %-át termeli meg közvetlenül, a termelékenység általános növekedéséhez azonban ennél jóval nagyobb arányban járul hozzá (az ikt-ágazat közvetlenül 20 %-kal, az ikt-beruházások 30 %-kal), |
| --- | --- |

C.

mivel az évi 660 milliárd eurós piaci értéket teremtő ikt-ágazat az EU GDP-jének 5 %-át termeli meg közvetlenül, a termelékenység általános növekedéséhez azonban ennél jóval nagyobb arányban járul hozzá (az ikt-ágazat közvetlenül 20 %-kal, az ikt-beruházások 30 %-kal),

| D. | mivel az elektronikus számlázásra vonatkozó szabályozás nem egységes, és az általa nyújtott előnyök nagy része még kiaknázatlan; |
| --- | --- |

D.

mivel az elektronikus számlázásra vonatkozó szabályozás nem egységes, és az általa nyújtott előnyök nagy része még kiaknázatlan;

| E. | mivel az ikt jelentősen hozzájárulhat az Európa 2020 stratégia megvalósításához, különösen a foglalkoztatás, a fenntartható gazdasági és termelékenységnövekedés, a polgárok szerepvállalása, a K+F, az energiaügy, az innováció és a környezetvédelem területén, valamint a nagyobb társadalmi kihívásokkal való megbirkózáshoz; |
| --- | --- |

E.

mivel az ikt jelentősen hozzájárulhat az Európa 2020 stratégia megvalósításához, különösen a foglalkoztatás, a fenntartható gazdasági és termelékenységnövekedés, a polgárok szerepvállalása, a K+F, az energiaügy, az innováció és a környezetvédelem területén, valamint a nagyobb társadalmi kihívásokkal való megbirkózáshoz;

| F. | mivel a kkv-k különösen fontos szerepet játszanak a digitális piacon; |
| --- | --- |

F.

mivel a kkv-k különösen fontos szerepet játszanak a digitális piacon;

| G. | mivel annak ellenére, hogy a számítási felhő olyan környezetbarát gazdasági eszköz, amely javítja az állami és magánvállalatok informatikai teljesítményét és csökkenti az adatfeldolgozás és -tárolás költségeit – melyek egyértelműen előnyként értékelendők –, a felhasználó és a szerver közötti kapcsolat nem elég biztonságos, a felhasználó pedig úgy érzékeli, hogy bizonyos mértékben elveszti ellenőrzését a rendszer felett; |
| --- | --- |

G.

mivel annak ellenére, hogy a számítási felhő olyan környezetbarát gazdasági eszköz, amely javítja az állami és magánvállalatok informatikai teljesítményét és csökkenti az adatfeldolgozás és -tárolás költségeit – melyek egyértelműen előnyként értékelendők –, a felhasználó és a szerver közötti kapcsolat nem elég biztonságos, a felhasználó pedig úgy érzékeli, hogy bizonyos mértékben elveszti ellenőrzését a rendszer felett;

| H. | mivel a digitális menetrend 2011-es eredménytáblája fejlődést mutat, azonban az uniós polgárok 26 %-a soha nem használta az internetet, a hátrányos helyzetű csoportokhoz tartozó személyeknek pedig mindössze 48 %-a használja; |
| --- | --- |

H.

mivel a digitális menetrend 2011-es eredménytáblája fejlődést mutat, azonban az uniós polgárok 26 %-a soha nem használta az internetet, a hátrányos helyzetű csoportokhoz tartozó személyeknek pedig mindössze 48 %-a használja;

| I. | mivel a digitális szakadék, akár az internethez való hozzáférés, akár az e-készségek és a digitális jártasság terén mutatkozik meg, közvetlenül érinti az e-kormányzat bevezetését, és károsan hat a polgárok közéletben és demokráciában való részvételére; |
| --- | --- |

I.

mivel a digitális szakadék, akár az internethez való hozzáférés, akár az e-készségek és a digitális jártasság terén mutatkozik meg, közvetlenül érinti az e-kormányzat bevezetését, és károsan hat a polgárok közéletben és demokráciában való részvételére;

| J. | mivel a versenyképes egységes digitális piacnak a gyéren lakott régiók demográfiai fenntarthatóságának biztosítása érdekében biztosítania kell az ultragyors szélessávú és távközlési hálózatok sikeres kiépítését az EU összes régiójában, és ki kell küszöbölnie az infrastruktúrák szintje közötti különbségeket az uniós tagállamok között, illetve azokon belül; |
| --- | --- |

J.

mivel a versenyképes egységes digitális piacnak a gyéren lakott régiók demográfiai fenntarthatóságának biztosítása érdekében biztosítania kell az ultragyors szélessávú és távközlési hálózatok sikeres kiépítését az EU összes régiójában, és ki kell küszöbölnie az infrastruktúrák szintje közötti különbségeket az uniós tagállamok között, illetve azokon belül;

| 1. | tudatában van annak, hogy az ikt ágazat jelentősen hozzájárul az Unió iparpolitikájához, innovációjához, növekedéséhez, versenyképességéhez és kereskedelmi mérlegéhez; |
| --- | --- |

1.

tudatában van annak, hogy az ikt ágazat jelentősen hozzájárul az Unió iparpolitikájához, innovációjához, növekedéséhez, versenyképességéhez és kereskedelmi mérlegéhez;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a digitális stratégia középpontjában a felhasználók állnak, és hogy sürgető szükség van arra, hogy az EU erősítse a felhasználók tudatosságát, szerepét, részvételét, lehetőségeit és bizalmát az információs társadalmat illetően a biztonsággal, a védelemmel és a magánélettel kapcsolatos kérdésekben, valamint fejlessze az ikt-vel foglalkozó humántőkét; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a digitális stratégia középpontjában a felhasználók állnak, és hogy sürgető szükség van arra, hogy az EU erősítse a felhasználók tudatosságát, szerepét, részvételét, lehetőségeit és bizalmát az információs társadalmat illetően a biztonsággal, a védelemmel és a magánélettel kapcsolatos kérdésekben, valamint fejlessze az ikt-vel foglalkozó humántőkét;

| 3. | ismételten hangsúlyozza, hogy az e-kormányzat felelősebbé teszi az uniós polgárokat, és az átláthatóság és az elszámoltathatóság fokozása, valamint a közszolgáltatások költségeinek csökkentése révén elősegíti a közigazgatás megreformálását és korszerűsítését; |
| --- | --- |

3.

ismételten hangsúlyozza, hogy az e-kormányzat felelősebbé teszi az uniós polgárokat, és az átláthatóság és az elszámoltathatóság fokozása, valamint a közszolgáltatások költségeinek csökkentése révén elősegíti a közigazgatás megreformálását és korszerűsítését;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az e-kormányzat bevezetése előtt álló akadályok nem szükségszerűen csupán technológiai, hanem szervezési, politikai, jogi és kulturális jellegűek is, valamint hogy a sikeres megoldások és gyakorlatok rendszerint nagyban függenek a helyi feltételektől; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az e-kormányzat bevezetése előtt álló akadályok nem szükségszerűen csupán technológiai, hanem szervezési, politikai, jogi és kulturális jellegűek is, valamint hogy a sikeres megoldások és gyakorlatok rendszerint nagyban függenek a helyi feltételektől;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az európai e-kormányzati térség létrehozása a Horizont 2020 menetrend alapvető részévé válhat azáltal, hogy fellendíti a gazdasági és társadalmi növekedést, ösztönzi az innovációt és a humántőke-fejlesztést, és elősegíti az EU előtt álló társadalmi és politikai kihívásoknak való megfelelést; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az európai e-kormányzati térség létrehozása a Horizont 2020 menetrend alapvető részévé válhat azáltal, hogy fellendíti a gazdasági és társadalmi növekedést, ösztönzi az innovációt és a humántőke-fejlesztést, és elősegíti az EU előtt álló társadalmi és politikai kihívásoknak való megfelelést;

| 6. | hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a digitális szakadékot és küzdeni kell ellene; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a digitális szakadékot és küzdeni kell ellene;

| 7. | megállapítja, hogy a számítási felhő lehetővé teszi az informatikai erőforrásokhoz történő megosztott hozzáférést, amely erőforrások minimális kezelői erőfeszítéssel, a szolgáltató részéről pedig minimális beavatkozással egymáshoz kapcsolhatók, és a felhő hatékonysága rugalmasságában, az általa biztosított fokozott termelékenységben és a környezetvédelemben betöltött szerepében rejlik, elsősorban és mindenekelőtt azonban műszakilag megbízhatónak és ellenállónak kell lennie; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy a számítási felhő lehetővé teszi az informatikai erőforrásokhoz történő megosztott hozzáférést, amely erőforrások minimális kezelői erőfeszítéssel, a szolgáltató részéről pedig minimális beavatkozással egymáshoz kapcsolhatók, és a felhő hatékonysága rugalmasságában, az általa biztosított fokozott termelékenységben és a környezetvédelemben betöltött szerepében rejlik, elsősorban és mindenekelőtt azonban műszakilag megbízhatónak és ellenállónak kell lennie;

Az e-kormányzati cselekvési terv

| 8. | üdvözli a 2011–2015. közötti időszakra szóló európai e-kormányzati cselekvési terv, valamint az európai közszolgáltatásokra vonatkozó európai interoperabilitási stratégia (EIS) és európai interoperabilitási keret (EIF) elfogadását; felszólítja a tagállamokat, hogy gyorsan végezzék el nemzeti stratégiáiknak az ezen átfogó szakpolitikákhoz való hozzáigazítását; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a 2011–2015. közötti időszakra szóló európai e-kormányzati cselekvési terv, valamint az európai közszolgáltatásokra vonatkozó európai interoperabilitási stratégia (EIS) és európai interoperabilitási keret (EIF) elfogadását; felszólítja a tagállamokat, hogy gyorsan végezzék el nemzeti stratégiáiknak az ezen átfogó szakpolitikákhoz való hozzáigazítását;

| 9. | támogatja azt az általános célkitűzést, hogy az e-kormányzati szolgáltatások használata 2015-re a polgárok esetében (41 %-ról) 50 %-ra, a vállalkozások esetében pedig (75 %-ról) 80 %-ra növekedjen, azonban arra szólítja fel a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e célkitűzéseket minimális küszöbnek tekintsék; |
| --- | --- |

9.

támogatja azt az általános célkitűzést, hogy az e-kormányzati szolgáltatások használata 2015-re a polgárok esetében (41 %-ról) 50 %-ra, a vállalkozások esetében pedig (75 %-ról) 80 %-ra növekedjen, azonban arra szólítja fel a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e célkitűzéseket minimális küszöbnek tekintsék;

| 10. | különleges programok és e-kormányzati platformok kidolgozását kéri a helyi, regionális, etnikai és nyelvi sokszínűség védelme és előmozdítása céljából; |
| --- | --- |

10.

különleges programok és e-kormányzati platformok kidolgozását kéri a helyi, regionális, etnikai és nyelvi sokszínűség védelme és előmozdítása céljából;

| 11. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a digitális menetrend 2011-es eredménytáblája szerint az e-kormányzat felhasználóinak csupán 50 %-a vette igénybe az online nyomtatványkitöltési lehetőségeket; |
| --- | --- |

11.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy a digitális menetrend 2011-es eredménytáblája szerint az e-kormányzat felhasználóinak csupán 50 %-a vette igénybe az online nyomtatványkitöltési lehetőségeket;

| 12. | tudomásul veszi a GDP és az e-kormányzati szolgáltatások rendelkezésre állása közötti összefüggést, és nemzeti és európai szinten egyaránt megfelelő forrásokat kér az e-kormányzat fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

12.

tudomásul veszi a GDP és az e-kormányzati szolgáltatások rendelkezésre állása közötti összefüggést, és nemzeti és európai szinten egyaránt megfelelő forrásokat kér az e-kormányzat fejlesztéséhez;

| 13. | hangsúlyozza, hogy mind a polgárok, mind a vállalkozások növekvő ütemben veszik igénybe a mobil eszközökön elérhető internetszolgáltatást, és szorgalmazza, hogy az e-kormányzati szolgáltatásokat tegyék alkalmassá arra, hogy azok többféle csatornán, így hívóközpontokon és a mobil interneten (m-kormányzat) keresztül is elérhetők legyenek; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy mind a polgárok, mind a vállalkozások növekvő ütemben veszik igénybe a mobil eszközökön elérhető internetszolgáltatást, és szorgalmazza, hogy az e-kormányzati szolgáltatásokat tegyék alkalmassá arra, hogy azok többféle csatornán, így hívóközpontokon és a mobil interneten (m-kormányzat) keresztül is elérhetők legyenek;

| 14. | rámutat, hogy a sikeres e-kormányzathoz szükség van a közigazgatási folyamatok átfogó integrációjára és optimalizálására, minden szinten figyelembe véve a helyi önigazgatáshoz való jogot; |
| --- | --- |

14.

rámutat, hogy a sikeres e-kormányzathoz szükség van a közigazgatási folyamatok átfogó integrációjára és optimalizálására, minden szinten figyelembe véve a helyi önigazgatáshoz való jogot;

| 15. | kiemeli, hogy az e-kormányzat különösen kedvező az uniós polgárok és vállalkozások számára – különös tekintettel a kkv-kra–, akik az Unión belüli, határokon átnyúló működés során gyakran leküzdhetetlen akadályokkal szembesülnek, mivel kevesebb adminisztratív költséggel és teherrel jár, fokozza a termelékenységet, a hatékonyságot, a versenyképességet, az átláthatóságot, a nyitottságot, a politikai eredményességet, növeli a hozzáférhetőséget, valamint egyszerűsíti az eljárásokat, és mivel bizonyosan hozzájárul a vállalatok közötti szinergiák kiépítéséhez és az erőforrások és képességek megosztásához, valamint együttműködőbb szakmai környezetet hoz létre a kkv-k számára; |
| --- | --- |

15.

kiemeli, hogy az e-kormányzat különösen kedvező az uniós polgárok és vállalkozások számára – különös tekintettel a kkv-kra–, akik az Unión belüli, határokon átnyúló működés során gyakran leküzdhetetlen akadályokkal szembesülnek, mivel kevesebb adminisztratív költséggel és teherrel jár, fokozza a termelékenységet, a hatékonyságot, a versenyképességet, az átláthatóságot, a nyitottságot, a politikai eredményességet, növeli a hozzáférhetőséget, valamint egyszerűsíti az eljárásokat, és mivel bizonyosan hozzájárul a vállalatok közötti szinergiák kiépítéséhez és az erőforrások és képességek megosztásához, valamint együttműködőbb szakmai környezetet hoz létre a kkv-k számára;

| 16. | felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a közérdekű adatokat géppel olvasható formában (és valós időben), nyílt forráskódú licenszekkel tegye közzé annak érdekében, hogy lehetővé tegye a közigazgatási adatok innovatív újrafelhasználását az egyetemek, a tanulók és a nagyközönség, valamint a kutatás és a vállalkozásfejlesztés számára, javítva ezzel az átláthatóságot is; |
| --- | --- |

16.

felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a közérdekű adatokat géppel olvasható formában (és valós időben), nyílt forráskódú licenszekkel tegye közzé annak érdekében, hogy lehetővé tegye a közigazgatási adatok innovatív újrafelhasználását az egyetemek, a tanulók és a nagyközönség, valamint a kutatás és a vállalkozásfejlesztés számára, javítva ezzel az átláthatóságot is;

| 17. | rámutat, hogy a „közigazgatási adatok” kifejezésnek még mindig nincs egyértelmű meghatározása, és hogy a pontos jelentés tisztázása érdekében nyilvános vita útján kell közös megegyezésre jutni; |
| --- | --- |

17.

rámutat, hogy a „közigazgatási adatok” kifejezésnek még mindig nincs egyértelmű meghatározása, és hogy a pontos jelentés tisztázása érdekében nyilvános vita útján kell közös megegyezésre jutni;

| 18. | felkéri a Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt annak biztosítása érdekében, hogy az oktatási intézmények és kulturális létesítmények továbbra is a 2003/98/EK irányelv hatályán kívül maradjanak; |
| --- | --- |

18.

felkéri a Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt annak biztosítása érdekében, hogy az oktatási intézmények és kulturális létesítmények továbbra is a 2003/98/EK irányelv hatályán kívül maradjanak;

| 19. | megjegyzi, hogy az elektronikus közigazgatási szolgáltatásokhoz való határokon átnyúló hozzáférést leginkább az e-azonosítás és e-aláírások használata gátolja, továbbá hogy e téren nincs uniós szintű interoperabilitás; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy az elektronikus közigazgatási szolgáltatásokhoz való határokon átnyúló hozzáférést leginkább az e-azonosítás és e-aláírások használata gátolja, továbbá hogy e téren nincs uniós szintű interoperabilitás;

| 20. | úgy véli, hogy az Európai Unió közigazgatásai és polgárai és/vagy vállalkozásai közötti kétirányú és/vagy automatikus kapcsolatot biztosító, Európa-szerte határokon átnyúló, hatékony e-kormányzati szolgáltatások érdekében az e-hitelesítés, e-azonosítás és e-aláírások kölcsönös elismerését garantáló egyértelmű és koherens uniós jogi keretre van szükség; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy az Európai Unió közigazgatásai és polgárai és/vagy vállalkozásai közötti kétirányú és/vagy automatikus kapcsolatot biztosító, Európa-szerte határokon átnyúló, hatékony e-kormányzati szolgáltatások érdekében az e-hitelesítés, e-azonosítás és e-aláírások kölcsönös elismerését garantáló egyértelmű és koherens uniós jogi keretre van szükség;

| 21. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folyamatosan tájékoztassák a polgárokat a meglévő internetes portálokról – például a SOLVIT- és az Európa Önökért portálról –, mivel a jelenlegi információhiány késlelteti az üzleti környezet és a fogyasztóvédelmi intézkedések további fejlődését, különösen a határokon átnyúló esetekben; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folyamatosan tájékoztassák a polgárokat a meglévő internetes portálokról – például a SOLVIT- és az Európa Önökért portálról –, mivel a jelenlegi információhiány késlelteti az üzleti környezet és a fogyasztóvédelmi intézkedések további fejlődését, különösen a határokon átnyúló esetekben;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy folyamatosan kísérje figyelemmel az általa és a tagállamok által működtetett összes online problémamegoldó eszközt és információs portált, és – amennyiben lehetséges – kapcsolja össze, illetve egységesítse azokat; javasolja, hogy csak akkor hozzanak létre új internetes portálokat, ha a meglévő portálokba való beépítés nem megvalósítható; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy folyamatosan kísérje figyelemmel az általa és a tagállamok által működtetett összes online problémamegoldó eszközt és információs portált, és – amennyiben lehetséges – kapcsolja össze, illetve egységesítse azokat; javasolja, hogy csak akkor hozzanak létre új internetes portálokat, ha a meglévő portálokba való beépítés nem megvalósítható;

| 23. | üdvözli az elektronikus aláírással és az elektronikus azonosítással kapcsolatos cselekvési terv, valamint a STORK kísérleti projekt elfogadását és hozzájárulását a határokon átívelő közszolgáltatások interoperabilitásához; felszólítja a Bizottságot az e-aláírásról szóló irányelv felülvizsgálatára, és szorgalmazza az e-azonosítás és e-hitelesítés kölcsönös elismerését biztosító határozat megalkotását; |
| --- | --- |

23.

üdvözli az elektronikus aláírással és az elektronikus azonosítással kapcsolatos cselekvési terv, valamint a STORK kísérleti projekt elfogadását és hozzájárulását a határokon átívelő közszolgáltatások interoperabilitásához; felszólítja a Bizottságot az e-aláírásról szóló irányelv felülvizsgálatára, és szorgalmazza az e-azonosítás és e-hitelesítés kölcsönös elismerését biztosító határozat megalkotását;

| 24. | hangsúlyozza, hogy amennyiben az oktatási intézményekben és kulturális létesítményekben adatfeldolgozási eljárást alkalmaznak, a személyes adatokra egyéni hozzáférési jogoknak kell vonatkozniuk az illetéktelen felhasználás megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy amennyiben az oktatási intézményekben és kulturális létesítményekben adatfeldolgozási eljárást alkalmaznak, a személyes adatokra egyéni hozzáférési jogoknak kell vonatkozniuk az illetéktelen felhasználás megakadályozása érdekében;

| 25. | úgy véli, hogy az elektronikus aláírás interoperabilitásának az e-kormányzat szempontjából jogi vonatkozásai (az elektronikus aláírás használata a közszektorban – az elektronikus aláírásról szóló irányelv 3. cikkének (7) bekezdése; az aláírás és a hitelesítés, illetve a felügyelet és az akkreditáció közötti kapcsolattal összefüggő dilemma; nemzeti nézőpont; biztonsági szintek; az aláírások minősítése) és műszaki vonatkozásai is vannak (tanúsítványok azonosítói; aláírástípus; aláírás-formátum; aláírás-hitelesítés); az a véleménye, hogy ahhoz, hogy az alkalmazások az aláírások hitelesítése céljából az európai elektronikus aláírások teljes körű interoperabilitást biztosító szolgáltatás irányába fejlődjenek, a legfontosabb ajánlás az, hogy létre kell hozni a hitelesítő hatóságok szövetségét, amely az államok nemzeti hitelesítő hatóságai között közvetít (6); |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy az elektronikus aláírás interoperabilitásának az e-kormányzat szempontjából jogi vonatkozásai (az elektronikus aláírás használata a közszektorban – az elektronikus aláírásról szóló irányelv 3. cikkének (7) bekezdése; az aláírás és a hitelesítés, illetve a felügyelet és az akkreditáció közötti kapcsolattal összefüggő dilemma; nemzeti nézőpont; biztonsági szintek; az aláírások minősítése) és műszaki vonatkozásai is vannak (tanúsítványok azonosítói; aláírástípus; aláírás-formátum; aláírás-hitelesítés); az a véleménye, hogy ahhoz, hogy az alkalmazások az aláírások hitelesítése céljából az európai elektronikus aláírások teljes körű interoperabilitást biztosító szolgáltatás irányába fejlődjenek, a legfontosabb ajánlás az, hogy létre kell hozni a hitelesítő hatóságok szövetségét, amely az államok nemzeti hitelesítő hatóságai között közvetít (6);

| 26. | nyugtázza, hogy a Bizottság megbízta a CEN-t, a CENELEC-et és az ETSI-t az e-aláírások szabványosítását szolgáló európai keretrendszer korszerűsítésével és racionalizálásával; felszólítja a Bizottságot, hogy az európai szabványügyi szervezetek által évente kétszer benyújtott jelentések alapján terjesszen a Parlament elé éves jelentést az elért előrehaladásról; |
| --- | --- |

26.

nyugtázza, hogy a Bizottság megbízta a CEN-t, a CENELEC-et és az ETSI-t az e-aláírások szabványosítását szolgáló európai keretrendszer korszerűsítésével és racionalizálásával; felszólítja a Bizottságot, hogy az európai szabványügyi szervezetek által évente kétszer benyújtott jelentések alapján terjesszen a Parlament elé éves jelentést az elért előrehaladásról;

| 27. | felkéri a tagállamokat, hogy hozzanak létre nyilvános oktatási szoftvereket az európai oktatási intézményekben, osszák meg a bevált gyakorlatokat, valamint fejlesszenek ki az iskolai oktatási anyagokkal és erőforrásokkal kapcsolatos együttműködést szolgáló, a diákok számára ingyenes online platformokat, megfelelően figyelembe véve az adatvédelmi és szerzői jogi szabályokat; |
| --- | --- |

27.

felkéri a tagállamokat, hogy hozzanak létre nyilvános oktatási szoftvereket az európai oktatási intézményekben, osszák meg a bevált gyakorlatokat, valamint fejlesszenek ki az iskolai oktatási anyagokkal és erőforrásokkal kapcsolatos együttműködést szolgáló, a diákok számára ingyenes online platformokat, megfelelően figyelembe véve az adatvédelmi és szerzői jogi szabályokat;

| 28. | kiemeli, hogy az e-kormányzati alkalmazásokat felül kell vizsgálni, és szükség esetén úgy kell módosítani, hogy a nem honos felhasználók előtt is nyitva álljanak; hangsúlyozza, hogy az interoperabilitásra helyi, regionális, nemzeti és uniós szinten is szükség van; |
| --- | --- |

28.

kiemeli, hogy az e-kormányzati alkalmazásokat felül kell vizsgálni, és szükség esetén úgy kell módosítani, hogy a nem honos felhasználók előtt is nyitva álljanak; hangsúlyozza, hogy az interoperabilitásra helyi, regionális, nemzeti és uniós szinten is szükség van;

| 29. | úgy véli, hogy az e-kormányzati alkalmazások interoperabilitásához a tagállamok saját kulcsú rendszereinek (PKI) interoperabilitására van szükség, ami egy európai érvényesítési szolgáltatás (európai híd) segítségével biztosítható; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy az e-kormányzati alkalmazások interoperabilitásához a tagállamok saját kulcsú rendszereinek (PKI) interoperabilitására van szükség, ami egy európai érvényesítési szolgáltatás (európai híd) segítségével biztosítható;

| 30. | üdvözli az ikt szabványosítása és a közbeszerzés közötti kapcsolatra vonatkozó iránymutatás-tervezet tárgyában indított nyilvános konzultációt, és kéri a témával kapcsolatos javaslat kidolgozását; |
| --- | --- |

30.

üdvözli az ikt szabványosítása és a közbeszerzés közötti kapcsolatra vonatkozó iránymutatás-tervezet tárgyában indított nyilvános konzultációt, és kéri a témával kapcsolatos javaslat kidolgozását;

| 31. | felkéri a tagállamokat, hogy az európai digitális egységes piac és az európai e-kormányzati térség kialakítására szolgáló eszközként dolgozzanak ki nemzeti e-kormányzati stratégiákat, összhangban az e-kormányzati cselekvési terv és a digitális menetrend célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

31.

felkéri a tagállamokat, hogy az európai digitális egységes piac és az európai e-kormányzati térség kialakítására szolgáló eszközként dolgozzanak ki nemzeti e-kormányzati stratégiákat, összhangban az e-kormányzati cselekvési terv és a digitális menetrend célkitűzéseivel;

| 32. | rámutat arra, hogy az e-kormányzati uniós cselekvési terv, az infrastruktúra és a szolgáltatások kialakítása során minden szinten be kell tartani a biztonságtechnikai követelményeket, és garantálni kell a magánélet és a személyes és pénzügyi adatok elérhető lehető legnagyobb fokú védelmét, megakadályozva azok bármiféle jogellenes felügyeletét; |
| --- | --- |

32.

rámutat arra, hogy az e-kormányzati uniós cselekvési terv, az infrastruktúra és a szolgáltatások kialakítása során minden szinten be kell tartani a biztonságtechnikai követelményeket, és garantálni kell a magánélet és a személyes és pénzügyi adatok elérhető lehető legnagyobb fokú védelmét, megakadályozva azok bármiféle jogellenes felügyeletét;

| 33. | felszólítja a tagállamokat, hogy használjanak ikt-eszközöket az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a polgárok részvételének javítása, a hatékonyság és a versenyképesség növelése, az adminisztratív terhek, az időráfordítás és a költségek csökkentése, a közigazgatási eljárások javítása, a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése, az állami források megtakarítása és a nagyobb részvételen alapuló demokrácia elősegítése – egyszersmind a bizalom erősítése – érdekében; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a tagállamokat, hogy használjanak ikt-eszközöket az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a polgárok részvételének javítása, a hatékonyság és a versenyképesség növelése, az adminisztratív terhek, az időráfordítás és a költségek csökkentése, a közigazgatási eljárások javítása, a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése, az állami források megtakarítása és a nagyobb részvételen alapuló demokrácia elősegítése – egyszersmind a bizalom erősítése – érdekében;

| 34. | ösztönzi a tagállamokat, hogy kötelezzék a közjogi szervezeteket arra, hogy – közérdekű adatok tárolására szolgáló tárhelyek és ilyen adatokat tartalmazó jegyzékek fenntartása által – tegyék hozzáférhetővé az adatokat, és gondoskodjanak az adatok nyilvánosságra hozatalára és újbóli felhasználására vonatkozó szabályok megállapításáról, kellően figyelembe véve a szerzői jogi és az adatbázisok védelméről szóló jogszabályokat; |
| --- | --- |

34.

ösztönzi a tagállamokat, hogy kötelezzék a közjogi szervezeteket arra, hogy – közérdekű adatok tárolására szolgáló tárhelyek és ilyen adatokat tartalmazó jegyzékek fenntartása által – tegyék hozzáférhetővé az adatokat, és gondoskodjanak az adatok nyilvánosságra hozatalára és újbóli felhasználására vonatkozó szabályok megállapításáról, kellően figyelembe véve a szerzői jogi és az adatbázisok védelméről szóló jogszabályokat;

| 35. | felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre egyablakos ügyintézőhelyeket és használjanak közvetítőket, hogy tökéletes, integrált és könnyen hozzáférhető kapcsolattartási pontokat biztosítsanak mind a belföldi, mind pedig a határokon átnyúló e-kormányzati szolgáltatások felhasználói számára; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre egyablakos ügyintézőhelyeket és használjanak közvetítőket, hogy tökéletes, integrált és könnyen hozzáférhető kapcsolattartási pontokat biztosítsanak mind a belföldi, mind pedig a határokon átnyúló e-kormányzati szolgáltatások felhasználói számára;

| 36. | hangsúlyozza, hogy az e-kormányzat javíthatja a demokrácia minőségét, és fontos szerepet játszhat a polgárok – különösen a fiatal generációk – és vállalkozások közéletben és politikában, valamint a demokratikus folyamatokban vállalt aktív részvételének megerősítésében; e tekintetben megállapítja, hogy különösen helyi szinten ösztönözni kell a kísérleti konzultációkat vagy népszavazásokat; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az e-kormányzat javíthatja a demokrácia minőségét, és fontos szerepet játszhat a polgárok – különösen a fiatal generációk – és vállalkozások közéletben és politikában, valamint a demokratikus folyamatokban vállalt aktív részvételének megerősítésében; e tekintetben megállapítja, hogy különösen helyi szinten ösztönözni kell a kísérleti konzultációkat vagy népszavazásokat;

| 37. | üdvözli az ISA-program keretében a Bizottság javaslatára kifejlesztett, online adatgyűjtésre szolgáló szoftver (OCS) elindítását, amely a tervek szerint 2012. április 1-jétől lehetővé teszi az aláíróknak, hogy online jelezzék, ha támogatnak egy javasolt polgári kezdeményezést, továbbá biztosítja, hogy egy petíció szervezői online gyűjtsenek, tároljanak és nyújtsanak be aláírásokat; ezért reméli, hogy az e-kormányzati stratégiák mielőbb megvalósulnak; |
| --- | --- |

37.

üdvözli az ISA-program keretében a Bizottság javaslatára kifejlesztett, online adatgyűjtésre szolgáló szoftver (OCS) elindítását, amely a tervek szerint 2012. április 1-jétől lehetővé teszi az aláíróknak, hogy online jelezzék, ha támogatnak egy javasolt polgári kezdeményezést, továbbá biztosítja, hogy egy petíció szervezői online gyűjtsenek, tároljanak és nyújtsanak be aláírásokat; ezért reméli, hogy az e-kormányzati stratégiák mielőbb megvalósulnak;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló interoperábilis e-kormányzati szolgáltatásokhoz fel kell használni az innovatív architektúrákat és technológiákat (állami számításifelhő-szolgáltatások és szolgáltatásorientált architektúrák), és felszólít az IPv6-alapú e-kormányzati infrastruktúra és az egyéb közérdekű online szolgáltatások megújítására; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló interoperábilis e-kormányzati szolgáltatásokhoz fel kell használni az innovatív architektúrákat és technológiákat (állami számításifelhő-szolgáltatások és szolgáltatásorientált architektúrák), és felszólít az IPv6-alapú e-kormányzati infrastruktúra és az egyéb közérdekű online szolgáltatások megújítására;

| 39. | elismeri, hogy a számítási felhő a vállalkozások és a magánszemélyek számára egyaránt nagy lehetőségeket rejt; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a számításifelhő-szolgáltatások fokozott használata megköveteli az informatikai erőforrások áthelyezésének felügyeletét és a szerverekhez és adatokhoz való hozzáférés alapos ellenőrzését – többek között az egyéb felek általi nem engedélyezett kereskedelmi használat megakadályozása érdekében –, és hogy ennek következtében ezekkel a kérdésekkel a Bizottság javaslatainak (COM(2012)0011), COM(2012)0010) megfelelően az európai adatvédelmi szabályok reformjának keretében foglalkozni kell; |
| --- | --- |

39.

elismeri, hogy a számítási felhő a vállalkozások és a magánszemélyek számára egyaránt nagy lehetőségeket rejt; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a számításifelhő-szolgáltatások fokozott használata megköveteli az informatikai erőforrások áthelyezésének felügyeletét és a szerverekhez és adatokhoz való hozzáférés alapos ellenőrzését – többek között az egyéb felek általi nem engedélyezett kereskedelmi használat megakadályozása érdekében –, és hogy ennek következtében ezekkel a kérdésekkel a Bizottság javaslatainak (COM(2012)0011), COM(2012)0010) megfelelően az európai adatvédelmi szabályok reformjának keretében foglalkozni kell;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a határokon átívelő, biztonságos e-kormányzati rendszer a kritikus infrastruktúrák védelmére vonatkozó európai program szerves részét képezi; megfelelő intézkedéseket szorgalmaz annak érdekében, hogy biztosítható legyen az adatok és a magánélet védelme, és minimálisra lehessen csökkenteni a számítógépes támadásokkal szembeni sebezhetőséget; elismeri, hogy az ENISA fontos szerepet játszik az EU és a tagállamok biztonságos és kikezdhetetlen e-kormányzati szolgáltatások biztosítására irányuló erőfeszítéseinek elősegítésében; kéri, hogy valóban demokratikus módszereket vezessenek be az adatfelhasználás és a felhasználási módszerek ellenőrzésére; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a határokon átívelő, biztonságos e-kormányzati rendszer a kritikus infrastruktúrák védelmére vonatkozó európai program szerves részét képezi; megfelelő intézkedéseket szorgalmaz annak érdekében, hogy biztosítható legyen az adatok és a magánélet védelme, és minimálisra lehessen csökkenteni a számítógépes támadásokkal szembeni sebezhetőséget; elismeri, hogy az ENISA fontos szerepet játszik az EU és a tagállamok biztonságos és kikezdhetetlen e-kormányzati szolgáltatások biztosítására irányuló erőfeszítéseinek elősegítésében; kéri, hogy valóban demokratikus módszereket vezessenek be az adatfelhasználás és a felhasználási módszerek ellenőrzésére;

| 41. | üdvözli az IDA, IDABCD és ISA programok, a versenyképességi és innovációs program részeként indított nagyszabású kísérleti projektek, valamint az ePractice fórum hozzájárulását a határokon átnyúló interoperábilis megoldások megtervezéséhez és végrehajtásához; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak ezen intézkedések hosszú távú fenntarthatóságáról; |
| --- | --- |

41.

üdvözli az IDA, IDABCD és ISA programok, a versenyképességi és innovációs program részeként indított nagyszabású kísérleti projektek, valamint az ePractice fórum hozzájárulását a határokon átnyúló interoperábilis megoldások megtervezéséhez és végrehajtásához; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak ezen intézkedések hosszú távú fenntarthatóságáról;

| 42. | üdvözli és támogatja az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre vonatkozó javaslatot, amely közel 9,2 milliárd eurót irányoz elő a gyors és szupergyors szélessávú hálózatokba és a páneurópai digitális szolgáltatásokba irányuló beruházások támogatására; az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz támogatásokat fog nyújtani az elektronikus személyi igazolvány, az e-azonosítás, az e-kormányzat, az e-közbeszerzés, az e-egészség, az e-igazságszolgáltatás és a vámokkal kapcsolatos szolgáltatások bevezetéséhez szükséges infrastruktúra kiépítéséhez, valamint biztosítani fogja az interoperabilitást és az infrastruktúra európai szintű, a tagállami infrastruktúrákkal összekapcsolt működése költségeinek fedezését; |
| --- | --- |

42.

üdvözli és támogatja az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre vonatkozó javaslatot, amely közel 9,2 milliárd eurót irányoz elő a gyors és szupergyors szélessávú hálózatokba és a páneurópai digitális szolgáltatásokba irányuló beruházások támogatására; az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz támogatásokat fog nyújtani az elektronikus személyi igazolvány, az e-azonosítás, az e-kormányzat, az e-közbeszerzés, az e-egészség, az e-igazságszolgáltatás és a vámokkal kapcsolatos szolgáltatások bevezetéséhez szükséges infrastruktúra kiépítéséhez, valamint biztosítani fogja az interoperabilitást és az infrastruktúra európai szintű, a tagállami infrastruktúrákkal összekapcsolt működése költségeinek fedezését;

| 43. | úgy véli, hogy az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés magánforrásokat fog mozgósítani a jövőbeni kulcsfontosságú uniós infrastruktúrákra – például közutakra, vasutakra, energiahálózatokra és csővezetékekre, valamint szélessávú hálózatokra – irányuló célzott beruházásokhoz; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés magánforrásokat fog mozgósítani a jövőbeni kulcsfontosságú uniós infrastruktúrákra – például közutakra, vasutakra, energiahálózatokra és csővezetékekre, valamint szélessávú hálózatokra – irányuló célzott beruházásokhoz;

| 44. | ismételten hangsúlyozza a jövőbeni nagysebességű szolgáltatások fontosságát, amelyek elősegítik az EU energiahatékonysági és biztonsági célkitűzéseinek megvalósítását, valamint az egyéb kommunikációs képességek jelentőségét (pl. hatékony és intelligens közlekedési rendszerek, ember és gép közötti kommunikációs rendszerek); |
| --- | --- |

44.

ismételten hangsúlyozza a jövőbeni nagysebességű szolgáltatások fontosságát, amelyek elősegítik az EU energiahatékonysági és biztonsági célkitűzéseinek megvalósítását, valamint az egyéb kommunikációs képességek jelentőségét (pl. hatékony és intelligens közlekedési rendszerek, ember és gép közötti kommunikációs rendszerek);

| 45. | üdvözli a „Nyílt adatok” csomag elfogadását, és felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a közszféra információinak innovatív módon történő újabb felhasználását (nem személyes adatok); szorgalmazza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok nagyobb mértékben segítsék elő a közszféra információihoz való hozzáférést, ami javítja a nyilvánosság, a vállalkozások és az intézmények tájékoztatását, és elősegíti az új munkahelyek létrehozását, valamint fellendíti a fejlődést helyi és regionális szinten. |
| --- | --- |

45.

üdvözli a „Nyílt adatok” csomag elfogadását, és felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a közszféra információinak innovatív módon történő újabb felhasználását (nem személyes adatok); szorgalmazza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok nagyobb mértékben segítsék elő a közszféra információihoz való hozzáférést, ami javítja a nyilvánosság, a vállalkozások és az intézmények tájékoztatását, és elősegíti az új munkahelyek létrehozását, valamint fellendíti a fejlődést helyi és regionális szinten.

| 46. | hangsúlyozza az e-kormányzat és a demokrácia hatékonyságát és eredményességét középpontba helyező, SMART (7) célkitűzéseket felhasználó (minőségi és mennyiségi) mérési módszerek jelentőségét, amelyeket a kormányoknak aktívan alkalmazniuk kellene; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza az e-kormányzat és a demokrácia hatékonyságát és eredményességét középpontba helyező, SMART (7) célkitűzéseket felhasználó (minőségi és mennyiségi) mérési módszerek jelentőségét, amelyeket a kormányoknak aktívan alkalmazniuk kellene;

| 47. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a tagállamok még nem hagyták jóvá a határokon átnyúló összes alapvető közszolgáltatást tartalmazó jegyzéket, amelyet 2015-től online elérhetővé kell tenni; felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza az e cél elérésére irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

47.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy a tagállamok még nem hagyták jóvá a határokon átnyúló összes alapvető közszolgáltatást tartalmazó jegyzéket, amelyet 2015-től online elérhetővé kell tenni; felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza az e cél elérésére irányuló erőfeszítéseit;

| 48. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre és működtessenek speciális ikt-eszközöket az e-részvétel – mint a petíció benyújtására szolgáló, hétköznapinak számító elektronikus rendszerek – előmozdítása érdekében, azzal a céllal, hogy biztosítsák az uniós polgárok és a képviseleti szervek számára a gyakorlati eszközöket ahhoz, hogy élhessenek az EUSZ 11. cikkében megállapított, a polgári kezdeményezésről szóló rendelkezések által biztosított jogaikkal; |
| --- | --- |

48.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre és működtessenek speciális ikt-eszközöket az e-részvétel – mint a petíció benyújtására szolgáló, hétköznapinak számító elektronikus rendszerek – előmozdítása érdekében, azzal a céllal, hogy biztosítsák az uniós polgárok és a képviseleti szervek számára a gyakorlati eszközöket ahhoz, hogy élhessenek az EUSZ 11. cikkében megállapított, a polgári kezdeményezésről szóló rendelkezések által biztosított jogaikkal;

| 49. | emlékeztet arra a kulcsfontosságú kötelezettségvállalásra, amely szerint 2015-ig felére kell csökkenteni a digitális jártasság és kompetenciák terén mutatkozó hiányosságokat, és ezzel összefüggésben üdvözli a digitális jártasság, a digitális készségek és a digitális társadalmi befogadás javítását célzó javaslatokat, különösen azt, amely szerint az Európai Szociális Alapról szóló rendeletnek (2014–2020) kiemelten kell foglalkoznia a digitális jártassággal és az ahhoz kapcsolódó kérdésekkel; megismétli, hogy olyan szemléletmódra van szükség, amely szerint egyetlen polgár sem maradhat le, és a rendszernek kialakításánál fogva biztosítania kell az integrációt, továbbá hangsúlyozza, hogy az e-kormányzati szolgáltatásokat felhasználó- és polgárközpontúan kell kialakítani; |
| --- | --- |

49.

emlékeztet arra a kulcsfontosságú kötelezettségvállalásra, amely szerint 2015-ig felére kell csökkenteni a digitális jártasság és kompetenciák terén mutatkozó hiányosságokat, és ezzel összefüggésben üdvözli a digitális jártasság, a digitális készségek és a digitális társadalmi befogadás javítását célzó javaslatokat, különösen azt, amely szerint az Európai Szociális Alapról szóló rendeletnek (2014–2020) kiemelten kell foglalkoznia a digitális jártassággal és az ahhoz kapcsolódó kérdésekkel; megismétli, hogy olyan szemléletmódra van szükség, amely szerint egyetlen polgár sem maradhat le, és a rendszernek kialakításánál fogva biztosítania kell az integrációt, továbbá hangsúlyozza, hogy az e-kormányzati szolgáltatásokat felhasználó- és polgárközpontúan kell kialakítani;

| 50. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak digitális képzési programokat az e-kormányzati szolgáltatások teljes körű kihasználásának előmozdítása, a digitális jártasság megerősítése, valamint a kkv-k és a lakosság hátrányos helyzetű csoportjai – például az idősek, a fogyatékos személyek, a kisebbségek, a bevándorlók, a munkanélküliek és az Unió távoli területein élők – előtt álló e-korlátok leküzdése érdekében; ebből a célból az e-oktatást be kell építeni a nemzeti oktatási és képzési politikákba, beleértve a programok meghatározását, a képzési eredmények értékelését és a tanárok és oktatók szakmai fejlődését; |
| --- | --- |

50.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak digitális képzési programokat az e-kormányzati szolgáltatások teljes körű kihasználásának előmozdítása, a digitális jártasság megerősítése, valamint a kkv-k és a lakosság hátrányos helyzetű csoportjai – például az idősek, a fogyatékos személyek, a kisebbségek, a bevándorlók, a munkanélküliek és az Unió távoli területein élők – előtt álló e-korlátok leküzdése érdekében; ebből a célból az e-oktatást be kell építeni a nemzeti oktatási és képzési politikákba, beleértve a programok meghatározását, a képzési eredmények értékelését és a tanárok és oktatók szakmai fejlődését;

| 51. | sajnálja, hogy a közszektor weboldalainak 2015-től kezdődő teljes körű hozzáférhetőségét célzó jogalkotási javaslat benyújtása késedelmet szenved; üdvözli a digitális társadalmi befogadás ütemtervének megalkotását, és felszólít arra, hogy az e-kormányzati oldalak esetében hajtsák végre a Web-hozzáférhetőségi kezdeményezést (WAI), beleértve a webtartalmak hozzáférhetőségére vonatkozó iránymutatásokat (WCAG) is, valamint kéri, hogy álljanak rendelkezésre a fogyatékos személyek számára kialakított, testre szabott és megfizethető terminálok; |
| --- | --- |

51.

sajnálja, hogy a közszektor weboldalainak 2015-től kezdődő teljes körű hozzáférhetőségét célzó jogalkotási javaslat benyújtása késedelmet szenved; üdvözli a digitális társadalmi befogadás ütemtervének megalkotását, és felszólít arra, hogy az e-kormányzati oldalak esetében hajtsák végre a Web-hozzáférhetőségi kezdeményezést (WAI), beleértve a webtartalmak hozzáférhetőségére vonatkozó iránymutatásokat (WCAG) is, valamint kéri, hogy álljanak rendelkezésre a fogyatékos személyek számára kialakított, testre szabott és megfizethető terminálok;

| 52. | javasolja, hogy az említett szolgáltatások minőségének biztosítása érdekében hangolják össze ezeket a szolgáltatásokat olyan nemzetközi szabványokkal, normákkal és helyes gyakorlatról szóló útmutatókkal, mint az információbiztonsággal kapcsolatos ISO 27001, vagy az információstechnológiai szolgáltatások menedzsmentjében alkalmazott folyamatok minőségére vonatkozó ISO 20000; |
| --- | --- |

52.

javasolja, hogy az említett szolgáltatások minőségének biztosítása érdekében hangolják össze ezeket a szolgáltatásokat olyan nemzetközi szabványokkal, normákkal és helyes gyakorlatról szóló útmutatókkal, mint az információbiztonsággal kapcsolatos ISO 27001, vagy az információstechnológiai szolgáltatások menedzsmentjében alkalmazott folyamatok minőségére vonatkozó ISO 20000;

Elektronikus közbeszerzés

| 53. | kiemeli, hogy az e-közbeszerzés lehetővé teszi, hogy a hatóságok uniós közbeszerzéseket bonyolítsanak le, és nagy választási lehetőséget biztosít számukra, ami a kiadások hatékonyságát, átláthatóságot, elszámoltathatóságot, a nyilvánosság bizalmát és a belső piac és a verseny erősödését eredményezi; |
| --- | --- |

53.

kiemeli, hogy az e-közbeszerzés lehetővé teszi, hogy a hatóságok uniós közbeszerzéseket bonyolítsanak le, és nagy választási lehetőséget biztosít számukra, ami a kiadások hatékonyságát, átláthatóságot, elszámoltathatóságot, a nyilvánosság bizalmát és a belső piac és a verseny erősödését eredményezi;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a 27 tagú EU-ban a közkiadások a GDP 16 %-át teszik ki, és sürgeti, hogy 2015-re minden közbeszerzést e-közbeszerzés útján bonyolítsanak le; szorgalmazza, hogy koncessziók esetén is e-közbeszerzést alkalmazzanak; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a 27 tagú EU-ban a közkiadások a GDP 16 %-át teszik ki, és sürgeti, hogy 2015-re minden közbeszerzést e-közbeszerzés útján bonyolítsanak le; szorgalmazza, hogy koncessziók esetén is e-közbeszerzést alkalmazzanak;

| 55. | sajnálattal állapítja meg, hogy 2010-ben az uniós vállalkozásoknak csupán 13 %-a használta az internetet arra, hogy állami elektronikus tenderrendszeren keresztül nyújtsa be ajánlatát a hatóságoknak; felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a kkv-kat az e-közbeszerzésben való részvételre; |
| --- | --- |

55.

sajnálattal állapítja meg, hogy 2010-ben az uniós vállalkozásoknak csupán 13 %-a használta az internetet arra, hogy állami elektronikus tenderrendszeren keresztül nyújtsa be ajánlatát a hatóságoknak; felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a kkv-kat az e-közbeszerzésben való részvételre;

| 56. | hangsúlyozza, hogy az e-közbeszerzésnek két szakasza van: az odaítélés előtti (8) és az odaítélés utáni (9) szakasz; felszólítja a tagállamokat, hogy 2015-ig mindkét szakaszt maradéktalanul valósítsák meg és építsék be e-közbeszerzési oldalaikba; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy az e-közbeszerzésnek két szakasza van: az odaítélés előtti (8) és az odaítélés utáni (9) szakasz; felszólítja a tagállamokat, hogy 2015-ig mindkét szakaszt maradéktalanul valósítsák meg és építsék be e-közbeszerzési oldalaikba;

| 57. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a közigazgatási ikt-projektek minőségét, biztosítva az innovációval kapcsolatos igazgatási stratégiai célok megvalósítását, valamint az általános normák megemelését a közbeszerzések minősége, időtartama és költségei tekintetében; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a közigazgatási ikt-projektek minőségét, biztosítva az innovációval kapcsolatos igazgatási stratégiai célok megvalósítását, valamint az általános normák megemelését a közbeszerzések minősége, időtartama és költségei tekintetében;

| 58. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az államigazgatási szervek és helyi önkormányzatok körében mozdítsák elő a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés modelljét, amely lehetővé teszi az állami közbeszerzők számára az új termékek és szolgáltatások megtervezéséből, a prototípus-alkotásból és a teszteléséből eredő kockázatoknak és előnyöknek a szolgáltatókkal való megosztását, több ajánlatkérő erőforrásainak összevonását, a széles körű kereskedelmi bevezetés optimális feltételeinek kialakítását, a K+F tevékenységek eredményeinek figyelembevételét, valamint annak elősegítését, hogy az ilyen projekteket a számukra előirányzott működési költségvetésnek megfelelően valósítsanak meg; |
| --- | --- |

58.

ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az államigazgatási szervek és helyi önkormányzatok körében mozdítsák elő a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés modelljét, amely lehetővé teszi az állami közbeszerzők számára az új termékek és szolgáltatások megtervezéséből, a prototípus-alkotásból és a teszteléséből eredő kockázatoknak és előnyöknek a szolgáltatókkal való megosztását, több ajánlatkérő erőforrásainak összevonását, a széles körű kereskedelmi bevezetés optimális feltételeinek kialakítását, a K+F tevékenységek eredményeinek figyelembevételét, valamint annak elősegítését, hogy az ilyen projekteket a számukra előirányzott működési költségvetésnek megfelelően valósítsanak meg;

| 59. | kiemeli a nagyszabású PEPPOL és e-CERTIS e-közbeszerzési kísérleti projektek sikeres működését; |
| --- | --- |

59.

kiemeli a nagyszabású PEPPOL és e-CERTIS e-közbeszerzési kísérleti projektek sikeres működését;

| 60. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok e-közbeszerzési rendszereit fejleszteni kell a határokon átnyúló szolgáltatások előmozdítása és a szolgáltatásokról szóló irányelv teljes körű végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok e-közbeszerzési rendszereit fejleszteni kell a határokon átnyúló szolgáltatások előmozdítása és a szolgáltatásokról szóló irányelv teljes körű végrehajtása érdekében;

| 61. | sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be fehér könyvet az e-közbeszerzési stratégiáról és az EU e-közbeszerzési kapacitásainak összekapcsolásáról; |
| --- | --- |

61.

sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be fehér könyvet az e-közbeszerzési stratégiáról és az EU e-közbeszerzési kapacitásainak összekapcsolásáról;

| 62. | felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be olyan végrehajtásfigyelő mechanizmust, amellyel nyomon követhetők az e-közbeszerzés tagállami bevezetésével kapcsolatban elért eredmények, az akadályok, a korrekciós intézkedések stb.; |
| --- | --- |

62.

felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be olyan végrehajtásfigyelő mechanizmust, amellyel nyomon követhetők az e-közbeszerzés tagállami bevezetésével kapcsolatban elért eredmények, az akadályok, a korrekciós intézkedések stb.;

| 63. | megítélése szerint a Bizottságnak vezető szervként példát kell mutatnia, és valamennyi szervében be kell vezetnie az e-közbeszerzési rendszert; |
| --- | --- |

63.

megítélése szerint a Bizottságnak vezető szervként példát kell mutatnia, és valamennyi szervében be kell vezetnie az e-közbeszerzési rendszert;

Elektronikus számlázás

| 64. | üdvözli az e-számlázási kezdeményezést, amelynek célja, hogy 2020-ra az e-számlázás legyen a meghatározó számlázási módszer az EU-ban, továbbá üdvözli a Bizottság határozatát az e-számlázással foglalkozó többoldalú európai fórum (EMSFEI) létrehozásáról; |
| --- | --- |

64.

üdvözli az e-számlázási kezdeményezést, amelynek célja, hogy 2020-ra az e-számlázás legyen a meghatározó számlázási módszer az EU-ban, továbbá üdvözli a Bizottság határozatát az e-számlázással foglalkozó többoldalú európai fórum (EMSFEI) létrehozásáról;

| 65. | kiemeli az elektronikus számlázás által biztosított jelentős előnyöket, mivel az egy olyan eszköz, amely – a köz- és a magánszférában egyaránt – hatékonyabbá és könnyebbé teszi az ügyfelek és szolgáltatók közötti kapcsolatokat azáltal, hogy rövidülnek a fizetési határidők, csökken a hibák száma, hatékonyabbá válik a héa beszedése, csökkennek a nyomtatási- és postaköltségek, valamint megvalósul az üzleti folyamatok integrációja; kiemeli továbbá, hogy egy ilyen eszköz növeli a számlák kiállításával járó információáramlás és -csere átláthatóságát; |
| --- | --- |

65.

kiemeli az elektronikus számlázás által biztosított jelentős előnyöket, mivel az egy olyan eszköz, amely – a köz- és a magánszférában egyaránt – hatékonyabbá és könnyebbé teszi az ügyfelek és szolgáltatók közötti kapcsolatokat azáltal, hogy rövidülnek a fizetési határidők, csökken a hibák száma, hatékonyabbá válik a héa beszedése, csökkennek a nyomtatási- és postaköltségek, valamint megvalósul az üzleti folyamatok integrációja; kiemeli továbbá, hogy egy ilyen eszköz növeli a számlák kiállításával járó információáramlás és -csere átláthatóságát;

| 66. | tudatában van annak, hogy az e-számlázásra vonatkozó nemzeti szabályok miatt a piac nem egységes; sajnálja, hogy a kkv-k mindössze 22 %-a kap vagy küld elektronikus számlát; |
| --- | --- |

66.

tudatában van annak, hogy az e-számlázásra vonatkozó nemzeti szabályok miatt a piac nem egységes; sajnálja, hogy a kkv-k mindössze 22 %-a kap vagy küld elektronikus számlát;

| 67. | üdvözli az e-számlázással kapcsolatos új héa-szabályokat (10), amelyek egyenértékűvé teszik a papír alapú és az elektronikus számlákat; |
| --- | --- |

67.

üdvözli az e-számlázással kapcsolatos új héa-szabályokat (10), amelyek egyenértékűvé teszik a papír alapú és az elektronikus számlákat;

| 68. | hangsúlyozza a héával foglalkozó egyablakos ügyintézőhelyek fontosságát a határokon átnyúló elektronikus kereskedelem kkv-k számára történő megkönnyítése és az elektronikus számlázás előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza a héával foglalkozó egyablakos ügyintézőhelyek fontosságát a határokon átnyúló elektronikus kereskedelem kkv-k számára történő megkönnyítése és az elektronikus számlázás előmozdítása érdekében;

| 69. | hangsúlyozza a jogbiztonság, az áttekinthető technikai környezet és a közös jogi követelményeken, üzleti eljárásokon és műszaki előírásokon alapuló nyitott és interoperábilis e-számlázási megoldások jelentőségét, mivel ezek elősegíthetik a tömeges alkalmazást; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza a jogbiztonság, az áttekinthető technikai környezet és a közös jogi követelményeken, üzleti eljárásokon és műszaki előírásokon alapuló nyitott és interoperábilis e-számlázási megoldások jelentőségét, mivel ezek elősegíthetik a tömeges alkalmazást;

| 70. | felkéri az ipari szereplőket és az európai szabványügyi szervezeteket, hogy tegyenek erőfeszítéseket egy közös e-számlázási adatmodell létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

70.

felkéri az ipari szereplőket és az európai szabványügyi szervezeteket, hogy tegyenek erőfeszítéseket egy közös e-számlázási adatmodell létrehozása érdekében;

| 71. | nagyra értékeli, hogy Dánia, Finnország, Olaszország, Spanyolország és Svédország a hatóságok számára kötelezővé tette az e-számlázást, és felszólít arra, hogy az e-számlázást 2016-ig minden közbeszerzés esetén tegyék kötelezővé; |
| --- | --- |

71.

nagyra értékeli, hogy Dánia, Finnország, Olaszország, Spanyolország és Svédország a hatóságok számára kötelezővé tette az e-számlázást, és felszólít arra, hogy az e-számlázást 2016-ig minden közbeszerzés esetén tegyék kötelezővé;

| 72. | megállapítja, hogy az e-aláírások határokon átnyúló interoperabilitásával kapcsolatos problémák lelassítják a határokon átívelő e-számlázási megoldások bevezetését; |
| --- | --- |

72.

megállapítja, hogy az e-aláírások határokon átnyúló interoperabilitásával kapcsolatos problémák lelassítják a határokon átívelő e-számlázási megoldások bevezetését;

| 73. | felkéri a Bizottságot, hogy az EMSFEI segítségével vizsgálja meg a kérdés jogi szempontjait, és hangolja össze a nemzeti kezdeményezéseket; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be éves jelentéseket, és az EP képviselőit kérje fel az EMSFEI ülésein való részvételre; |
| --- | --- |

73.

felkéri a Bizottságot, hogy az EMSFEI segítségével vizsgálja meg a kérdés jogi szempontjait, és hangolja össze a nemzeti kezdeményezéseket; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be éves jelentéseket, és az EP képviselőit kérje fel az EMSFEI ülésein való részvételre;

| 74. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak létre az e-számlázással foglalkozó nemzeti fórumokat, biztosítva az érintettek kiegyensúlyozott képviseletét; |
| --- | --- |

74.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak létre az e-számlázással foglalkozó nemzeti fórumokat, biztosítva az érintettek kiegyensúlyozott képviseletét;

| 75. | úgy véli, hogy nem szabad figyelmen kívül hagyni azokat a fogyasztókat, akik korlátozottan vagy egyáltalán nem férnek hozzá az internethez, és hogy mindig biztosítani kell, hogy a fogyasztók papír alapú számlát kaphassanak; |
| --- | --- |

75.

úgy véli, hogy nem szabad figyelmen kívül hagyni azokat a fogyasztókat, akik korlátozottan vagy egyáltalán nem férnek hozzá az internethez, és hogy mindig biztosítani kell, hogy a fogyasztók papír alapú számlát kaphassanak;

Általános észrevételek

| 76. | elismeri azt a hozzáadott értéket, amelyet a versenyképességi és innovációs keretprogram részeként az információs és kommunikációs technológiára vonatkozó politikatámogatási program stratégiai prioritásainak jegyében végrehajtott 132 projekt nyújtott, és hangsúlyozza a K+F és az innováció szerepét a határokon átnyúló szolgáltatások fejlesztésében és tökéletesítésében; felszólít az ikt-t célzó uniós K+F forrásokhoz való „egyszerű és gyors” hozzáférés támogatására, valamint a határokon átívelő e-kormányzati szolgáltatások és infrastruktúrák számára biztosított pénzügyi források növelésére a 2014 és 2020 közötti időszakban; |
| --- | --- |

76.

elismeri azt a hozzáadott értéket, amelyet a versenyképességi és innovációs keretprogram részeként az információs és kommunikációs technológiára vonatkozó politikatámogatási program stratégiai prioritásainak jegyében végrehajtott 132 projekt nyújtott, és hangsúlyozza a K+F és az innováció szerepét a határokon átnyúló szolgáltatások fejlesztésében és tökéletesítésében; felszólít az ikt-t célzó uniós K+F forrásokhoz való „egyszerű és gyors” hozzáférés támogatására, valamint a határokon átívelő e-kormányzati szolgáltatások és infrastruktúrák számára biztosított pénzügyi források növelésére a 2014 és 2020 közötti időszakban;

| 77. | elismeri, hogy az ISA-program jelentős szerepet tölt be az interoperabilitási megoldások és keretek európai közigazgatások számára történő megvalósításának meghatározásában, előmozdításában és támogatásában, a szinergiák elérésében és az infrastruktúrák, digitális szolgáltatások és szoftvermegoldások újrafelhasználásának előmozdításában, valamint a közigazgatások interoperabilitási követelményeinek a digitális szolgáltatásokra vonatkozó leírásokká és szabványokká való átalakításában, és kéri az uniós közigazgatások közötti átjárhatósági megoldások (ISA-program) számára kiutalt források növelését a 2014 és 2020 közötti időszakban; |
| --- | --- |

77.

elismeri, hogy az ISA-program jelentős szerepet tölt be az interoperabilitási megoldások és keretek európai közigazgatások számára történő megvalósításának meghatározásában, előmozdításában és támogatásában, a szinergiák elérésében és az infrastruktúrák, digitális szolgáltatások és szoftvermegoldások újrafelhasználásának előmozdításában, valamint a közigazgatások interoperabilitási követelményeinek a digitális szolgáltatásokra vonatkozó leírásokká és szabványokká való átalakításában, és kéri az uniós közigazgatások közötti átjárhatósági megoldások (ISA-program) számára kiutalt források növelését a 2014 és 2020 közötti időszakban;

| 78. | hangsúlyozza, hogy a 2011–2015-re szóló európai e-kormányzati cselekvési terv egyedülálló lehetőséget jelent az európai és nemzeti közigazgatások korszerűsítésére és költségeinek csökkentésére, ami képessé teszi őket arra, hogy teljes mértékben kihasználják a további európai integrációban rejlő lehetőségeket, és elősegítsék a növekedést, az innovációt, a polgárok mobilitását és a vállalkozások – különösen a kkv-k – szakmai lehetőségeit, valamint a nyilvánosság politika alakításában való részvételét; hangsúlyozza a köz- és magánszféra közötti partnerségek fontosságát és a magánszektor szerepét az innovatív megoldások, alkalmazások és szolgáltatások biztosításában az EU-n belül átjárható e-kormányzati infrastruktúra kialakítása és a rendelkezésre álló erőforrások hatékonyabb felhasználása érdekében; |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza, hogy a 2011–2015-re szóló európai e-kormányzati cselekvési terv egyedülálló lehetőséget jelent az európai és nemzeti közigazgatások korszerűsítésére és költségeinek csökkentésére, ami képessé teszi őket arra, hogy teljes mértékben kihasználják a további európai integrációban rejlő lehetőségeket, és elősegítsék a növekedést, az innovációt, a polgárok mobilitását és a vállalkozások – különösen a kkv-k – szakmai lehetőségeit, valamint a nyilvánosság politika alakításában való részvételét; hangsúlyozza a köz- és magánszféra közötti partnerségek fontosságát és a magánszektor szerepét az innovatív megoldások, alkalmazások és szolgáltatások biztosításában az EU-n belül átjárható e-kormányzati infrastruktúra kialakítása és a rendelkezésre álló erőforrások hatékonyabb felhasználása érdekében;

| 79. | felszólítja a Bizottságot, hogy évente értékelje a digitális menetrend – különösen az e-kormányzati cselekvési tervvel kapcsolatos – céljainak teljesülését, és évente nyújtson be jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

79.

felszólítja a Bizottságot, hogy évente értékelje a digitális menetrend – különösen az e-kormányzati cselekvési tervvel kapcsolatos – céljainak teljesülését, és évente nyújtson be jelentést a Parlamentnek;

| 80. | üdvözli, hogy az EU Tanácsának svéd, spanyol, lengyel és dán elnöksége elsőbbségként kezelte az e-kormányzat és a digitális piac kérdéseit, és hangsúlyozza az e-kormányzattal foglalkozó malmöi, poznani és madridi konferenciák pozitív hozzájárulását; megítélése szerint 2012–2013 kritikus jelentőségű időszak az e-kormányzati szolgáltatások határokon átnyúló interoperabilitása szempontjából, és ezért érdeklődéssel várja a 2012 márciusában tartandó koppenhágai e-kormányzati konferenciát és annak következtetéseit; |
| --- | --- |

80.

üdvözli, hogy az EU Tanácsának svéd, spanyol, lengyel és dán elnöksége elsőbbségként kezelte az e-kormányzat és a digitális piac kérdéseit, és hangsúlyozza az e-kormányzattal foglalkozó malmöi, poznani és madridi konferenciák pozitív hozzájárulását; megítélése szerint 2012–2013 kritikus jelentőségű időszak az e-kormányzati szolgáltatások határokon átnyúló interoperabilitása szempontjából, és ezért érdeklődéssel várja a 2012 márciusában tartandó koppenhágai e-kormányzati konferenciát és annak következtetéseit;

*

* *

| 81. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

81.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 81. E, 2011.3.15., 45. o.

(2)  HL C 50. E, 2012.2.21, 1. o.

(3)  HL L 260., 2009.10.3., 20. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0322.

(5)  HL L 376., 2006.12.27., 36. o.

(6)  IDABC- Előzetes tanulmány az elektronikus aláírások kölcsönös elfogadásáról az e-kormányzati alkalmazásokban, 2007

(7)  SMART: konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és határidőhöz kötött.

(8)  e-hirdetmény, e-pályázat, e-leadás, e-aláírások elfogadása

(9)  e-megrendelés, e-számlázás, e-kifizetés, e-aláírások használata

(10)  2010/45/EU irányelv

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/75 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/75

---

2012. április 20., péntekA Maliban uralkodó helyzet

P7_TA(2012)0141

Az Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a mali helyzetről (2012/2603(RSP))

2013/C 258 E/10

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2011 márciusában elfogadott száheli biztonsági és fejlesztési stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011 márciusában elfogadott száheli biztonsági és fejlesztési stratégiára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának Maliról szóló, 2012. március 22-i (1) és 26-i (2), valamint április 4-i (3) és 9-i (4) nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának Maliról szóló, 2012. március 22-i (1) és 26-i (2), valamint április 4-i (3) és 9-i (4) nyilatkozataira,

| — | tekintettel Catherine Ashton alelnök/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a mali helyzettel kapcsolatban tett, 2012. március 22-i, 26-i, valamint április 7-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton alelnök/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a mali helyzettel kapcsolatban tett, 2012. március 22-i, 26-i, valamint április 7-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel a katonai junta és az ECOWAS által 2012. április 6-án aláírt keretmegállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a katonai junta és az ECOWAS által 2012. április 6-án aláírt keretmegállapodásra,

| — | tekintettel a Száhel-övezetről szóló 2012. március 22–23-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Száhel-övezetről szóló 2012. március 22–23-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Észak-Mali fejlődéséről és békéjéről szóló, 2006. évi algíri megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Észak-Mali fejlődéséről és békéjéről szóló, 2006. évi algíri megállapodásra,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi biztosa, Navi Pillay 2012. április 12-i nyilatkozatára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi biztosa, Navi Pillay 2012. április 12-i nyilatkozatára (5),

| — | tekintettel a Bizottság humanitárius segélyekkel foglalkozó hivatalának a mali humanitárius válság megelőzéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság humanitárius segélyekkel foglalkozó hivatalának a mali humanitárius válság megelőzéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ különböző ügynökségei – az UNICEF, az UNHCR és a WHO – 2012. április 10-i felhívására, hogy biztosítsanak kiegészítő finanszírozást az élelmezésbiztonság Száhel-övezetben tapasztaltható hiánya által érintett több millió személy számára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különböző ügynökségei – az UNICEF, az UNHCR és a WHO – 2012. április 10-i felhívására, hogy biztosítsanak kiegészítő finanszírozást az élelmezésbiztonság Száhel-övezetben tapasztaltható hiánya által érintett több millió személy számára,

| — | tekintettel az UNICEF felhívására, hogy bocsássanak Mali rendelkezésére 26 millió dollárt annak érdekében, hogy az év végéig kielégíthesse a gyermekek egészségügyi és táplálkozási szükségleteit, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNICEF felhívására, hogy bocsássanak Mali rendelkezésére 26 millió dollárt annak érdekében, hogy az év végéig kielégíthesse a gyermekek egészségügyi és táplálkozási szükségleteit,

| — | tekintettel az ENSZ menekültügyi ügynökségének 2012. február 23-i felhívására, hogy fordítsanak 35,6 millió dolláros összeget a Maliban egyre súlyosbodó humanitárius válság leküzdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ menekültügyi ügynökségének 2012. február 23-i felhívására, hogy fordítsanak 35,6 millió dolláros összeget a Maliban egyre súlyosbodó humanitárius válság leküzdésére,

| — | tekintettel a Nyugat-Afrikáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nyugat-Afrikáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a 2012. március 21-ről22-re virradó éjszakán végrehajtott puccs megbuktatta Amadou Toumani Touré mali elnököt, és véget vetett a több mint két évtizede megindult hosszú demokratizálódási folyamatnak; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2012. március 21-ről22-re virradó éjszakán végrehajtott puccs megbuktatta Amadou Toumani Touré mali elnököt, és véget vetett a több mint két évtizede megindult hosszú demokratizálódási folyamatnak;

| B. | mivel a puccsot követő napokban az elsősorban a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) részéről kifejtett nemzetközi nyomásgyakorlás és közvetítésre irányuló erőfeszítések eredményeként 2012. április 6-án keretmegállapodás jött létre a CNRDE (nemzeti bizottság a demokrácia helyreállításért) és az ECOWAS között, amelynek értelmében ideiglenes jelleggel Dioncounda Traore foglalta el az elnöki széket, valamint megbízást kapott, hogy 40 napon belül szervezzen országos választásokat; |
| --- | --- |

B.

mivel a puccsot követő napokban az elsősorban a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) részéről kifejtett nemzetközi nyomásgyakorlás és közvetítésre irányuló erőfeszítések eredményeként 2012. április 6-án keretmegállapodás jött létre a CNRDE (nemzeti bizottság a demokrácia helyreállításért) és az ECOWAS között, amelynek értelmében ideiglenes jelleggel Dioncounda Traore foglalta el az elnöki széket, valamint megbízást kapott, hogy 40 napon belül szervezzen országos választásokat;

| C. | mivel az 1992-es alkotmánynak megfelelően a nemzetgyűlés elnökét bízták meg az ideiglenes elnöki tisztség ellátásával; |
| --- | --- |

C.

mivel az 1992-es alkotmánynak megfelelően a nemzetgyűlés elnökét bízták meg az ideiglenes elnöki tisztség ellátásával;

| D. | tekintettel a 2012. április 16-án és 17-én mindenféle bírósági eljárás nélkül végrehajtott letartóztatásokra, amelyek során politikai vezetőket (köztük két elnökjelöltet) és magas rangú katonai vezetőket vettek őrizetbe, akiket azóta az puccsisták katonai táborában tartanak fogva; |
| --- | --- |

D.

tekintettel a 2012. április 16-án és 17-én mindenféle bírósági eljárás nélkül végrehajtott letartóztatásokra, amelyek során politikai vezetőket (köztük két elnökjelöltet) és magas rangú katonai vezetőket vettek őrizetbe, akiket azóta az puccsisták katonai táborában tartanak fogva;

| E. | mivel az országnak a kormányerők és a lázadók között az ország északi részén kiújult ellenségeskedésekkel is szembe kell néznie, amelyek miatt január óta több mint 200 000 ember hagyta el otthonát; mivel az országon belül otthonukat elhagyni kényszerülők számát több mint 100 000-re teszik, és mintegy 136 000 menekült távozott a szomszédos országokba (Algériába, Mauritániába, Nigerbe és Burkina Fasóba), ahol a súlyos aszályok már az elmúlt években is komoly élelemhiányt okoztak; |
| --- | --- |

E.

mivel az országnak a kormányerők és a lázadók között az ország északi részén kiújult ellenségeskedésekkel is szembe kell néznie, amelyek miatt január óta több mint 200 000 ember hagyta el otthonát; mivel az országon belül otthonukat elhagyni kényszerülők számát több mint 100 000-re teszik, és mintegy 136 000 menekült távozott a szomszédos országokba (Algériába, Mauritániába, Nigerbe és Burkina Fasóba), ahol a súlyos aszályok már az elmúlt években is komoly élelemhiányt okoztak;

| F. | mivel a többnyire az Azawadi Nemzeti Felszabadító Mozgalomhoz tartozó tuareg lázadók a katonai puccsot követően végigsöpörtek Mali északi részén, kiszorították a kormányerőket Mali három északi régiójából (Kidalból, Gaóból és Timbuktuból), és 2012. április 6-án egyoldalúan kikiáltották az új „Azawad” állam függetlenségét; |
| --- | --- |

F.

mivel a többnyire az Azawadi Nemzeti Felszabadító Mozgalomhoz tartozó tuareg lázadók a katonai puccsot követően végigsöpörtek Mali északi részén, kiszorították a kormányerőket Mali három északi régiójából (Kidalból, Gaóból és Timbuktuból), és 2012. április 6-án egyoldalúan kikiáltották az új „Azawad” állam függetlenségét;

| G. | mivel al-Káida Maghreb-országokban működő szervezetével szoros kapcsolatban álló Anszár ad-Dín iszlamista csoport bejelentette, hogy irányítást gyakorol Timbuktu felett, és Maliban a saría törvényt kívánja bevezetni; |
| --- | --- |

G.

mivel al-Káida Maghreb-országokban működő szervezetével szoros kapcsolatban álló Anszár ad-Dín iszlamista csoport bejelentette, hogy irányítást gyakorol Timbuktu felett, és Maliban a saría törvényt kívánja bevezetni;

| H. | mivel a fegyverek Líbiából kiinduló terjedése, a kábítószer-csempészet, a munkanélküliek nagy száma és a szegénység hozzájárul a régió egészének destabilizálásához; |
| --- | --- |

H.

mivel a fegyverek Líbiából kiinduló terjedése, a kábítószer-csempészet, a munkanélküliek nagy száma és a szegénység hozzájárul a régió egészének destabilizálásához;

| I. | mivel bizonyított kapcsolatok léteznek a száhel-szaharai terrorista csoportok és a kábítószer-, fegyver-, cigaretta- és emberkereskedők – és különösen a váltságdíj szándékával történő túszejtések – között; |
| --- | --- |

I.

mivel bizonyított kapcsolatok léteznek a száhel-szaharai terrorista csoportok és a kábítószer-, fegyver-, cigaretta- és emberkereskedők – és különösen a váltságdíj szándékával történő túszejtések – között;

| J. | mivel Észak-Maliban egyéb más szélsőséges mozgalmak – például az AQMI (az al-Káida Maghreb-országokban működő szervezete) és a Nyugat-afrikai Egységes Mozgalom a Szent Háborúért (MUJAO), valamint a nigériai székhelyű Boko Haram dzsihadista mozgalom – is jelen vannak; |
| --- | --- |

J.

mivel Észak-Maliban egyéb más szélsőséges mozgalmak – például az AQMI (az al-Káida Maghreb-országokban működő szervezete) és a Nyugat-afrikai Egységes Mozgalom a Szent Háborúért (MUJAO), valamint a nigériai székhelyű Boko Haram dzsihadista mozgalom – is jelen vannak;

| K. | mivel az életkörülményeik javítását követelő tuaregek Maliban már több ízben – 1963-ban, 1990-ben és 2006-ban – fellázadtak, és mivel az e lázadásokat követő megállapodások rendelkezéseit csak rendkívül kis mértékben hajtották végre, különösen az 1992-es „nemzeti paktum” vonatkozásában; |
| --- | --- |

K.

mivel az életkörülményeik javítását követelő tuaregek Maliban már több ízben – 1963-ban, 1990-ben és 2006-ban – fellázadtak, és mivel az e lázadásokat követő megállapodások rendelkezéseit csak rendkívül kis mértékben hajtották végre, különösen az 1992-es „nemzeti paktum” vonatkozásában;

| L. | mivel Mali hatalmas méretű és gyéren lakott ország, amelynek hosszú és nehezen meghatározható határai vannak, a tájékoztatás és a fellépés megfelelő regionális összehangolására van szükség; |
| --- | --- |

L.

mivel Mali hatalmas méretű és gyéren lakott ország, amelynek hosszú és nehezen meghatározható határai vannak, a tájékoztatás és a fellépés megfelelő regionális összehangolására van szükség;

| M. | mivel az EU-nak alapvető érdeke a Száhel-övezet egészének biztonsága, stabilitása és fejlődése, különösen a térségben milliókat érintő súlyos élelemhiány idején; mivel a mostani erőszakhullám tovább súlyosbítja majd az élelmezési vészhelyzetet mind Mali északi részén, mind pedig és a szomszédos országokban, amelyek szintén súlyos élelmiszerhiánnyal sújtott területeire a menekültek távoznak; mivel a Száhel-övezetre vonatkozóan létezik uniós biztonsági és fejlesztési stratégia; mivel a Száhel-övezet az elmúlt húsz év legsúlyosabb humanitárius válságát éli; |
| --- | --- |

M.

mivel az EU-nak alapvető érdeke a Száhel-övezet egészének biztonsága, stabilitása és fejlődése, különösen a térségben milliókat érintő súlyos élelemhiány idején; mivel a mostani erőszakhullám tovább súlyosbítja majd az élelmezési vészhelyzetet mind Mali északi részén, mind pedig és a szomszédos országokban, amelyek szintén súlyos élelmiszerhiánnyal sújtott területeire a menekültek távoznak; mivel a Száhel-övezetre vonatkozóan létezik uniós biztonsági és fejlesztési stratégia; mivel a Száhel-övezet az elmúlt húsz év legsúlyosabb humanitárius válságát éli;

| N. | mivel a Száhel-övezetben a terrorizmus ellen vívott küzdelem egyik elemeként a fejlesztés, a társadalmi igazságosság, a jogállamiság és az integráció előmozdítására irányuló aktív politikát kell folytatni; mivel a lakosság helyi csoportjai számára olyan gazdasági lehetőségeket kell kilátásba helyezni, amelyek alternatívát biztosítanak az illegális gazdasággal szemben; |
| --- | --- |

N.

mivel a Száhel-övezetben a terrorizmus ellen vívott küzdelem egyik elemeként a fejlesztés, a társadalmi igazságosság, a jogállamiság és az integráció előmozdítására irányuló aktív politikát kell folytatni; mivel a lakosság helyi csoportjai számára olyan gazdasági lehetőségeket kell kilátásba helyezni, amelyek alternatívát biztosítanak az illegális gazdasággal szemben;

| O. | mivel 2012. április 16-án az ENSZ-főtitkár gyermekekkel és fegyveres konfliktusokkal foglalkozó különleges képviselője, Radhika Coomaraswamy, mélységes aggodalmának adott hangot a gyermekkatonák toborzásáról szóló beszámolók miatt; |
| --- | --- |

O.

mivel 2012. április 16-án az ENSZ-főtitkár gyermekekkel és fegyveres konfliktusokkal foglalkozó különleges képviselője, Radhika Coomaraswamy, mélységes aggodalmának adott hangot a gyermekkatonák toborzásáról szóló beszámolók miatt;

| P. | mivel a jelentések szerint súlyos emberi jogi jogsértéseket követnek el Mali lakosságával szemben, különösen a felkelők ellenőrzése alá tartozó északi területeken; |
| --- | --- |

P.

mivel a jelentések szerint súlyos emberi jogi jogsértéseket követnek el Mali lakosságával szemben, különösen a felkelők ellenőrzése alá tartozó északi területeken;

| Q. | mivel a maliak közül sokan az északi régióban rekedtek, és mind az élelmiszerhez, mind az egyéb alapvető szükségletekhez csak korlátozottan férnek hozzá, miközben a segélyműveletek többségét felfüggesztették a biztonság hiánya miatt és azért, mert számos esetben a segélyszervezetek felszerelését, járműveit és készleteit ellopták; |
| --- | --- |

Q.

mivel a maliak közül sokan az északi régióban rekedtek, és mind az élelmiszerhez, mind az egyéb alapvető szükségletekhez csak korlátozottan férnek hozzá, miközben a segélyműveletek többségét felfüggesztették a biztonság hiánya miatt és azért, mert számos esetben a segélyszervezetek felszerelését, járműveit és készleteit ellopták;

| R. | mivel az otthonukat elhagyni kényszerülő személyek életkörülményeit rendkívüli szegénység jellemzi, ezért alapvető emberi szükségleteik kielégítetlenül maradnak és a társadalmi feszültségek fokozódnak; mivel az otthonát elhagyni kényszerülő személyek több mint 50 %-a mindennemű védelmet nélkülöző nő, akik a lakosság különösen kiszolgáltatott csoportját képezik; |
| --- | --- |

R.

mivel az otthonukat elhagyni kényszerülő személyek életkörülményeit rendkívüli szegénység jellemzi, ezért alapvető emberi szükségleteik kielégítetlenül maradnak és a társadalmi feszültségek fokozódnak; mivel az otthonát elhagyni kényszerülő személyek több mint 50 %-a mindennemű védelmet nélkülöző nő, akik a lakosság különösen kiszolgáltatott csoportját képezik;

| S. | mivel a legtöbb humanitárius szervezet a létesítményei és raktárai elleni támadások miatt elhagyta az északi régiót; |
| --- | --- |

S.

mivel a legtöbb humanitárius szervezet a létesítményei és raktárai elleni támadások miatt elhagyta az északi régiót;

| T. | mivel az EU további 9 millió euró összegű pénzügyi segélyt szabadított fel a becslések szerint élelmiszer-segélyben nem részesülő 1,4 millió mali személy számára; |
| --- | --- |

T.

mivel az EU további 9 millió euró összegű pénzügyi segélyt szabadított fel a becslések szerint élelmiszer-segélyben nem részesülő 1,4 millió mali személy számára;

| U. | mivel mintegy 175 000–220 000 gyermek szenved majd az idén súlyos alultápláltságban, és mivel Észak-Mali – valamint a határ túloldalán a menekültek tartózkodási helyét képező övezetek – megközelítése egyre nagyobb nehézséget jelent; |
| --- | --- |

U.

mivel mintegy 175 000–220 000 gyermek szenved majd az idén súlyos alultápláltságban, és mivel Észak-Mali – valamint a határ túloldalán a menekültek tartózkodási helyét képező övezetek – megközelítése egyre nagyobb nehézséget jelent;

| 1. | elítéli a mali katonai puccsot és a Mali köztársasági intézményeinek felfüggesztését; |
| --- | --- |

1.

elítéli a mali katonai puccsot és a Mali köztársasági intézményeinek felfüggesztését;

| 2. | üdvözli az alkotmányos rend helyreállítását célzó intézkedéscsomagot előirányzó keretmegállapodás aláírását; nyomatékosan felszólítja valamennyi érintett mali felet, hogy e megállapodást haladéktalanul hajtsa végre; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az alkotmányos rend helyreállítását célzó intézkedéscsomagot előirányzó keretmegállapodás aláírását; nyomatékosan felszólítja valamennyi érintett mali felet, hogy e megállapodást haladéktalanul hajtsa végre;

| 3. | elismerését fejezi ki az ECOWAS, az Afrikai Unió és az ENSZ, valamint a szomszédos országok által foganatosított intézkedések miatt, amelyek célja Mali alkotmányos rendjének gyors helyreállítása és konkrét lépések kezdeményezése az ország függetlenségének, egységének és területi integritásának megőrzése érdekében; tudomásul veszi a 2012. április 14–15-én Ouagadougou-ban Blaise Compaoré, Burkina Faso elnöke, az ECOWAS által kinevezett közvetítő védnöksége alatt rendezett konferencia eredményeit, és abbéli reményének ad hangot, hogy az átmenetre vonatkozóan előírt ütemtervet és részletes rendelkezéseket mielőbb pontosítani lehet; |
| --- | --- |

3.

elismerését fejezi ki az ECOWAS, az Afrikai Unió és az ENSZ, valamint a szomszédos országok által foganatosított intézkedések miatt, amelyek célja Mali alkotmányos rendjének gyors helyreállítása és konkrét lépések kezdeményezése az ország függetlenségének, egységének és területi integritásának megőrzése érdekében; tudomásul veszi a 2012. április 14–15-én Ouagadougou-ban Blaise Compaoré, Burkina Faso elnöke, az ECOWAS által kinevezett közvetítő védnöksége alatt rendezett konferencia eredményeit, és abbéli reményének ad hangot, hogy az átmenetre vonatkozóan előírt ütemtervet és részletes rendelkezéseket mielőbb pontosítani lehet;

| 4. | ismételten megerősíti, hogy Mali függetlenségét, egységét és területi integritását meg kell őrizni és tiszteletben kell tartani; felhívja a mali hatóságokat és a tuareg felszabadító mozgalmat, hogy építő jellegű párbeszéd révén találjanak békés és tartós megoldást; |
| --- | --- |

4.

ismételten megerősíti, hogy Mali függetlenségét, egységét és területi integritását meg kell őrizni és tiszteletben kell tartani; felhívja a mali hatóságokat és a tuareg felszabadító mozgalmat, hogy építő jellegű párbeszéd révén találjanak békés és tartós megoldást;

| 5. | felhívja valamennyi felet, hogy a megválasztott képviselők hatalmának helyreállítása érdekében tanúsítson önmérsékletet, és működjön együtt annak biztosítása érdekében, hogy nemzetközi felügyelet alatt mielőbb választásokra kerüljön sor, és mihamarabb helyreálljon a demokrácia; |
| --- | --- |

5.

felhívja valamennyi felet, hogy a megválasztott képviselők hatalmának helyreállítása érdekében tanúsítson önmérsékletet, és működjön együtt annak biztosítása érdekében, hogy nemzetközi felügyelet alatt mielőbb választásokra kerüljön sor, és mihamarabb helyreálljon a demokrácia;

| 6. | úgy véli, hogy az északi konfliktusra nem létezik katonai megoldás, és a megoldást tárgyalás útján kell megtalálni; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az északi konfliktusra nem létezik katonai megoldás, és a megoldást tárgyalás útján kell megtalálni;

| 7. | kéri, hogy az EU és tagállamai aktívan támogassák az átmenet folyamatának következő lépéseit, többek között a választások ellenőrzésével megbízott megfigyelő misszió küldése révén; sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy gyorsítsa meg a Száhel-övezetre vonatkozó uniós biztonsági és fejlesztési stratégia különböző elemeinek végrehajtását; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy az EU és tagállamai aktívan támogassák az átmenet folyamatának következő lépéseit, többek között a választások ellenőrzésével megbízott megfigyelő misszió küldése révén; sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy gyorsítsa meg a Száhel-övezetre vonatkozó uniós biztonsági és fejlesztési stratégia különböző elemeinek végrehajtását;

| 8. | felszólít az államcsínyért felelős katonai erők által önkényesen fogva tartott személyek haladéktalan szabadon bocsátására; |
| --- | --- |

8.

felszólít az államcsínyért felelős katonai erők által önkényesen fogva tartott személyek haladéktalan szabadon bocsátására;

| 9. | követeli valamennyi elrabolt személy azonnali szabadon bocsátását és mindennemű erőszak haladéktalan felszámolását, és ismételten felhívja valamennyi mali felet, hogy megfelelő politikai párbeszéd útján békés megoldásra törekedjen; |
| --- | --- |

9.

követeli valamennyi elrabolt személy azonnali szabadon bocsátását és mindennemű erőszak haladéktalan felszámolását, és ismételten felhívja valamennyi mali felet, hogy megfelelő politikai párbeszéd útján békés megoldásra törekedjen;

| 10. | súlyos aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Mali északi részén nőtt a terrorfenyegetés, mivel a lázadók között az al-Káida Maghreb-országokban működő szervezetének és szélsőséges elemek tagjai is vannak; e tekintetben elítél minden – többek között a humanitárius szervezetek dolgozói ellen elkövetett – erőszakot és támadást, valamint a Gaóban dolgozó algériai diplomáciai személyzet túszul ejtését; |
| --- | --- |

10.

súlyos aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Mali északi részén nőtt a terrorfenyegetés, mivel a lázadók között az al-Káida Maghreb-országokban működő szervezetének és szélsőséges elemek tagjai is vannak; e tekintetben elítél minden – többek között a humanitárius szervezetek dolgozói ellen elkövetett – erőszakot és támadást, valamint a Gaóban dolgozó algériai diplomáciai személyzet túszul ejtését;

| 11. | elítéli a fegyveres csoportok által elkövetett erőszakos cselekményeket; |
| --- | --- |

11.

elítéli a fegyveres csoportok által elkövetett erőszakos cselekményeket;

| 12. | elítéli különösen a polgári lakossággal szemben elkövetett atrocitásokat, amelyek áldozatai leginkább nők voltak, és kifejezetten elítéli az emberrablás és a nemi erőszak fegyverként való alkalmazását; kéri az elmúlt hónapokban Maliban elkövetett atrocitások kivizsgálását; |
| --- | --- |

12.

elítéli különösen a polgári lakossággal szemben elkövetett atrocitásokat, amelyek áldozatai leginkább nők voltak, és kifejezetten elítéli az emberrablás és a nemi erőszak fegyverként való alkalmazását; kéri az elmúlt hónapokban Maliban elkövetett atrocitások kivizsgálását;

| 13. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy fordítsanak különös figyelmet a Száhel-övezetben élő nők és lányok helyzetére, és tegyenek meg minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy megóvják őket az erőszak minden formájától és emberi jogaik megsértésétől; |
| --- | --- |

13.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy fordítsanak különös figyelmet a Száhel-övezetben élő nők és lányok helyzetére, és tegyenek meg minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy megóvják őket az erőszak minden formájától és emberi jogaik megsértésétől;

| 14. | felhívja a mali hatóságokat, hogy a maffiajellegű kereskedelemmel szemben szigorúan lépjenek fel; |
| --- | --- |

14.

felhívja a mali hatóságokat, hogy a maffiajellegű kereskedelemmel szemben szigorúan lépjenek fel;

| 15. | elítéli a kulturális örökségre irányuló támadásokat és fosztogatásokat; |
| --- | --- |

15.

elítéli a kulturális örökségre irányuló támadásokat és fosztogatásokat;

| 16. | felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy támogassák a regionális koordináló szervezeteket az általuk tett erőfeszítésekben; |
| --- | --- |

16.

felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy támogassák a regionális koordináló szervezeteket az általuk tett erőfeszítésekben;

| 17. | felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy támogassák az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a régió államainak kapacitásait bővítsék, és mozgósítsanak minden rendelkezésre álló erőforrást az emberek védelme és a régió biztonságának és fejlődésének előmozdítása érdekében, a régió államaival és az ECOWAS és WAEMU államközi szervezetekkel együttműködésben; |
| --- | --- |

17.

felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy támogassák az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a régió államainak kapacitásait bővítsék, és mozgósítsanak minden rendelkezésre álló erőforrást az emberek védelme és a régió biztonságának és fejlődésének előmozdítása érdekében, a régió államaival és az ECOWAS és WAEMU államközi szervezetekkel együttműködésben;

| 18. | kéri egy, az ENSZ Biztonsági Tanácsa által felhatalmazott európai KBVP-misszió lehetőségének fontolóra vételét abból a célból, hogy a mali kormány kérése esetén a mali hadseregnek logisztikai támogatást nyújtson, valamint hogy egy esetleges ECOWAS-erő vagy egy közös ECOWAS/Afrikai Unió/ENSZ-erő biztosítsa Malinak az illegális fegyveres csoportok által el nem foglalt területeit; |
| --- | --- |

18.

kéri egy, az ENSZ Biztonsági Tanácsa által felhatalmazott európai KBVP-misszió lehetőségének fontolóra vételét abból a célból, hogy a mali kormány kérése esetén a mali hadseregnek logisztikai támogatást nyújtson, valamint hogy egy esetleges ECOWAS-erő vagy egy közös ECOWAS/Afrikai Unió/ENSZ-erő biztosítsa Malinak az illegális fegyveres csoportok által el nem foglalt területeit;

| 19. | abbéli reményének ad hangot, hogy a KBVP-misszó hozzásegíti majd az alrégió országait határaik hatékonyabb ellenőrzéséhez és különösen a fegyver-, kábítószer- és embercsempészet leküzdéséhez; |
| --- | --- |

19.

abbéli reményének ad hangot, hogy a KBVP-misszó hozzásegíti majd az alrégió országait határaik hatékonyabb ellenőrzéséhez és különösen a fegyver-, kábítószer- és embercsempészet leküzdéséhez;

| 20. | elítéli továbbá, hogy 2011. november 24–25-én két francia, egy svéd, egy holland és egy brit útlevéllel rendelkező dél-afrikai állampolgárt elraboltak, az emberrablóknak ellenszegülő német állampolgárt pedig megölték; megállapítja, hogy ezzel a Száhel-övezetben fogva tartott európai túszok száma tizenkettőre emelkedett, mivel az al-Káida Maghreb-országokban működő szervezete 2011 októberében további két spanyol és egy olasz állampolgárt rabolt el Nyugat-Algériában, 2010 szeptemberében pedig négy francia állampolgárt Nigerben; 2012. április 15-én pedig egy svájci keresztény misszionáriust raboltak el Timbuktuban; |
| --- | --- |

20.

elítéli továbbá, hogy 2011. november 24–25-én két francia, egy svéd, egy holland és egy brit útlevéllel rendelkező dél-afrikai állampolgárt elraboltak, az emberrablóknak ellenszegülő német állampolgárt pedig megölték; megállapítja, hogy ezzel a Száhel-övezetben fogva tartott európai túszok száma tizenkettőre emelkedett, mivel az al-Káida Maghreb-országokban működő szervezete 2011 októberében további két spanyol és egy olasz állampolgárt rabolt el Nyugat-Algériában, 2010 szeptemberében pedig négy francia állampolgárt Nigerben; 2012. április 15-én pedig egy svájci keresztény misszionáriust raboltak el Timbuktuban;

| 21. | ismételten súlyos aggodalmának ad hangot a humanitárius és élelmezési válság rohamos súlyosbodása miatt, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy bővítsék és gyorsítsák meg a rászoruló lakosság részére nyújtandó humanitárius szállítmányokat; megállapítja, hogy a Bizottság további 9 millió eurót fordít a Mali északi részén tapasztalható új humanitárius szükségletek fedezésére; rámutat, hogy sürgős erőfeszítésekre van szükség a humanitárius tér megnyitásához és annak lehetővé tételéhez, hogy az élelmiszer- és gyógyszerszállítmányok eljussanak Mali északi részébe; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy ilyen, gyors intézkedések híján kiterjedt humanitárius válság alakulhat ki, amely a szomszédos országokat is hátrányosan érintheti; |
| --- | --- |

21.

ismételten súlyos aggodalmának ad hangot a humanitárius és élelmezési válság rohamos súlyosbodása miatt, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy bővítsék és gyorsítsák meg a rászoruló lakosság részére nyújtandó humanitárius szállítmányokat; megállapítja, hogy a Bizottság további 9 millió eurót fordít a Mali északi részén tapasztalható új humanitárius szükségletek fedezésére; rámutat, hogy sürgős erőfeszítésekre van szükség a humanitárius tér megnyitásához és annak lehetővé tételéhez, hogy az élelmiszer- és gyógyszerszállítmányok eljussanak Mali északi részébe; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy ilyen, gyors intézkedések híján kiterjedt humanitárius válság alakulhat ki, amely a szomszédos országokat is hátrányosan érintheti;

| 22. | humanitárius folyosó megnyitását kéri a mali összecsapások miatt otthonukat elhagyni kényszerülő több tízezer fő megsegítése érdekében, akik közül sokan a szomszédos országokban, így Nigerben, Mauritániában és Burkina Fasóban kerestek menedéket; továbbá gyors reagálást szorgalmaz a száhel-övezetbeli humanitárius válság egészére; |
| --- | --- |

22.

humanitárius folyosó megnyitását kéri a mali összecsapások miatt otthonukat elhagyni kényszerülő több tízezer fő megsegítése érdekében, akik közül sokan a szomszédos országokban, így Nigerben, Mauritániában és Burkina Fasóban kerestek menedéket; továbbá gyors reagálást szorgalmaz a száhel-övezetbeli humanitárius válság egészére;

| 23. | rámutat, hogy a jelenlegi mali válság az ország gazdasági és társadalmi problémáiból ered, és hogy az emberek foglalkoztatáshoz, egészségügyi ellátáshoz, lakhatáshoz és közszolgáltatásokhoz való hozzáférésre vonatkozó szükségleteit sürgősen ki kell elégíteni, és ennek során mindenkivel szemben egyenlő elbánást kell alkalmazni, az alapvető emberi jogok – többek között a kisebbségi jogok – szavatolása mellett; |
| --- | --- |

23.

rámutat, hogy a jelenlegi mali válság az ország gazdasági és társadalmi problémáiból ered, és hogy az emberek foglalkoztatáshoz, egészségügyi ellátáshoz, lakhatáshoz és közszolgáltatásokhoz való hozzáférésre vonatkozó szükségleteit sürgősen ki kell elégíteni, és ennek során mindenkivel szemben egyenlő elbánást kell alkalmazni, az alapvető emberi jogok – többek között a kisebbségi jogok – szavatolása mellett;

| 24. | felhívja az Európai Uniót, hogy fokozza a régió lakosságának támogatására irányuló lépéseit azáltal, hogy könnyebb hozzáférést biztosít számukra a vízhez, a közoktatáshoz és az egészségügyi szolgáltatásokhoz, valamint a jobb infrastruktúrához a régió megközelíthetőségének javítása érdekében; |
| --- | --- |

24.

felhívja az Európai Uniót, hogy fokozza a régió lakosságának támogatására irányuló lépéseit azáltal, hogy könnyebb hozzáférést biztosít számukra a vízhez, a közoktatáshoz és az egészségügyi szolgáltatásokhoz, valamint a jobb infrastruktúrához a régió megközelíthetőségének javítása érdekében;

| 25. | kéri az Európai Unió által a régió számára nyújtott támogatás részletes értékelését; |
| --- | --- |

25.

kéri az Európai Unió által a régió számára nyújtott támogatás részletes értékelését;

| 26. | abbéli meggyőződésének ad hangot, hogy a régióra vonatkozó tartós megoldásnak az állami intézmények megerősítését, a polgárok döntéshozatalban való aktív részvételének elősegítését és a fenntartható és méltányos gazdasági fejlődés megalapozását kell megcéloznia; |
| --- | --- |

26.

abbéli meggyőződésének ad hangot, hogy a régióra vonatkozó tartós megoldásnak az állami intézmények megerősítését, a polgárok döntéshozatalban való aktív részvételének elősegítését és a fenntartható és méltányos gazdasági fejlődés megalapozását kell megcéloznia;

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ECOWAS és az Afrikai Unió intézményeinek, Mali ideiglenes elnökének és az ENSZ Biztonsági Tanácsának. |
| --- | --- |

27.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ECOWAS és az Afrikai Unió intézményeinek, Mali ideiglenes elnökének és az ENSZ Biztonsági Tanácsának.

---

(1)  SC/10590.

(2)  SC/10592.

(3)  SC/10600.

(4)  SC/10603.

(5)  http://www.unhcr.org/refworld/docid/4e9bd7382.html

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/79 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/79

---

2012. április 20., péntekA burmai helyzet

P7_TA(2012)0142

Az Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a burmai/mianmari helyzetről (2012/2604(RSP))

2013/C 258 E/11

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1948-as Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18-21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-as Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18-21. cikkére,

| — | tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 25. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 25. cikkére,

| — | tekintettel az EU elnökségének 2009. február 23-i, a burmai/mianmari hatóságok és demokratikus erők közötti átfogó párbeszédre felszólító nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU elnökségének 2009. február 23-i, a burmai/mianmari hatóságok és demokratikus erők közötti átfogó párbeszédre felszólító nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Burmáról/Mianmarról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2010. november 25-i (1) és a 2010. május 20-i (2) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Burmáról/Mianmarról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2010. november 25-i (1) és a 2010. május 20-i (2) állásfoglalására,

| — | tekintettel a 2010. április 26-i 2010/232/KKBP tanácsi határozatban kinyilvánított és legutóbb a 2011. október 27-i 1083/2011/EU tanácsi rendeletben módosított európai uniós korlátozó intézkedésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. április 26-i 2010/232/KKBP tanácsi határozatban kinyilvánított és legutóbb a 2011. október 27-i 1083/2011/EU tanácsi rendeletben módosított európai uniós korlátozó intézkedésekre,

| — | tekintettel a magas szintű találkozók felfüggesztéséről és a kormány polgári tagjaira vonatkozó vízumtilalomról szóló, 2011. április 12-i tanácsi következtetésekre (a Tanács 2011/239/CFSP határozata), |
| --- | --- |

—

tekintettel a magas szintű találkozók felfüggesztéséről és a kormány polgári tagjaira vonatkozó vízumtilalomról szóló, 2011. április 12-i tanácsi következtetésekre (a Tanács 2011/239/CFSP határozata),

| — | tekintettel a főképviselő 2011. április 28-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselő 2011. április 28-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ különmegbízottjának a burmai/mianmari emberi jogi helyzetről szóló, 2012. március 12-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különmegbízottjának a burmai/mianmari emberi jogi helyzetről szóló, 2012. március 12-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ-főtitkár burmai/mianmari választásokról szóló, 2012. április 2-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-főtitkár burmai/mianmari választásokról szóló, 2012. április 2-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2011. novemberi ASEAN-csúcsértekezleten hozott döntésre, miszerint az ASEAN elnökségét Burma/Mianmar tölti be 2014-ben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. novemberi ASEAN-csúcsértekezleten hozott döntésre, miszerint az ASEAN elnökségét Burma/Mianmar tölti be 2014-ben,

| — | tekintettel az Európai Tanács elnökének a burmai/mianmari reformok irányáról szóló, 2012. január 30-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács elnökének a burmai/mianmari reformok irányáról szóló, 2012. január 30-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a főképviselő 2011. április 28-i és 2011. október 14-i nyilatkozataira egyes harmadik országoknak a Burma/Mianmar elleni korlátozó intézkedésekről szóló, 2011/239/KKBP és 2011/504/KKBP határozatokhoz való csatlakozásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselő 2011. április 28-i és 2011. október 14-i nyilatkozataira egyes harmadik országoknak a Burma/Mianmar elleni korlátozó intézkedésekről szóló, 2011/239/KKBP és 2011/504/KKBP határozatokhoz való csatlakozásáról,

| — | tekintettel az uniós Külügyek Tanácsa Burmáról/Mianmarról szóló, 2012. január 23-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós Külügyek Tanácsa Burmáról/Mianmarról szóló, 2012. január 23-i következtetéseire,

| — | tekintettel Andris Piebalgs fejlesztési biztos 2012. február 12. és 14. közötti burmai/mianmari látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Andris Piebalgs fejlesztési biztos 2012. február 12. és 14. közötti burmai/mianmari látogatására,

| — | tekintettel a 2012. február 26. és március 2. között tartott első EU–Burma/Mianmar parlamentközi ülés eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. február 26. és március 2. között tartott első EU–Burma/Mianmar parlamentközi ülés eredményeire,

| — | tekintettel a főképviselő nyilatkozataira, különösen az Ang Szán Szu Csí szabadon engedéséről szóló 2010. november 13-i, a politikai fogyok szabadon bocsátásáról szóló 2011. január 13-i és 2011. október 12-i és az időközi választások lebonyolításáról szóló 2012. április 2-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselő nyilatkozataira, különösen az Ang Szán Szu Csí szabadon engedéséről szóló 2010. november 13-i, a politikai fogyok szabadon bocsátásáról szóló 2011. január 13-i és 2011. október 12-i és az időközi választások lebonyolításáról szóló 2012. április 2-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel az ASEAN-csúcsértekezlet 2012. április 3-i nyilatkozatára a 2012. április 1-jei időközi választások eredményéről és a szankciók feloldásának szorgalmazásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ASEAN-csúcsértekezlet 2012. április 3-i nyilatkozatára a 2012. április 1-jei időközi választások eredményéről és a szankciók feloldásának szorgalmazásáról,

| — | tekintettel a Thein Szein, Burma/Mianmar elnöke és Ang Szán Szu Csí között 2011 augusztusa óta lezajlott számos találkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Thein Szein, Burma/Mianmar elnöke és Ang Szán Szu Csí között 2011 augusztusa óta lezajlott számos találkozóra,

| — | tekintettel Thein Szein elnök 2012. március 1-jei országértékelő beszédére kormánya megalakulásának első évfordulóján, amelyben elismerte, hogy az addigi erőfeszítések ellenére még mindig „sok a tennivaló”, |
| --- | --- |

—

tekintettel Thein Szein elnök 2012. március 1-jei országértékelő beszédére kormánya megalakulásának első évfordulóján, amelyben elismerte, hogy az addigi erőfeszítések ellenére még mindig „sok a tennivaló”,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2012. április 1-ején Burmában időközi választásokat tartottak parlamentje alsóháza (Pyithu Hluttaw) több mint 40 képviselőjének megválasztása céljából, amelyen Ang Szán Szu Csí Nemzeti Liga a Demokráciáért elnevezésű pártja teljes mértékben részt vehetett; mivel ezek az időközi választások, amelyek a nemzetközi közösség megítélése szerint általában véve szabadok és tisztességesek voltak, azt jelzik, hogy Burma/Mianmar a demokratikus változásokhoz vezető úton halad; |
| --- | --- |

A.

mivel 2012. április 1-ején Burmában időközi választásokat tartottak parlamentje alsóháza (Pyithu Hluttaw) több mint 40 képviselőjének megválasztása céljából, amelyen Ang Szán Szu Csí Nemzeti Liga a Demokráciáért elnevezésű pártja teljes mértékben részt vehetett; mivel ezek az időközi választások, amelyek a nemzetközi közösség megítélése szerint általában véve szabadok és tisztességesek voltak, azt jelzik, hogy Burma/Mianmar a demokratikus változásokhoz vezető úton halad;

| B. | mivel hivatali idejének első évében Thein Szein elnök kormánya az előző évtizedekhez képest több előrelépést tett a béke és demokrácia felé; |
| --- | --- |

B.

mivel hivatali idejének első évében Thein Szein elnök kormánya az előző évtizedekhez képest több előrelépést tett a béke és demokrácia felé;

| C. | mivel az ellenzék jelenleg a parlamenti mandátumok 6,6 %-ával (azaz a 659-ből 42 hellyel) rendelkezik, míg a mandátumok túlnyomó többsége a hatalmon lévő Szövetségi Szolidaritás és Fejlődés Pártja (USDP) kezében van, beleértve a mandátumok katonatiszteknek fenntartott 25 %-át, |
| --- | --- |

C.

mivel az ellenzék jelenleg a parlamenti mandátumok 6,6 %-ával (azaz a 659-ből 42 hellyel) rendelkezik, míg a mandátumok túlnyomó többsége a hatalmon lévő Szövetségi Szolidaritás és Fejlődés Pártja (USDP) kezében van, beleértve a mandátumok katonatiszteknek fenntartott 25 %-át,

| D. | mivel a következő országos választásokra 2015-ben kerül sor, amikor a mandátumok 75 %-áért szállnak versenybe, és ezek jelentik majd a tényleges próbát a tekintetben, hogy a burmai hatóságoknak szándékában áll-e az ország demokratizálása; |
| --- | --- |

D.

mivel a következő országos választásokra 2015-ben kerül sor, amikor a mandátumok 75 %-áért szállnak versenybe, és ezek jelentik majd a tényleges próbát a tekintetben, hogy a burmai hatóságoknak szándékában áll-e az ország demokratizálása;

| E. | mivel a 2012. április 1-jei időközi választások lebonyolítása, illetve a külföldi megfigyelők és újságírók – többek között az Európai Parlament egy képviselőjének – meghívása és részvétele bizonyíték arra, hogy a burmai/mianmari kormány folytatni akarja a reformfolyamatot, amelynek fenntarthatónak és visszafordíthatatlannak kell lennie; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2012. április 1-jei időközi választások lebonyolítása, illetve a külföldi megfigyelők és újságírók – többek között az Európai Parlament egy képviselőjének – meghívása és részvétele bizonyíték arra, hogy a burmai/mianmari kormány folytatni akarja a reformfolyamatot, amelynek fenntarthatónak és visszafordíthatatlannak kell lennie;

| F. | mivel ezek a folyamatban lévő változások jelentős lehetőségeket teremtenek az Európai Unió és Burma/Mianmar közötti jobb kapcsolatok kialakításához; |
| --- | --- |

F.

mivel ezek a folyamatban lévő változások jelentős lehetőségeket teremtenek az Európai Unió és Burma/Mianmar közötti jobb kapcsolatok kialakításához;

| G. | mivel óvatosságra van szükség, szem előtt tartva, hogy az ENSZ burmai/mianmari emberi jogi különmegbízottjának jelentése szerint továbbra is súlyos emberi jogi problémák állnak fenn, politikai foglyok százai vannak még mindig börtönben, és a szabadon bocsátottak közül sokat csak feltételesen engedtek el; |
| --- | --- |

G.

mivel óvatosságra van szükség, szem előtt tartva, hogy az ENSZ burmai/mianmari emberi jogi különmegbízottjának jelentése szerint továbbra is súlyos emberi jogi problémák állnak fenn, politikai foglyok százai vannak még mindig börtönben, és a szabadon bocsátottak közül sokat csak feltételesen engedtek el;

| H. | mivel a kormány a több évtizedes civil háború és fegyveres felkelés utóhatásainak megszűntetésén dolgozik, számos tűzszüneti megállapodást kötve a fegyveres etnikai csoportok többségével, kivéve Kachin állammal, miközben a több tízezer lakóhelye elhagyására kényszerült civilnek szánt humanitárius segélyt megakasztják, és továbbra is akadálytalanul alkalmazzák a rohingja kisebbség elleni megkülönböztető politikákat; |
| --- | --- |

H.

mivel a kormány a több évtizedes civil háború és fegyveres felkelés utóhatásainak megszűntetésén dolgozik, számos tűzszüneti megállapodást kötve a fegyveres etnikai csoportok többségével, kivéve Kachin állammal, miközben a több tízezer lakóhelye elhagyására kényszerült civilnek szánt humanitárius segélyt megakasztják, és továbbra is akadálytalanul alkalmazzák a rohingja kisebbség elleni megkülönböztető politikákat;

| I. | mivel a kormány jelezte, hogy háromlépcsős béketeremtő folyamatot folytat, amely a tűzszünettel kezdődik, ezt társadalmi-gazdasági, kulturális és politikai folyamatok követik, és végül többek között az alkotmánymódosítást is magában foglaló átfogó megállapodásra kerül sor etnikai kérdésekről, ideértve a korábban a harcokban részt vevő személyek leszerelését és integrálását, továbbá a források megosztásáról és a nagyobb fokú autonómiáról; |
| --- | --- |

I.

mivel a kormány jelezte, hogy háromlépcsős béketeremtő folyamatot folytat, amely a tűzszünettel kezdődik, ezt társadalmi-gazdasági, kulturális és politikai folyamatok követik, és végül többek között az alkotmánymódosítást is magában foglaló átfogó megállapodásra kerül sor etnikai kérdésekről, ideértve a korábban a harcokban részt vevő személyek leszerelését és integrálását, továbbá a források megosztásáról és a nagyobb fokú autonómiáról;

| J. | mivel szakadék tátong a legmagasabb szintű politikai döntések és a helyi korlátozott intézményi és technikai kapacitások között, és mivel a változások csak lassan fejtik ki hatásukat a burmaiak többségének életére, akik továbbra is mélyszegénységben élnek, rendkívül eladósodottak, nincs munkájuk és nem részesülnek szociális szolgáltatásokban; |
| --- | --- |

J.

mivel szakadék tátong a legmagasabb szintű politikai döntések és a helyi korlátozott intézményi és technikai kapacitások között, és mivel a változások csak lassan fejtik ki hatásukat a burmaiak többségének életére, akik továbbra is mélyszegénységben élnek, rendkívül eladósodottak, nincs munkájuk és nem részesülnek szociális szolgáltatásokban;

| K. | mivel a múltban Burmában/Mianmarban a gazdaság több ágazata, mint például a bányászat, a fakitermelés, az olaj, a gáz és a gátépítések közvetlenül érintettek voltak az emberi jogok súlyos megsértésében és a környezetpusztításban, ugyanakkor ezek jelentették a katonai kormány legfőbb bevételi forrását; |
| --- | --- |

K.

mivel a múltban Burmában/Mianmarban a gazdaság több ágazata, mint például a bányászat, a fakitermelés, az olaj, a gáz és a gátépítések közvetlenül érintettek voltak az emberi jogok súlyos megsértésében és a környezetpusztításban, ugyanakkor ezek jelentették a katonai kormány legfőbb bevételi forrását;

| L. | mivel a kormány lépéseket tett a polgári szabadságjogok kiszélesítésére az országban, beleértve a nagyobb tájékoztatási és szólásszabadságot, a nagyszámú internetes oldalra és kiadványra vonatkozó tilalom megszüntetését, a gyülekezési szabadság lehetővé tételét, az Országos Emberjogi Bizottság létrehozását és a cenzúrabizottság 2012 végéig történő tervezett megszüntetését; |
| --- | --- |

L.

mivel a kormány lépéseket tett a polgári szabadságjogok kiszélesítésére az országban, beleértve a nagyobb tájékoztatási és szólásszabadságot, a nagyszámú internetes oldalra és kiadványra vonatkozó tilalom megszüntetését, a gyülekezési szabadság lehetővé tételét, az Országos Emberjogi Bizottság létrehozását és a cenzúrabizottság 2012 végéig történő tervezett megszüntetését;

| M. | mivel Ashton bárónő, az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselője nem sokkal a Tanács 2012. április 23-i ülését követően látogat Burmába/Mianmarba; |
| --- | --- |

M.

mivel Ashton bárónő, az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselője nem sokkal a Tanács 2012. április 23-i ülését követően látogat Burmába/Mianmarba;

| N. | mivel a független és pártatlan bírói kar nélkülözhetetlen a jogállamiság és az igazságszolgáltatás tiszteletben tartásához Mianmarban; felszólítja Burma/Mianmar kormányát, hogy kezdeményezzen jogi reformokat is a valóban független és pártatlan bíróság biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

N.

mivel a független és pártatlan bírói kar nélkülözhetetlen a jogállamiság és az igazságszolgáltatás tiszteletben tartásához Mianmarban; felszólítja Burma/Mianmar kormányát, hogy kezdeményezzen jogi reformokat is a valóban független és pártatlan bíróság biztosítása érdekében;

| O. | mivel a kormány végre figyelembe veszi az emberek aggodalmát a környezetvédelmi és társadalmi szempontokból potenciálisan káros projektekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

O.

mivel a kormány végre figyelembe veszi az emberek aggodalmát a környezetvédelmi és társadalmi szempontokból potenciálisan káros projektekkel kapcsolatban;

| P. | mivel a Burma/Mianmar elleni uniós korlátozó intézkedések felülvizsgálatára az Általános Ügyek Tanácsának soron következő, 2012. április 23-i ülésén kerül sor; |
| --- | --- |

P.

mivel a Burma/Mianmar elleni uniós korlátozó intézkedések felülvizsgálatára az Általános Ügyek Tanácsának soron következő, 2012. április 23-i ülésén kerül sor;

| 1. | üdvözli a 2012. április 1-jei, a nemzetközi megfigyelők által szabadnak ítélt időközi választások átlátható és hiteles lebonyolítását, miközben megjegyzi, hogy szabálytalanságokat jelentettek a választásokhoz vezető időszakból; bízik abban, hogy az újonnan megválasztott képviselők minél előbb hozzáfoghatnak feladataik ellátásához; támogatja a hatóságokat azon erőfeszítéseikben, hogy garantálják a reformfolyamat fenntarthatóságát és visszafordíthatatlanságát; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a 2012. április 1-jei, a nemzetközi megfigyelők által szabadnak ítélt időközi választások átlátható és hiteles lebonyolítását, miközben megjegyzi, hogy szabálytalanságokat jelentettek a választásokhoz vezető időszakból; bízik abban, hogy az újonnan megválasztott képviselők minél előbb hozzáfoghatnak feladataik ellátásához; támogatja a hatóságokat azon erőfeszítéseikben, hogy garantálják a reformfolyamat fenntarthatóságát és visszafordíthatatlanságát;

| 2. | mély tiszteletét fejezi ki az ellenzéki vezető és Szacharov-díjas Ang Szán Szu Csínek az évtizedeken át tartó hosszú küzdelemért, gratulál pártja áprilisi időközi választásokon aratott győzelméhez, és üdvözli bátorságát és kitartását, amely példa az önkényuralommal szembeni önzetlen bátorságra és a szabadságért és demokráciáért folytatott küzdelemre; |
| --- | --- |

2.

mély tiszteletét fejezi ki az ellenzéki vezető és Szacharov-díjas Ang Szán Szu Csínek az évtizedeken át tartó hosszú küzdelemért, gratulál pártja áprilisi időközi választásokon aratott győzelméhez, és üdvözli bátorságát és kitartását, amely példa az önkényuralommal szembeni önzetlen bátorságra és a szabadságért és demokráciáért folytatott küzdelemre;

| 3. | elismeri Thein Szein elnök és a burmai rendszer más reformereinek intézkedéseit, amelyek célja az elmúlt évek demokratikus reformjainak végrehajtása volt, és bátorítja őket a folyamat mihamarabbi folytatására, hogy a változást ne lehessen visszafordítani; |
| --- | --- |

3.

elismeri Thein Szein elnök és a burmai rendszer más reformereinek intézkedéseit, amelyek célja az elmúlt évek demokratikus reformjainak végrehajtása volt, és bátorítja őket a folyamat mihamarabbi folytatására, hogy a változást ne lehessen visszafordítani;

| 4. | melegen üdvözli a kormány, a parlament és a fegyveres erők vezetőségének erőfeszítéseit az évtizedek óta tartó belső fegyveres konfliktusok lezárására, valamint sürgeti a Kachinnal folytatott béketárgyalások gyors befejezését; |
| --- | --- |

4.

melegen üdvözli a kormány, a parlament és a fegyveres erők vezetőségének erőfeszítéseit az évtizedek óta tartó belső fegyveres konfliktusok lezárására, valamint sürgeti a Kachinnal folytatott béketárgyalások gyors befejezését;

| 5. | szorgalmazza, hogy a burmai kormány a 2015-ös választásokat megelőzően módosítsa a 2008-as alkotmányt, amely megszüntetné a katonaság civil politikában betöltött szerepét, azaz a parlament két házában a katonáknak fenntartott képviselői helyeket; |
| --- | --- |

5.

szorgalmazza, hogy a burmai kormány a 2015-ös választásokat megelőzően módosítsa a 2008-as alkotmányt, amely megszüntetné a katonaság civil politikában betöltött szerepét, azaz a parlament két házában a katonáknak fenntartott képviselői helyeket;

| 6. | üdvözli Thein Szein elnök és Ang Szán Szu Csí kölcsönös közeledését, valamint a kormány és az ellenzék közötti párbeszédet; |
| --- | --- |

6.

üdvözli Thein Szein elnök és Ang Szán Szu Csí kölcsönös közeledését, valamint a kormány és az ellenzék közötti párbeszédet;

| 7. | üdvözli a burmai/mianmari demokratikus változásokat bátorító magas szintű nemzetközi erőfeszítéseket, felhívja a figyelmet David Cameron brit miniszterelnök látogatására, amelyre az áprilisi időközi választások után került sor, és üdvözli az eredményes megbeszéléseket, amelyeket Thein Szein burmai elnökkel és Ang Szán Szu Csíval folytatott; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a burmai/mianmari demokratikus változásokat bátorító magas szintű nemzetközi erőfeszítéseket, felhívja a figyelmet David Cameron brit miniszterelnök látogatására, amelyre az áprilisi időközi választások után került sor, és üdvözli az eredményes megbeszéléseket, amelyeket Thein Szein burmai elnökkel és Ang Szán Szu Csíval folytatott;

| 8. | üdvözli a nagyszámú politikai fogoly szabadon bocsátását, a média és az internet szabadságának jelentős mértékű javulását, miközben aggodalmának ad hangot a folytatódó cenzúra és korlátozások miatt; üdvözli a gyülekezési szabadságról szóló új jogszabályokat és a haladást, amelyet a jelentések szerint a jogszabályok és eljárások a kényszermunka felszámolása érdekében való módosítása terén elértek; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a nagyszámú politikai fogoly szabadon bocsátását, a média és az internet szabadságának jelentős mértékű javulását, miközben aggodalmának ad hangot a folytatódó cenzúra és korlátozások miatt; üdvözli a gyülekezési szabadságról szóló új jogszabályokat és a haladást, amelyet a jelentések szerint a jogszabályok és eljárások a kényszermunka felszámolása érdekében való módosítása terén elértek;

| 9. | felhívja a burmai/mianmari kormányt, hogy késedelem és feltételek nélkül valamennyi még fogva tartott politikai foglyot bocsássa szabadon, és tegye lehetővé a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága és a nemzetközi emberi jogi szervezetek mianmari börtönökbe való bejutását; felhívja a Nemzeti Emberi Jogi Bizottságot is, hogy fokozza tevékenységét a polgárok alapvető jogainak elősegítése és védelme érdekében; |
| --- | --- |

9.

felhívja a burmai/mianmari kormányt, hogy késedelem és feltételek nélkül valamennyi még fogva tartott politikai foglyot bocsássa szabadon, és tegye lehetővé a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága és a nemzetközi emberi jogi szervezetek mianmari börtönökbe való bejutását; felhívja a Nemzeti Emberi Jogi Bizottságot is, hogy fokozza tevékenységét a polgárok alapvető jogainak elősegítése és védelme érdekében;

| 10. | felszólít az állampolgárságról szóló 1982-es jogszabály módosítására, hogy biztosítsa a rohingja etnikai kisebbség állampolgársághoz való jogának megfelelő elismerését; |
| --- | --- |

10.

felszólít az állampolgárságról szóló 1982-es jogszabály módosítására, hogy biztosítsa a rohingja etnikai kisebbség állampolgársághoz való jogának megfelelő elismerését;

| 11. | felhívja a burmai/mianmari hatóságokat a szabad és független média garantálására és annak biztosítására, hogy az új médiatörvény tegye lehetővé a kommunikációs és információs technológiákhoz való korlátlan hozzáférést; |
| --- | --- |

11.

felhívja a burmai/mianmari hatóságokat a szabad és független média garantálására és annak biztosítására, hogy az új médiatörvény tegye lehetővé a kommunikációs és információs technológiákhoz való korlátlan hozzáférést;

| 12. | felhívja Burma/Mianmar kormányát, hogy kezdeményezzen jogi reformokat a valóban független igazságszolgáltatás és a pártatlan bíróságok biztosítása érdekében, valamint a múltban elkövetett emberi jogi jogsértésekért igazságot szolgáltató és elszámoltató folyamat kialakítása céljából; |
| --- | --- |

12.

felhívja Burma/Mianmar kormányát, hogy kezdeményezzen jogi reformokat a valóban független igazságszolgáltatás és a pártatlan bíróságok biztosítása érdekében, valamint a múltban elkövetett emberi jogi jogsértésekért igazságot szolgáltató és elszámoltató folyamat kialakítása céljából;

| 13. | üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 19. ülésének azon eredményét, hogy a Tanács további egy évvel meghosszabbítja az ENSZ burmai/mianmari emberi jogi különmegbízottjának mandátumát; |
| --- | --- |

13.

üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 19. ülésének azon eredményét, hogy a Tanács további egy évvel meghosszabbítja az ENSZ burmai/mianmari emberi jogi különmegbízottjának mandátumát;

| 14. | felhívja Thein Szein elnököt, hogy vizsgáltassa ki a burmai hadsereg katonái által elkövetett nemi erőszakkal kapcsolatos állításokat, és az ilyen tetteket elkövető katonák ellen emeljenek vádat; felszólítja Burma/Mianmar kormányát, hogy haladéktalanul vessen véget a gyermekkatonák toborzásának és bevetésének, fokozza a gyermekek fegyveres konfliktusoktól való védelmét szolgáló intézkedéseket, és folytassa együttműködését az ENSZ-főtitkár gyermekekkel és fegyveres konfliktusokkal foglalkozó különleges képviselőjével; |
| --- | --- |

14.

felhívja Thein Szein elnököt, hogy vizsgáltassa ki a burmai hadsereg katonái által elkövetett nemi erőszakkal kapcsolatos állításokat, és az ilyen tetteket elkövető katonák ellen emeljenek vádat; felszólítja Burma/Mianmar kormányát, hogy haladéktalanul vessen véget a gyermekkatonák toborzásának és bevetésének, fokozza a gyermekek fegyveres konfliktusoktól való védelmét szolgáló intézkedéseket, és folytassa együttműködését az ENSZ-főtitkár gyermekekkel és fegyveres konfliktusokkal foglalkozó különleges képviselőjével;

| 15. | felhívja Thein Szein elnököt, hogy konzultáljon azon helyi közösségekkel, amelyeket érint a tervezett gát ügye, és rendelje el független környezetvédelmi hatásvizsgálat elvégzését; |
| --- | --- |

15.

felhívja Thein Szein elnököt, hogy konzultáljon azon helyi közösségekkel, amelyeket érint a tervezett gát ügye, és rendelje el független környezetvédelmi hatásvizsgálat elvégzését;

| 16. | üdvözli az Unió pozitív gesztusait az országban megvalósuló politikai átmenet kezdetének támogatása tekintetében, beleértve a 150 millió eurós humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó ígéretet, amelynek célja különösen az ország egészségügyi és oktatási létesítményeinek fejlesztése és a lakóhelyük elhagyására kényszerült személyeknek történő segítségnyújtás; |
| --- | --- |

16.

üdvözli az Unió pozitív gesztusait az országban megvalósuló politikai átmenet kezdetének támogatása tekintetében, beleértve a 150 millió eurós humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó ígéretet, amelynek célja különösen az ország egészségügyi és oktatási létesítményeinek fejlesztése és a lakóhelyük elhagyására kényszerült személyeknek történő segítségnyújtás;

| 17. | üdvözli a burmai hatóságoknak a burmai valuta árfolyamával kapcsolatban hozott intézkedéseit; |
| --- | --- |

17.

üdvözli a burmai hatóságoknak a burmai valuta árfolyamával kapcsolatban hozott intézkedéseit;

| 18. | felhívja a Tanácsot, hogy egyéves kezdeti időtartamra a fegyverembargó kivételével függessze fel a jelenleg hatályban lévő korlátozó intézkedéseket, és szorosan kövesse figyelemmel az országban kialakult helyzetet; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Tanácsot, hogy egyéves kezdeti időtartamra a fegyverembargó kivételével függessze fel a jelenleg hatályban lévő korlátozó intézkedéseket, és szorosan kövesse figyelemmel az országban kialakult helyzetet;

| 19. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy határozzon meg világos határidőket és referenciaértékeket a Burmában/Mianmarban folyó politikai és gazdasági reformfolyamat értékelése tekintetében; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy határozzon meg világos határidőket és referenciaértékeket a Burmában/Mianmarban folyó politikai és gazdasági reformfolyamat értékelése tekintetében;

| 20. | tudomásul veszi, hogy a felelős és fenntartható, többek között az Európai Unióval való kereskedelem és az Európai Unióból származó beruházás támogatni fogja Burma/Mianmar erőfeszítéseit a szegénység leküzdésére és annak biztosítására, hogy a támogatások a lakosság minél szélesebb rétegéhez eljussanak, valamint kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vegyék fontolóra azt, hogy Burma/Mianmar kiemelt piaci hozzáférést kaphasson az uniós piacra; |
| --- | --- |

20.

tudomásul veszi, hogy a felelős és fenntartható, többek között az Európai Unióval való kereskedelem és az Európai Unióból származó beruházás támogatni fogja Burma/Mianmar erőfeszítéseit a szegénység leküzdésére és annak biztosítására, hogy a támogatások a lakosság minél szélesebb rétegéhez eljussanak, valamint kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vegyék fontolóra azt, hogy Burma/Mianmar kiemelt piaci hozzáférést kaphasson az uniós piacra;

| 21. | üdvözli az Európai Unió azon kötelezettségvállalását, hogy növeli a konfliktus sújtotta lakosságnak nyújtott támogatást, és felhívja a burmai/mianmari kormányt, hogy a segélyszervezetek és az ENSZ számára tegyék lehetővé az etnikai államokba való eljutást, vagy biztosítsák a helyi közösségeken alapuló és a határokon átnyúló segélyeket annak érdekében, hogy elérjék a rászoruló lakosságot; |
| --- | --- |

21.

üdvözli az Európai Unió azon kötelezettségvállalását, hogy növeli a konfliktus sújtotta lakosságnak nyújtott támogatást, és felhívja a burmai/mianmari kormányt, hogy a segélyszervezetek és az ENSZ számára tegyék lehetővé az etnikai államokba való eljutást, vagy biztosítsák a helyi közösségeken alapuló és a határokon átnyúló segélyeket annak érdekében, hogy elérjék a rászoruló lakosságot;

| 22. | üdvözli Ashton bárónőnek, az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének közeljövőbeli hivatalos látogatását, valamint a burmai diplomáciai jelenlét létrehozására és ennek kapcsán az Európai Unió irodájának Yangonban történő megnyitására irányuló döntését; |
| --- | --- |

22.

üdvözli Ashton bárónőnek, az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének közeljövőbeli hivatalos látogatását, valamint a burmai diplomáciai jelenlét létrehozására és ennek kapcsán az Európai Unió irodájának Yangonban történő megnyitására irányuló döntését;

| 23. | emlékeztet a Szaharov-díjjal kitüntetett Ang Szán Szu Csínak szóló meghívásra, hogy látogasson el az Európai Parlamentbe, hogy hivatalosan is átvehesse a Szaharov-díjat, amellyel 1991-ben tüntették ki mindazért, amit a demokrácia és a szabadság előmozdítására tett Burmában/Mianmarban; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet a Szaharov-díjjal kitüntetett Ang Szán Szu Csínak szóló meghívásra, hogy látogasson el az Európai Parlamentbe, hogy hivatalosan is átvehesse a Szaharov-díjat, amellyel 1991-ben tüntették ki mindazért, amit a demokrácia és a szabadság előmozdítására tett Burmában/Mianmarban;

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a külügyi és biztonságpolitikai főképviselőnek, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ASEAN főtitkárának, valamint Burma/Mianmar parlamentjének és kormányának. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a külügyi és biztonságpolitikai főképviselőnek, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ASEAN főtitkárának, valamint Burma/Mianmar parlamentjének és kormányának.

---

(1)  HL C 99., 2012.4.3., 120. o.

(2)  HL C 161., 2011.5.31., 154. o.

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/84 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/84

---

2012. április 20., péntekAz Európai Unión kívüli európai beruházások jogbiztonsága

P7_TA(2012)0143

Az Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása az Európai Unión kívüli európai beruházások jogbiztonságáról (2012/2619(RSP))

2013/C 258 E/12

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikkére,

| — | tekintettel a jövőbeni európai nemzetközi beruházási politikáról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jövőbeni európai nemzetközi beruházási politikáról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Unió Latin-Amerikával fenntartott kereskedelmi kapcsolatairól szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió Latin-Amerikával fenntartott kereskedelmi kapcsolatairól szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló rendeletre (a szerzett jogokkal kapcsolatos rendelet) irányuló bizottsági javaslatra (COM(2010)0344), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló rendeletre (a szerzett jogokkal kapcsolatos rendelet) irányuló bizottsági javaslatra (COM(2010)0344),

| — | tekintettel az Európai Bizottság „Egy átfogó európai nemzetközi beruházási politika felé” című, 2010. július 7-i közleményére (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „Egy átfogó európai nemzetközi beruházási politika felé” című, 2010. július 7-i közleményére (COM(2010)0343),

| — | tekintettel az Eurolatnak az Európai Unió és Latin-Amerika közötti kereskedelmi kapcsolatok perspektíváiról szóló 2011. május 19-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurolatnak az Európai Unió és Latin-Amerika közötti kereskedelmi kapcsolatok perspektíváiról szóló 2011. május 19-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a WTO 2012. március 30-i együttes nyilatkozatára (5), amely Argentínának az import korlátozására irányuló politikájáról és gyakorlatáról szól, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO 2012. március 30-i együttes nyilatkozatára (5), amely Argentínának az import korlátozására irányuló politikájáról és gyakorlatáról szól,

| — | tekintettel a G20-ak washingtoni (2008. november 15.), londoni (2009. április 2.), pittsburgh-i (2009. szeptember 25.), torontói (2010. június 26.), szöuli (2010. november 12.) és cannes-i (2011. november 4.) nyilatkozataira, amelyek a protekcionizmus elleni küzdelemre tett kötelezettségvállalásokat tartalmazzák, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G20-ak washingtoni (2008. november 15.), londoni (2009. április 2.), pittsburgh-i (2009. szeptember 25.), torontói (2010. június 26.), szöuli (2010. november 12.) és cannes-i (2011. november 4.) nyilatkozataira, amelyek a protekcionizmus elleni küzdelemre tett kötelezettségvállalásokat tartalmazzák,

| — | tekintettel az Argentína, Spanyolország és az EU különböző tagállamai közötti, a beruházások kölcsönös védelméről és előmozdításáról szóló megállapodásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Argentína, Spanyolország és az EU különböző tagállamai közötti, a beruházások kölcsönös védelméről és előmozdításáról szóló megállapodásokra,

| — | tekintettel az Unió és a Mercosur között kötendő régióközi társulási megállapodással kapcsolatos tárgyalásokra, és különösen a szabadkereskedelmi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió és a Mercosur között kötendő régióközi társulási megállapodással kapcsolatos tárgyalásokra, és különösen a szabadkereskedelmi megállapodásra,

| — | tekintettel a Latin-Amerikával ápolt kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Latin-Amerikával ápolt kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az EUMSZ 207. cikke szerint az Európai Unión kívüli európai beruházások az Európai Unió közös kereskedelempolitikájának alapvető elemei, és ily módon külső fellépésének elengedhetetlen részei, és mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében a közvetlen külföldi befektetések az EU kizárólagos hatáskörébe tartoznak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 3. cikke (1) bekezdésének e) pontjában, valamint a 206. és 207. cikkében megfogalmazottak szerint; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUMSZ 207. cikke szerint az Európai Unión kívüli európai beruházások az Európai Unió közös kereskedelempolitikájának alapvető elemei, és ily módon külső fellépésének elengedhetetlen részei, és mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében a közvetlen külföldi befektetések az EU kizárólagos hatáskörébe tartoznak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 3. cikke (1) bekezdésének e) pontjában, valamint a 206. és 207. cikkében megfogalmazottak szerint;

| B. | mivel az Unió e hatáskörét az Indiával, Szingapúrral és Kanadával kötendő beruházási megállapodásokkal kapcsolatos, folyamatban lévő tárgyalások során, valamint a Marokkóval, Tunéziával, Jordániával és Egyiptommal folytatandó tárgyalási megbízatásokról szóló javaslatokkal gyakorolni kezdte; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió e hatáskörét az Indiával, Szingapúrral és Kanadával kötendő beruházási megállapodásokkal kapcsolatos, folyamatban lévő tárgyalások során, valamint a Marokkóval, Tunéziával, Jordániával és Egyiptommal folytatandó tárgyalási megbízatásokról szóló javaslatokkal gyakorolni kezdte;

| C. | mivel a következő, 2013. januári, Santiago de Chile városában megrendezésre kerülő EU–LAC csúcstalálkozó központi témája a beruházás lesz; |
| --- | --- |

C.

mivel a következő, 2013. januári, Santiago de Chile városában megrendezésre kerülő EU–LAC csúcstalálkozó központi témája a beruházás lesz;

| D. | mivel az argentínai uniós beruházásokat – adott esetben – kétoldalú tagállami beruházási megállapodások védik, és mivel 18 uniós tagállamnak van jelenleg érvényes megállapodása Argentínával; |
| --- | --- |

D.

mivel az argentínai uniós beruházásokat – adott esetben – kétoldalú tagállami beruházási megállapodások védik, és mivel 18 uniós tagállamnak van jelenleg érvényes megállapodása Argentínával;

| E. | mivel az Argentin Köztársaság kormánya bejelentette, hogy törvénytervezetet nyújt be Kongresszusához annak érdekében, hogy az jóváhagyja a YPF olajvállalat részvényei 51 %-ának kisajátítását, amelyek egy európai vállalat többségi tulajdonában vannak és pontosan a javasolt kisajátítás tárgyát képezik; |
| --- | --- |

E.

mivel az Argentin Köztársaság kormánya bejelentette, hogy törvénytervezetet nyújt be Kongresszusához annak érdekében, hogy az jóváhagyja a YPF olajvállalat részvényei 51 %-ának kisajátítását, amelyek egy európai vállalat többségi tulajdonában vannak és pontosan a javasolt kisajátítás tárgyát képezik;

| F. | mivel a fent említett bejelentést követően a vállalat központi irodahelyiségeit az argentin szövetségi kormányzat hatóságai azonnal lefoglalták, és a fent említett vállalat legitim vezetőségét és kijelölt személyzetét az épület elhagyására kényszerítették; |
| --- | --- |

F.

mivel a fent említett bejelentést követően a vállalat központi irodahelyiségeit az argentin szövetségi kormányzat hatóságai azonnal lefoglalták, és a fent említett vállalat legitim vezetőségét és kijelölt személyzetét az épület elhagyására kényszerítették;

| G. | mivel az utóbbi hónapokban a vállalat ellen nyilvános lejárató kampány folyt, ami számos közhatósági döntéssel együtt a vállalat részvényárfolyamának eséséhez vezetett, ami kihatott valamennyi részvényesre és kapcsolódó vállalatra; |
| --- | --- |

G.

mivel az utóbbi hónapokban a vállalat ellen nyilvános lejárató kampány folyt, ami számos közhatósági döntéssel együtt a vállalat részvényárfolyamának eséséhez vezetett, ami kihatott valamennyi részvényesre és kapcsolódó vállalatra;

| H. | mivel a spanyol kormány és az YPF-Repsol a bejelentést megelőzően tárgyalások útján kívánt megoldást találni a helyzetre, ám ez az argentin kormány részéről nem talált pozitív fogadtatásra; |
| --- | --- |

H.

mivel a spanyol kormány és az YPF-Repsol a bejelentést megelőzően tárgyalások útján kívánt megoldást találni a helyzetre, ám ez az argentin kormány részéről nem talált pozitív fogadtatásra;

| I. | mivel az argentin hatóságok más európai vállalatokkal is hasonlóan bánhatnak, illetve politikai szinten avatkozhatnak be a szabad piacba; |
| --- | --- |

I.

mivel az argentin hatóságok más európai vállalatokkal is hasonlóan bánhatnak, illetve politikai szinten avatkozhatnak be a szabad piacba;

| J. | mivel az Argentin Köztársaság a Mercosur teljes jogú tagjaként épp tárgyalásokat folytat egy EU-val kötendő társulási megállapodásról; |
| --- | --- |

J.

mivel az Argentin Köztársaság a Mercosur teljes jogú tagjaként épp tárgyalásokat folytat egy EU-val kötendő társulási megállapodásról;

| K. | mivel a Bizottság e tárgyalások ellenére A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentésében megemlítette, hogy Argentína számos olyan protekcionista intézkedést fogadott el, amely az Argentínában érdekelt uniós beruházók számára az üzleti környezet romlásához vezetetett; |
| --- | --- |

K.

mivel a Bizottság e tárgyalások ellenére A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentésében megemlítette, hogy Argentína számos olyan protekcionista intézkedést fogadott el, amely az Argentínában érdekelt uniós beruházók számára az üzleti környezet romlásához vezetetett;

| L. | mivel az Európai Bizottság számos alkalommal fejezte ki aggodalmát a Kereskedelmi Világszervezet előtt az argentin kormány által alkalmazott, az importot érintő korlátozó intézkedések jellegével és gyakorlatával kapcsolatban, ami a Kereskedelmi Világszervezet egyre több tagállamát érinti; |
| --- | --- |

L.

mivel az Európai Bizottság számos alkalommal fejezte ki aggodalmát a Kereskedelmi Világszervezet előtt az argentin kormány által alkalmazott, az importot érintő korlátozó intézkedések jellegével és gyakorlatával kapcsolatban, ami a Kereskedelmi Világszervezet egyre több tagállamát érinti;

| M. | mivel az Argentin Köztársaság hagyományos kedvezményezettje az EU által egyoldalúan nyújtott általános preferenciarendszernek; |
| --- | --- |

M.

mivel az Argentin Köztársaság hagyományos kedvezményezettje az EU által egyoldalúan nyújtott általános preferenciarendszernek;

| N. | mivel Argentína a G20-ak tagjaként a G20-ak minden csúcstalálkozóján kötelezettséget vállalt arra vonatkozóan, hogy küzdeni fog a protekcionizmus ellen és nyitva tartja piacait a kereskedelem és a beruházások előtt; |
| --- | --- |

N.

mivel Argentína a G20-ak tagjaként a G20-ak minden csúcstalálkozóján kötelezettséget vállalt arra vonatkozóan, hogy küzdeni fog a protekcionizmus ellen és nyitva tartja piacait a kereskedelem és a beruházások előtt;

| 1. | sajnálatát fejezi ki az argentin kormány azon döntése miatt, hogy a tárgyalásos megoldást elvetve kisajátítja egy európai vállalat részvényeinek többségét; fenntartja, hogy ez egyoldalú és önkényes intézkedés, amely egyértelmű támadás a szabad vállalkozásgyakorlás és a jogbiztonság elve ellen, és ezáltal rontja az uniós vállalkozások beruházási környezetét Argentínában; |
| --- | --- |

1.

sajnálatát fejezi ki az argentin kormány azon döntése miatt, hogy a tárgyalásos megoldást elvetve kisajátítja egy európai vállalat részvényeinek többségét; fenntartja, hogy ez egyoldalú és önkényes intézkedés, amely egyértelmű támadás a szabad vállalkozásgyakorlás és a jogbiztonság elve ellen, és ezáltal rontja az uniós vállalkozások beruházási környezetét Argentínában;

| 2. | megállapítja, hogy ez a döntés az ágazat egyetlen vállalatára vonatkozik, és részvényeinek csak egy részére, ami hátrányos megkülönböztetésnek tekinthető; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy ez a döntés az ágazat egyetlen vállalatára vonatkozik, és részvényeinek csak egy részére, ami hátrányos megkülönböztetésnek tekinthető;

| 3. | mély aggodalmát fejezi ki a kialakult helyzet miatt, mivel az a nemzetközi megállapodásokban foglalt kötelezettségek be nem tartásának felel meg; figyelmeztet az ilyen típusú intézkedések lehetséges negatív következményeire, például a nemzetközi tőkekivonásra, illetve Argentína szempontjából a nemzetközi közösségen belüli káros következményekre; |
| --- | --- |

3.

mély aggodalmát fejezi ki a kialakult helyzet miatt, mivel az a nemzetközi megállapodásokban foglalt kötelezettségek be nem tartásának felel meg; figyelmeztet az ilyen típusú intézkedések lehetséges negatív következményeire, például a nemzetközi tőkekivonásra, illetve Argentína szempontjából a nemzetközi közösségen belüli káros következményekre;

| 4. | emlékeztet, hogy ez EU és a Mercosur közötti társulási megállapodásról folyó tárgyalások célja gazdasági integrációs és a két fél közötti politikai párbeszédet lehetővé tevő keret kialakítása annak érdekében, hogy a két régió a lehető legmagasabb szintű jólétet és fejlődést érje el, és véleménye szerint az ilyen tárgyalások mindkét oldali sikeréhez nyitottság és kölcsönös bizalom szükséges; rámutat arra is, hogy az argentin hatóságokéihoz hasonló döntések nem kedveznek a szóban forgó megállapodás megkötéséhez szükséges megértő és baráti légkörnek; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet, hogy ez EU és a Mercosur közötti társulási megállapodásról folyó tárgyalások célja gazdasági integrációs és a két fél közötti politikai párbeszédet lehetővé tevő keret kialakítása annak érdekében, hogy a két régió a lehető legmagasabb szintű jólétet és fejlődést érje el, és véleménye szerint az ilyen tárgyalások mindkét oldali sikeréhez nyitottság és kölcsönös bizalom szükséges; rámutat arra is, hogy az argentin hatóságokéihoz hasonló döntések nem kedveznek a szóban forgó megállapodás megkötéséhez szükséges megértő és baráti légkörnek;

| 5. | sajnálja, hogy Argentína nem tett eleget ezen elvnek, és azt, hogy számos olyan megszorító kereskedelmi és beruházási intézkedést hozott, mint a nem tarifális akadályok, melyek hátráltatják az uniós vállalkozásokat és az Argentínával való világkereskedelmet; |
| --- | --- |

5.

sajnálja, hogy Argentína nem tett eleget ezen elvnek, és azt, hogy számos olyan megszorító kereskedelmi és beruházási intézkedést hozott, mint a nem tarifális akadályok, melyek hátráltatják az uniós vállalkozásokat és az Argentínával való világkereskedelmet;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy e megszorító intézkedésekre a Kereskedelmi Világszervezet és a G20-ak rendelkezésére álló összes megfelelő vitarendezési eszköz bevetésével adja meg a választ, és működjön együtt a többi olyan országgal, amellyel szemben hasonló megkülönböztető jellegű kereskedelmi és beruházási akadályokat támasztanak; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy e megszorító intézkedésekre a Kereskedelmi Világszervezet és a G20-ak rendelkezésére álló összes megfelelő vitarendezési eszköz bevetésével adja meg a választ, és működjön együtt a többi olyan országgal, amellyel szemben hasonló megkülönböztető jellegű kereskedelmi és beruházási akadályokat támasztanak;

| 7. | felhívja az Európai Tanács elnökét, az Európai Bizottság elnökét és a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjét, hogy párbeszéd útján járjon el az argentin hatóságok előtt a Közösség érdekének védelmében, valamint, hogy szavatolja a jogbiztonság elvének tiszteletben tartását, ami lehetővé teszi az európai jelenlétet és beruházást ebben a dél-amerikai országban; |
| --- | --- |

7.

felhívja az Európai Tanács elnökét, az Európai Bizottság elnökét és a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjét, hogy párbeszéd útján járjon el az argentin hatóságok előtt a Közösség érdekének védelmében, valamint, hogy szavatolja a jogbiztonság elvének tiszteletben tartását, ami lehetővé teszi az európai jelenlétet és beruházást ebben a dél-amerikai országban;

| 8. | sürgeti az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy az európai érdekek védelmében tanulmányozzanak és fogadjanak el minden szükséges intézkedést, ideértve az általános preferenciarendszer keretében egyoldalúan kínált tarifális preferenciák esetleges részleges felfüggesztését, hogy a jelenlegi helyzethez hasonló helyzetek kialakulását el lehessen kerülni; |
| --- | --- |

8.

sürgeti az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy az európai érdekek védelmében tanulmányozzanak és fogadjanak el minden szükséges intézkedést, ideértve az általános preferenciarendszer keretében egyoldalúan kínált tarifális preferenciák esetleges részleges felfüggesztését, hogy a jelenlegi helyzethez hasonló helyzetek kialakulását el lehessen kerülni;

| 9. | emlékeztet az EU és a vele közös értékeket és elveket valló Argentin Köztársaság között régóta fennálló baráti viszonyra, és sürgeti az argentin hatóságokat, hogy térjenek vissza a párbeszédhez és a tárgyalásokhoz, mivel ez a legmegfelelőbb módja annak, hogy két hagyományosan baráti ország megoldja a kereskedelmi partnerek között esetlegesen felmerülő nézeteltéréseket; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet az EU és a vele közös értékeket és elveket valló Argentin Köztársaság között régóta fennálló baráti viszonyra, és sürgeti az argentin hatóságokat, hogy térjenek vissza a párbeszédhez és a tárgyalásokhoz, mivel ez a legmegfelelőbb módja annak, hogy két hagyományosan baráti ország megoldja a kereskedelmi partnerek között esetlegesen felmerülő nézeteltéréseket;

| 10. | üdvözli Catherine Ashton főképviselő nyilatkozatát, amelyben elítéli az argentin kormány lépését, valamint az EU–Argentína együttműködési vegyes bizottság ülésének elhalasztását; sürgeti De Gucht biztost és Ashton főképviselőt, hogy minden diplomáciai helyszínt kihasználva oldják meg az argentin felekkel felmerült helyzetet; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy olyan nemzetközi fórumokon, mint a G20-ak és a WTO, kollégáikkal szorosan együttműködve jussanak konszenzusra az argentin kormány által hozott intézkedésekkel szemben; |
| --- | --- |

10.

üdvözli Catherine Ashton főképviselő nyilatkozatát, amelyben elítéli az argentin kormány lépését, valamint az EU–Argentína együttműködési vegyes bizottság ülésének elhalasztását; sürgeti De Gucht biztost és Ashton főképviselőt, hogy minden diplomáciai helyszínt kihasználva oldják meg az argentin felekkel felmerült helyzetet; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy olyan nemzetközi fórumokon, mint a G20-ak és a WTO, kollégáikkal szorosan együttműködve jussanak konszenzusra az argentin kormány által hozott intézkedésekkel szemben;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, az Argentin Köztársaság kormányának és parlamentjének, valamint a Mercosur Tanács tagjainak. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, az Argentin Köztársaság kormányának és parlamentjének, valamint a Mercosur Tanács tagjainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0141.

(2)  HL C 70. E, 2012.3.8., 79. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0565.

(4)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2011/resolutions/trade_en.pdf

(5)  http://eeas.europa.eu/delegations/wto/documents/press_corner/2012_03_30_joint_statement_argentina.pdf

(6)  HL C 81. E, 2011.3.15., 54. o.

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/87 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/87

---

2012. április 20., péntekA külső segítségnyújtás irányításának Bizottság általi átruházása a központi részlegekről a külképviseletekre

P7_TA(2012)0144

Az Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a külső segítségnyújtás irányításának a Bizottság által a központi részlegekről a külképviseletekre történő átruházásának a segélyezés hatékonyságára gyakorolt hatásairól (2011/2192(INI))

2013/C 258 E/13

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely kimondja, hogy „az Unió fejlesztési együttműködési politikája elsődleges célként a szegénység mérséklésére, idővel pedig annak felszámolására irányul. Az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkére, amely kimondja, hogy „az Unió fejlesztési együttműködési politikája elsődleges célként a szegénység mérséklésére, idővel pedig annak felszámolására irányul. Az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”,

| — | tekintettel az ENSZ 2000. évi millenniumi nyilatkozatára, különösen a nyolcadik millenniumi fejlesztési célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2000. évi millenniumi nyilatkozatára, különösen a nyolcadik millenniumi fejlesztési célra,

| — | tekintettel a Bizottságnak „A decentralizációs folyamat értékelése – végleges jelentés” című munkadokumentumára (SEC(2004)0561), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A decentralizációs folyamat értékelése – végleges jelentés” című munkadokumentumára (SEC(2004)0561),

| — | tekintettel a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című bizottsági közleményre (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című bizottsági közleményre (COM(2011)0637),

| — | tekintettel a Tanács decentralizációra vonatkozó, 2005. június 30-i következtetéseire (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács decentralizációra vonatkozó, 2005. június 30-i következtetéseire (1),

| — | tekintettel a Számvevőszék 1/2011. sz., „Javította-e a külső segítségnyújtás hatékonyságát az, hogy a Bizottság a központi részlegekről a külképviseletekre ruházta át az irányítást?” című különjelentésére vonatkozó 2011. június 28-i tanácsi következtetésekre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 1/2011. sz., „Javította-e a külső segítségnyújtás hatékonyságát az, hogy a Bizottság a központi részlegekről a külképviseletekre ruházta át az irányítást?” című különjelentésére vonatkozó 2011. június 28-i tanácsi következtetésekre (2),

| — | tekintettel a segélyhatékonysággal foglalkozó magas szintű fórum negyedik ülésén (HLF-4, Puszan, 2011. november 29–december 1.) képviselendő közös uniós álláspontról szóló tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a segélyhatékonysággal foglalkozó magas szintű fórum negyedik ülésén (HLF-4, Puszan, 2011. november 29–december 1.) képviselendő közös uniós álláspontról szóló tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Számvevőszék 1/2011. sz., „Javította-e a külső segítségnyújtás hatékonyságát az, hogy a Bizottság a központi részlegekről a külképviseletekre ruházta át az irányítást?” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 1/2011. sz., „Javította-e a külső segítségnyújtás hatékonyságát az, hogy a Bizottság a központi részlegekről a külképviseletekre ruházta át az irányítást?” című különjelentésére,

| — | tekintettel a fejlesztési politikával kapcsolatos európai konszenzusnak az uniós külső segítségnyújtás irányítását érintő reformok előrehaladásáról szóló (122) és (123) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikával kapcsolatos európai konszenzusnak az uniós külső segítségnyújtás irányítását érintő reformok előrehaladásáról szóló (122) és (123) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Uniónak a fejlesztési politika terén való komplementaritásra és munkamegosztásra vonatkozó magatartási kódexére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak a fejlesztési politika terén való komplementaritásra és munkamegosztásra vonatkozó magatartási kódexére,

| — | tekintettel a segítségnyújtás hatékonyságáról szóló 2005. évi párizsi nyilatkozatra, a 2008. évi accrai cselekvési programra, és a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló 2011. évi puszani partnerségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a segítségnyújtás hatékonyságáról szóló 2005. évi párizsi nyilatkozatra, a 2008. évi accrai cselekvési programra, és a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló 2011. évi puszani partnerségre,

| — | tekintettel az OECD Fejlesztéstámogatási Bizottságának (OECD-DAC) az Európai Közösségre vonatkozó 2007. évi szakértői értékelésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD Fejlesztéstámogatási Bizottságának (OECD-DAC) az Európai Közösségre vonatkozó 2007. évi szakértői értékelésére,

| — | tekintettel az OECD-DAC „A segítségnyújtás hatékony irányítása: tizenkét tanulság a DAC szakértői jelentéseiből” című 2008-as jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD-DAC „A segítségnyújtás hatékony irányítása: tizenkét tanulság a DAC szakértői jelentéseiből” című 2008-as jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A7-0056/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A7-0056/2012),

| A. | mivel a segítségnyújtás decentralizált megközelítése közelebb hozza a döntéshozást a környezet adta valós lehetőségekhez és az operatív szempontból hatékonyabb adományozói koordináció és harmonizáció helyszínéhez, miközben megfelelően figyelembe veszi a helyi felelősségvállalás szükségességét; |
| --- | --- |

A.

mivel a segítségnyújtás decentralizált megközelítése közelebb hozza a döntéshozást a környezet adta valós lehetőségekhez és az operatív szempontból hatékonyabb adományozói koordináció és harmonizáció helyszínéhez, miközben megfelelően figyelembe veszi a helyi felelősségvállalás szükségességét;

| B. | mivel a Bizottság irányítása alá tartozó külső segítségnyújtás decentralizációja és az e téren végrehajtandó szélesebb körű reform a pénzgazdálkodási eljárások felgyorsítását és megerősítését, valamint a partnerországoknak nyújtott támogatások minőségének javítását szolgálja; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság irányítása alá tartozó külső segítségnyújtás decentralizációja és az e téren végrehajtandó szélesebb körű reform a pénzgazdálkodási eljárások felgyorsítását és megerősítését, valamint a partnerországoknak nyújtott támogatások minőségének javítását szolgálja;

| C. | mivel a Számvevőszék jelentésében megjelenő átfogó következtetés szerint a decentralizáció fokozta a segítségnyújtás hatékonyságát és gyorsaságát, továbbá a pénzügyi eljárások alaposságát, ugyanakkor bőven van még mit javítani e területeken; |
| --- | --- |

C.

mivel a Számvevőszék jelentésében megjelenő átfogó következtetés szerint a decentralizáció fokozta a segítségnyújtás hatékonyságát és gyorsaságát, továbbá a pénzügyi eljárások alaposságát, ugyanakkor bőven van még mit javítani e területeken;

| D. | mivel a millenniumi fejlesztési célok elérésére kitűzött határidőig már csak három év van hátra, és ezért jelentősen növelni kell az EU segítségnyújtási kapacitását és a fogadó országok felvevőképességét; |
| --- | --- |

D.

mivel a millenniumi fejlesztési célok elérésére kitűzött határidőig már csak három év van hátra, és ezért jelentősen növelni kell az EU segítségnyújtási kapacitását és a fogadó országok felvevőképességét;

| E. | mivel az uniós költségvetésből és az Európai Fejlesztési Alapból származó, uniós külső segítségnyújtásra fordított források 74 %-át közvetlenül az EU 136 külképviselete kezeli; |
| --- | --- |

E.

mivel az uniós költségvetésből és az Európai Fejlesztési Alapból származó, uniós külső segítségnyújtásra fordított források 74 %-át közvetlenül az EU 136 külképviselete kezeli;

| F. | mivel a változtatási programban szerepel annak elismerése, hogy javítani kell az EU, a tagállamok és a partnerországok közötti koordinációt, össze kell hangolni a fejlesztési tevékenységeket, és fokozni kell ezek hatékonyságát és eredményességét; |
| --- | --- |

F.

mivel a változtatási programban szerepel annak elismerése, hogy javítani kell az EU, a tagállamok és a partnerországok közötti koordinációt, össze kell hangolni a fejlesztési tevékenységeket, és fokozni kell ezek hatékonyságát és eredményességét;

| G. | mivel a Bizottságon belüli közelmúltbeli átszervezés és az EKSZ Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő felállítása eddig nem hozta meg a várt eredményt az uniós fejlesztési támogatások összesített hatékonyságának és koherenciájának javítása terén; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottságon belüli közelmúltbeli átszervezés és az EKSZ Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő felállítása eddig nem hozta meg a várt eredményt az uniós fejlesztési támogatások összesített hatékonyságának és koherenciájának javítása terén;

| H. | mivel az EKSZ létrehozásával a külképviseletek a koordinációt, koherenciát és erőforráshiányt érintő korábbi kihívások kezelése mellett kénytelenek voltak további hatásköröket felvállalni, például a diplomácia, az információs/kommunikációs, valamint a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésére vonatkozó politikák terén; |
| --- | --- |

H.

mivel az EKSZ létrehozásával a külképviseletek a koordinációt, koherenciát és erőforráshiányt érintő korábbi kihívások kezelése mellett kénytelenek voltak további hatásköröket felvállalni, például a diplomácia, az információs/kommunikációs, valamint a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésére vonatkozó politikák terén;

| I. | mivel az egyes külképviseletek által kezelt támogatások továbbra is számos területet ölelnek fel, ami további nyomást gyakorol a külképviseleti forrásokra; |
| --- | --- |

I.

mivel az egyes külképviseletek által kezelt támogatások továbbra is számos területet ölelnek fel, ami további nyomást gyakorol a külképviseleti forrásokra;

| J. | mivel a körülményes szabályok és eljárások alááshatják a nemzeti rendszerek és a közös programozás igénybevételét, és mivel a többéves programozási kereteket a nemzetközi fejlesztési együttműködésben is érdemes lenne igénybe venni; |
| --- | --- |

J.

mivel a körülményes szabályok és eljárások alááshatják a nemzeti rendszerek és a közös programozás igénybevételét, és mivel a többéves programozási kereteket a nemzetközi fejlesztési együttműködésben is érdemes lenne igénybe venni;

| K. | mivel az általános és ágazati költségvetési támogatás a partnerországok tranzakciós költségeinek csökkentésére legalkalmasabb támogatási forma, hiszen határozottabban a segítségnyújtás minőségére, a partnerségek természetére, valamint a partnerországok szükségleteire helyezi a hangsúlyt; |
| --- | --- |

K.

mivel az általános és ágazati költségvetési támogatás a partnerországok tranzakciós költségeinek csökkentésére legalkalmasabb támogatási forma, hiszen határozottabban a segítségnyújtás minőségére, a partnerségek természetére, valamint a partnerországok szükségleteire helyezi a hangsúlyt;

| L. | mivel a decentralizációs folyamattal párhuzamosan egy tagállami szintű tájékoztatási mechanizmust kellene működtetni, amely valamennyi szükséges információt továbbít arról, hogy az ügynökségek hol tervezik elkölteni költségvetési forrásaikat, ezáltal célzottabbá téve a segítségnyújtást, és lehetővé téve az egyes országokban a forráshiányok és a finanszírozási lehetőségek azonosítását; |
| --- | --- |

L.

mivel a decentralizációs folyamattal párhuzamosan egy tagállami szintű tájékoztatási mechanizmust kellene működtetni, amely valamennyi szükséges információt továbbít arról, hogy az ügynökségek hol tervezik elkölteni költségvetési forrásaikat, ezáltal célzottabbá téve a segítségnyújtást, és lehetővé téve az egyes országokban a forráshiányok és a finanszírozási lehetőségek azonosítását;

| M. | mivel az uniós külső segítségnyújtás reformjával arra kellene ráirányítani a figyelmet, hogy a segítségnyújtás révén miként javul a szegények életminősége, egyrészt választ adva az európai polgárság hivatalos fejlesztési támogatás – a szegénység megszüntetésének és a millenniumi fejlesztési célok teljesítésének eszköze – iránti egyre növekvő támogatására, másrészt kiemelve a segítségnyújtás hatékonyságával kapcsolatos kételyeket eloszlató tényeket; |
| --- | --- |

M.

mivel az uniós külső segítségnyújtás reformjával arra kellene ráirányítani a figyelmet, hogy a segítségnyújtás révén miként javul a szegények életminősége, egyrészt választ adva az európai polgárság hivatalos fejlesztési támogatás – a szegénység megszüntetésének és a millenniumi fejlesztési célok teljesítésének eszköze – iránti egyre növekvő támogatására, másrészt kiemelve a segítségnyújtás hatékonyságával kapcsolatos kételyeket eloszlató tényeket;

| N. | mivel az OECD/DAC szakértői értékelés keretében végzett helyszíni szemléi során újra és újra megállapítást nyer, hogy a helyi személyzet sok esetben kihasználatlannak érzi magát, és nem építik be őket teljes mértékben az adományozókat képviselő helyi csapatba; |
| --- | --- |

N.

mivel az OECD/DAC szakértői értékelés keretében végzett helyszíni szemléi során újra és újra megállapítást nyer, hogy a helyi személyzet sok esetben kihasználatlannak érzi magát, és nem építik be őket teljes mértékben az adományozókat képviselő helyi csapatba;

| 1. | üdvözli a Számvevőszék jelentésének általános következtetéseit, és kéri a Bizottságot, hogy tartsa fenn a segítségnyújtás hatékonyságának növelésére tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Számvevőszék jelentésének általános következtetéseit, és kéri a Bizottságot, hogy tartsa fenn a segítségnyújtás hatékonyságának növelésére tett erőfeszítéseit;

| 2. | üdvözli az Európai Számvevőszék igen átfogó és elemző jelentését, valamint a decentralizációs folyamat eredményei értékelésének kitűnő időzítését; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az Európai Számvevőszék igen átfogó és elemző jelentését, valamint a decentralizációs folyamat eredményei értékelésének kitűnő időzítését;

| 3. | kéri a Bizottságtól annak biztosítását, hogy központi részlegeinek elegendő kapacitás és emberi erőforrás álljon rendelkezésére ahhoz, hogy a Minőségi Műveletek Igazgatóságán keresztül megfelelő támogatásban részesítsék a külképviseleteket; |
| --- | --- |

3.

kéri a Bizottságtól annak biztosítását, hogy központi részlegeinek elegendő kapacitás és emberi erőforrás álljon rendelkezésére ahhoz, hogy a Minőségi Műveletek Igazgatóságán keresztül megfelelő támogatásban részesítsék a külképviseleteket;

| 4. | megállapítja, hogy a Számvevőszék jelentése szerint további erőfeszítésekre van szükség a Bizottság részéről annak érdekében, hogy javítsa annak módját, ahogyan beavatkozásai minőségét és eredményét értékeli; véleménye szerint ez az Unió pénzügyi beavatkozásainak jobb elszámoltathatóságához fog vezetni és biztosítani fogja fellépéseinek fokozott láthatóságát; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a Számvevőszék jelentése szerint további erőfeszítésekre van szükség a Bizottság részéről annak érdekében, hogy javítsa annak módját, ahogyan beavatkozásai minőségét és eredményét értékeli; véleménye szerint ez az Unió pénzügyi beavatkozásainak jobb elszámoltathatóságához fog vezetni és biztosítani fogja fellépéseinek fokozott láthatóságát;

| 5. | ösztönzi a Bizottságot, hogy egészítse ki a finanszírozott projektek értékelési kritériumait és erősítse a projektek minőségének értékelési eljárásait annak érdekében, hogy javuljon a támogatás minősége, és tovább csökkenjen a nem megfelelően teljesítő projektek száma; megjegyzi, hogy az Európai Parlament számára kiemelkedő jelentőségű a támogatási kiadások hatása; |
| --- | --- |

5.

ösztönzi a Bizottságot, hogy egészítse ki a finanszírozott projektek értékelési kritériumait és erősítse a projektek minőségének értékelési eljárásait annak érdekében, hogy javuljon a támogatás minősége, és tovább csökkenjen a nem megfelelően teljesítő projektek száma; megjegyzi, hogy az Európai Parlament számára kiemelkedő jelentőségű a támogatási kiadások hatása;

| 6. | aggodalommal állapítja meg, hogy 2005 és 2008 között a külképviseletek személyzetében nőtt a politikai és kereskedelmi feladatkörök aránya, ezért kéri a Bizottságot, hogy teremtsen megfelelő egyensúlyt a külképviseletek személyzetében a támogatásirányítási és egyéb feladatkörök között; |
| --- | --- |

6.

aggodalommal állapítja meg, hogy 2005 és 2008 között a külképviseletek személyzetében nőtt a politikai és kereskedelmi feladatkörök aránya, ezért kéri a Bizottságot, hogy teremtsen megfelelő egyensúlyt a külképviseletek személyzetében a támogatásirányítási és egyéb feladatkörök között;

| 7. | elfogadhatatlannak tartja a küldöttségek személyzetének magas fluktuációs arányát (a Bizottság alkalmazottainak 40 %-a szerződéses alkalmazott), mivel ez gyengíti az intézményi tudásállományt és hátrányosan befolyásolja a műveletek hatékonyságát; |
| --- | --- |

7.

elfogadhatatlannak tartja a küldöttségek személyzetének magas fluktuációs arányát (a Bizottság alkalmazottainak 40 %-a szerződéses alkalmazott), mivel ez gyengíti az intézményi tudásállományt és hátrányosan befolyásolja a műveletek hatékonyságát;

| 8. | megállapítja, hogy a 2006-os költségvetés szerinti kötelezettségvállalások 6 %-ára 2009-ig nem született szerződés, ezért a D+3 szabály értelmében elvesztek; felhív e százalékos arány leszorítására, és tájékoztatást kér a 2010-es és 2011-es évre vonatkozó megfelelő százalékokról és összegekről; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy a 2006-os költségvetés szerinti kötelezettségvállalások 6 %-ára 2009-ig nem született szerződés, ezért a D+3 szabály értelmében elvesztek; felhív e százalékos arány leszorítására, és tájékoztatást kér a 2010-es és 2011-es évre vonatkozó megfelelő százalékokról és összegekről;

| 9. | felkéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy külön foglalkozzanak a számvevőszéki jelentés által megjelölt területekkel, különösen a küldöttségek munkaterhelésével, a személyzet küldöttségenkénti létszámának megfelelő voltával, valamint a küldöttségek segélyek kezelésével és más feladatokkal foglalkozó alkalmazottai számának megfelelő eloszlásával; |
| --- | --- |

9.

felkéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy külön foglalkozzanak a számvevőszéki jelentés által megjelölt területekkel, különösen a küldöttségek munkaterhelésével, a személyzet küldöttségenkénti létszámának megfelelő voltával, valamint a küldöttségek segélyek kezelésével és más feladatokkal foglalkozó alkalmazottai számának megfelelő eloszlásával;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy a támogatási projektekről való döntéskor és előrehaladásuk figyelemmel kísérésekor adott esetben mérlegelje a helyi konzultációk szorgalmazását; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy a támogatási projektekről való döntéskor és előrehaladásuk figyelemmel kísérésekor adott esetben mérlegelje a helyi konzultációk szorgalmazását;

| 11. | úgy véli, hogy az uniós fejlesztési politika összehangoltabbá és hatékonyabbá tétele érdekében az EU külképviseletein működő bizottsági szolgálatoknak részt kellene venniük a fejlesztési támogatási politika kialakításában és végrehajtásában; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy jelöljön ki az egyes küldöttségekben a politikák fejlesztési célú összehangolásáért (PCD) felelős kapcsolattartókat az uniós politikák partnerországok szintjén kifejtett hatásának nyomon követése érdekében; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy az uniós fejlesztési politika összehangoltabbá és hatékonyabbá tétele érdekében az EU külképviseletein működő bizottsági szolgálatoknak részt kellene venniük a fejlesztési támogatási politika kialakításában és végrehajtásában; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy jelöljön ki az egyes küldöttségekben a politikák fejlesztési célú összehangolásáért (PCD) felelős kapcsolattartókat az uniós politikák partnerországok szintjén kifejtett hatásának nyomon követése érdekében;

| 12. | rámutat, hogy fontolóra kell venni a helyi szakértelem igénybevételét, az uniós külképviseletek meglévő személyzetének pedig a helyi közösségek nagyobb mértékű bevonására kell törekednie a hiányzó ismeretek pótlása és annak biztosítása érdekében, hogy alaposan megismerjék azt a helyi környezetet, amelyben működnek; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy fontolóra kell venni a helyi szakértelem igénybevételét, az uniós külképviseletek meglévő személyzetének pedig a helyi közösségek nagyobb mértékű bevonására kell törekednie a hiányzó ismeretek pótlása és annak biztosítása érdekében, hogy alaposan megismerjék azt a helyi környezetet, amelyben működnek;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy az uniós támogatások kezelésének optimalizálása és a helyi hatóságok hatáskörébe tartozó középtávú irányítás megfelelő biztosítása érdekében rendszeresebben kínáljon jogi és pénzügyi képzést a helyi alkalmazottaknak; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy az uniós támogatások kezelésének optimalizálása és a helyi hatóságok hatáskörébe tartozó középtávú irányítás megfelelő biztosítása érdekében rendszeresebben kínáljon jogi és pénzügyi képzést a helyi alkalmazottaknak;

| 14. | úgy véli, hogy az EKSZ fejlesztési együttműködést érintő megbízatása és hatáskörei továbbra sem egyértelműek, és kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket ennek orvoslására; aggodalommal állapítja meg ezzel kapcsolatban, hogy az EKSZ politikai és adminisztratív feladatainak és a Bizottság támogatásirányítási feladatainak szétválasztása esetlegesen akadályozhatja a párizsi nyilatkozatban foglalt elvek következetes alkalmazását; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az EKSZ fejlesztési együttműködést érintő megbízatása és hatáskörei továbbra sem egyértelműek, és kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket ennek orvoslására; aggodalommal állapítja meg ezzel kapcsolatban, hogy az EKSZ politikai és adminisztratív feladatainak és a Bizottság támogatásirányítási feladatainak szétválasztása esetlegesen akadályozhatja a párizsi nyilatkozatban foglalt elvek következetes alkalmazását;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az Európai Külügyi Szolgálatot létrehozó határozat értelmében a küldöttségekben dolgozó teljes személyzet a küldöttségvezető felügyelete alá tartozik, mivel csupán ily módon biztosítható – a Lisszaboni Szerződésnek megfelelően – az EU külső fellépéseinek koherenciája egy adott országban; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az Európai Külügyi Szolgálatot létrehozó határozat értelmében a küldöttségekben dolgozó teljes személyzet a küldöttségvezető felügyelete alá tartozik, mivel csupán ily módon biztosítható – a Lisszaboni Szerződésnek megfelelően – az EU külső fellépéseinek koherenciája egy adott országban;

| 16. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy továbbra is támogassák a beavatkozási területek számának csökkentését, összhangban az Európai Uniónak a fejlesztési politika terén való komplementaritásra és munkamegosztásra vonatkozó magatartási kódexével és a változtatási programmal; |
| --- | --- |

16.

kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy továbbra is támogassák a beavatkozási területek számának csökkentését, összhangban az Európai Uniónak a fejlesztési politika terén való komplementaritásra és munkamegosztásra vonatkozó magatartási kódexével és a változtatási programmal;

| 17. | úgy véli, hogy a megfelelő uniós pénzügyi eszközöknek, valamint az Európai Fejlesztési Alapnak (EFA) még inkább a szegénységre kell összpontosítaniuk és még rugalmasabbnak kell lenniük megközelítésükben és működésükben, és hogy a látható eredmények tekintetében ösztönözni kell a fokozottabb elszámoltathatóságot és átláthatóságot, valamint a jobb ár-érték arány elérését; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a megfelelő uniós pénzügyi eszközöknek, valamint az Európai Fejlesztési Alapnak (EFA) még inkább a szegénységre kell összpontosítaniuk és még rugalmasabbnak kell lenniük megközelítésükben és működésükben, és hogy a látható eredmények tekintetében ösztönözni kell a fokozottabb elszámoltathatóságot és átláthatóságot, valamint a jobb ár-érték arány elérését;

| 18. | elvárja, hogy a Bizottság – a Számvevőszék jelzésének megfelelően – tegyen meg minden szükséges intézkedést a felügyeleti és ellenőrző rendszerek hiányosságainak megszüntetésére, különösen a külképviseletek szintjén; felkéri a Bizottságot, hogy legkésőbb 2012 végéig tájékoztassa a Parlament illetékes bizottságait a megtett intézkedésekről; |
| --- | --- |

18.

elvárja, hogy a Bizottság – a Számvevőszék jelzésének megfelelően – tegyen meg minden szükséges intézkedést a felügyeleti és ellenőrző rendszerek hiányosságainak megszüntetésére, különösen a külképviseletek szintjén; felkéri a Bizottságot, hogy legkésőbb 2012 végéig tájékoztassa a Parlament illetékes bizottságait a megtett intézkedésekről;

| 19. | tudomásul veszi a Számvevőszék bírálatát (3) a Bizottság központja és külképviseletei közötti, a külső támogatások kezelését érintő munkakapcsolatot illetően; felhív a szóban forgó folyamatok vizsgálatára és a belső bürokrácia csökkentése érdekében történő egyszerűsítésére, valamint arra, hogy a megtett intézkedésekről készüljön jelentés, és azt terjesszék a Parlament elé; |
| --- | --- |

19.

tudomásul veszi a Számvevőszék bírálatát (3) a Bizottság központja és külképviseletei közötti, a külső támogatások kezelését érintő munkakapcsolatot illetően; felhív a szóban forgó folyamatok vizsgálatára és a belső bürokrácia csökkentése érdekében történő egyszerűsítésére, valamint arra, hogy a megtett intézkedésekről készüljön jelentés, és azt terjesszék a Parlament elé;

| 20. | szorgalmazza, hogy a Bizottság követelje meg a külképviseletektől a projektek technikai és pénzügyi aspektusainak rendszeres helyszíni ellenőrzését, és a belső jelentési rendszert összpontosítsa jobban a támogatások által elért eredményekre; |
| --- | --- |

20.

szorgalmazza, hogy a Bizottság követelje meg a külképviseletektől a projektek technikai és pénzügyi aspektusainak rendszeres helyszíni ellenőrzését, és a belső jelentési rendszert összpontosítsa jobban a támogatások által elért eredményekre;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy a külképviseletek tevékeny részvételével elemezze és tárja fel a partnerországokban végrehajtott támogatási programok hatékonyabbá tételének lehetőségeit az EBB, valamint a fejlesztésfinanszírozással foglalkozó európai nemzeti és nemzetközi intézmények bevonásával; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy a külképviseletek tevékeny részvételével elemezze és tárja fel a partnerországokban végrehajtott támogatási programok hatékonyabbá tételének lehetőségeit az EBB, valamint a fejlesztésfinanszírozással foglalkozó európai nemzeti és nemzetközi intézmények bevonásával;

| 22. | kéri a Bizottságtól annak igazolását, hogy a pénzügyi és emberi erőforrással kapcsolatos feladatok központi részlegektől a külképviseletekre történő átcsoportosításával járó további decentralizáció hogyan nyújtana többletértéket a párbeszéd, valamint az uniós támogatások helyszíni koordinálásának és programozásának javítása révén; |
| --- | --- |

22.

kéri a Bizottságtól annak igazolását, hogy a pénzügyi és emberi erőforrással kapcsolatos feladatok központi részlegektől a külképviseletekre történő átcsoportosításával járó további decentralizáció hogyan nyújtana többletértéket a párbeszéd, valamint az uniós támogatások helyszíni koordinálásának és programozásának javítása révén;

| 23. | hangsúlyozza, hogy sem a Bizottság, sem a tagállamok nem használhatják fel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válságot egy „kevesebbel többet” megközelítés igazolására, amelyre hivatkozva adott esetben befagyasztanák vagy csökkentenék a kétoldalú támogatásokkal foglalkozó ügynökségek személyzetének létszámát; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy sem a Bizottság, sem a tagállamok nem használhatják fel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válságot egy „kevesebbel többet” megközelítés igazolására, amelyre hivatkozva adott esetben befagyasztanák vagy csökkentenék a kétoldalú támogatásokkal foglalkozó ügynökségek személyzetének létszámát;

| 24. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a Bizottságban, az EU küldöttségeiben és a kétoldalú segélyszervezeteknél dolgozó, a fejlesztési együttműködéssel foglalkozó személyzet lehető legmagasabb szintű szakmai jártasságát; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a Bizottságban, az EU küldöttségeiben és a kétoldalú segélyszervezeteknél dolgozó, a fejlesztési együttműködéssel foglalkozó személyzet lehető legmagasabb szintű szakmai jártasságát;

| 25. | meggyőződése, hogy az uniós költségvetés zökkenőmentes végrehajtása érdekében a küldöttségvezetőknek lehetővé kell tenni, hogy a küldöttség igazgatási kiadásainak kezelését helyetteseikre bízzák, és amennyiben szükséges, ennek megfelelően át kell dolgozni a költségvetési rendeletet; |
| --- | --- |

25.

meggyőződése, hogy az uniós költségvetés zökkenőmentes végrehajtása érdekében a küldöttségvezetőknek lehetővé kell tenni, hogy a küldöttség igazgatási kiadásainak kezelését helyetteseikre bízzák, és amennyiben szükséges, ennek megfelelően át kell dolgozni a költségvetési rendeletet;

| 26. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozottabban törekedjenek az uniós külképviseletek, a kétoldalú ügynökségek, a partnerországok kormányai és egyéb fejlesztési csoportok – pl. kutatóközpontok, egyetemek, alapítványok, NGO-k és szubnacionális hatóságok – közötti kapcsolatok fejlesztésére, mivel a szorosabb kötelékek maximalizálják a decentralizációs folyamat és a nemzeti környezetben működő különböző szereplők komparatív előnyeit, ugyanakkor elkerülhetővé teszik a felesleges párhuzamos erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

26.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozottabban törekedjenek az uniós külképviseletek, a kétoldalú ügynökségek, a partnerországok kormányai és egyéb fejlesztési csoportok – pl. kutatóközpontok, egyetemek, alapítványok, NGO-k és szubnacionális hatóságok – közötti kapcsolatok fejlesztésére, mivel a szorosabb kötelékek maximalizálják a decentralizációs folyamat és a nemzeti környezetben működő különböző szereplők komparatív előnyeit, ugyanakkor elkerülhetővé teszik a felesleges párhuzamos erőfeszítéseket;

| 27. | kéri, hogy az uniós külső segítségnyújtás irányításának a központi részlegekről a külképviseletekre történő átruházása során biztosítsák az Európai Parlament ellenőrző és vizsgálati hatásköreinek megőrzését; |
| --- | --- |

27.

kéri, hogy az uniós külső segítségnyújtás irányításának a központi részlegekről a külképviseletekre történő átruházása során biztosítsák az Európai Parlament ellenőrző és vizsgálati hatásköreinek megőrzését;

| 28. | üdvözli a Számvevőszéknek azt a megjegyzését, miszerint tovább kell vizsgálni az EKSZ konzuli védelem terén betöltött szerepét; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a Számvevőszéknek azt a megjegyzését, miszerint tovább kell vizsgálni az EKSZ konzuli védelem terén betöltött szerepét;

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az EKSZ-nek. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az EKSZ-nek.

---

(1)  10749/2005. sz. dokumentum.

(2)  12255/2011. sz. dokumentum.

(3)  Lásd a Számvevőszék 1/2011. sz. különjelentésének 1. ábráját!

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/91 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/91

---

2012. április 20., péntekA nők és az éghajlatváltozás

P7_TA(2012)0145

Az Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a nőkről és az éghajlatváltozásról (2011/2197(INI))

2013/C 258 E/14

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 157. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 157. cikkére,

| — | tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112),

| — | tekintettel az 1995 szeptemberében Pekingben megrendezett 4. Nőügyi Világkonferenciára, a Pekingben elfogadott nyilatkozatra és cselekvési platformra, valamint az ezt követően az ENSZ Peking+5, +10 és +15 rendkívüli ülésszakán elfogadott, a 2000. június 9-én elfogadott pekingi nyilatkozat és a 2005. március 11-én és 2010. március 2-án elfogadott cselekvési platform megvalósítását segítő további intézkedésekről és kezdeményezésekről szóló dokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1995 szeptemberében Pekingben megrendezett 4. Nőügyi Világkonferenciára, a Pekingben elfogadott nyilatkozatra és cselekvési platformra, valamint az ezt követően az ENSZ Peking+5, +10 és +15 rendkívüli ülésszakán elfogadott, a 2000. június 9-én elfogadott pekingi nyilatkozat és a 2005. március 11-én és 2010. március 2-án elfogadott cselekvési platform megvalósítását segítő további intézkedésekről és kezdeményezésekről szóló dokumentumokra,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére,

| — | tekintettel az UNFCCC 2001. november 9-i, a nők képviseletének az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozásról szóló keretegyezménye és a Kiotói Jegyzőkönyv keretében létrehozott szervek részes feleiben való javításáról szóló 36/CP.7. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC 2001. november 9-i, a nők képviseletének az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozásról szóló keretegyezménye és a Kiotói Jegyzőkönyv keretében létrehozott szervek részes feleiben való javításáról szóló 36/CP.7. számú határozatára,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 2000. szeptember 18-i millenniumi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 2000. szeptember 18-i millenniumi nyilatkozatára,

| — | tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményére (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményére (CEDAW),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségnek az Európai Parlament munkája keretében történő integrált megközelítéséről szóló 2011. november 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségnek az Európai Parlament munkája keretében történő integrált megközelítéséről szóló 2011. november 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP17) szóló, 2011. november 16-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP17) szóló, 2011. november 16-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének a fenntartható fejlődésről szóló 2012. évi konferenciáját (Rio+20) megelőző közös uniós álláspont kialakításáról szóló 2011. szeptember 29-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének a fenntartható fejlődésről szóló 2012. évi konferenciáját (Rio+20) megelőző közös uniós álláspont kialakításáról szóló 2011. szeptember 29-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a „2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” című, 2009. február 4-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” című, 2009. február 4-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségről és a fejlesztési együttműködésben a nők szerepének erősítéséről szóló, 2008. március 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségről és a fejlesztési együttműködésben a nők szerepének erősítéséről szóló, 2008. március 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7–0049/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7–0049/2012),

| A. | mivel az éghajlatváltozás a nemek szempontjából nem semleges és nemekre lebontott hatásai vannak; |
| --- | --- |

A.

mivel az éghajlatváltozás a nemek szempontjából nem semleges és nemekre lebontott hatásai vannak;

| B. | mivel a fogyasztási és életviteli trendek jelentős hatást gyakorolnak az éghajlatváltozásra; |
| --- | --- |

B.

mivel a fogyasztási és életviteli trendek jelentős hatást gyakorolnak az éghajlatváltozásra;

| C. | mivel a nők teszik ki a világ népességének nagyjából 50 %-át, és mivel még mindig aránylag több felelősséget vállalnak a mindennapi fogyasztási döntésekben, valamint a gyermekgondozási és háztartási tevékenységekben; mivel a nők és a férfiak fogyasztási szokásai eltérőek, hiszen a nők a férfiaknál fenntarthatóbb módon fogyasztanak, és nagyobb fokú hajlandóságot tanúsítanak az iránt, hogy fenntartható fogyasztási döntésekkel óvják a környezetet; |
| --- | --- |

C.

mivel a nők teszik ki a világ népességének nagyjából 50 %-át, és mivel még mindig aránylag több felelősséget vállalnak a mindennapi fogyasztási döntésekben, valamint a gyermekgondozási és háztartási tevékenységekben; mivel a nők és a férfiak fogyasztási szokásai eltérőek, hiszen a nők a férfiaknál fenntarthatóbb módon fogyasztanak, és nagyobb fokú hajlandóságot tanúsítanak az iránt, hogy fenntartható fogyasztási döntésekkel óvják a környezetet;

| D. | mivel a nemek szerinti szerepek miatt a nők környezetre gyakorolt hatása nem egyezik meg a férfiakéval, és az erőforrásokhoz való hozzáférésüket, illetve az éghajlatváltozás hatásaival való megbirkózási és ahhoz való alkalmazkodási képességeiket erőteljesen befolyásolja a jövedelem, az erőforrásokhoz való hozzáférés, a politikai hatalom, az oktatás és a háztartási feladatok tekintetében meglévő hátrányos megkülönböztetés; |
| --- | --- |

D.

mivel a nemek szerinti szerepek miatt a nők környezetre gyakorolt hatása nem egyezik meg a férfiakéval, és az erőforrásokhoz való hozzáférésüket, illetve az éghajlatváltozás hatásaival való megbirkózási és ahhoz való alkalmazkodási képességeiket erőteljesen befolyásolja a jövedelem, az erőforrásokhoz való hozzáférés, a politikai hatalom, az oktatás és a háztartási feladatok tekintetében meglévő hátrányos megkülönböztetés;

| E. | mivel az éghajlatváltozás felerősíti majd az egyenlőtlenségeket, fennáll annak a veszélye, hogy az éghajlat-változási politikáknak is negatív hatása lesz a nemek között egyensúly és a nők jogai tekintetében, amennyiben nem veszik már a kezdetekről figyelembe a nemek közötti megkülönböztetést; |
| --- | --- |

E.

mivel az éghajlatváltozás felerősíti majd az egyenlőtlenségeket, fennáll annak a veszélye, hogy az éghajlat-változási politikáknak is negatív hatása lesz a nemek között egyensúly és a nők jogai tekintetében, amennyiben nem veszik már a kezdetekről figyelembe a nemek közötti megkülönböztetést;

| F. | mivel valódi nemek közötti egyenlőség nélkül nem lehet éghajlati igazságosság, és mivel az egyenlőtlenségek felszámolását és az éghajlatváltozás elleni küzdelmet nem szabadna ellentmondásnak tekinteni; |
| --- | --- |

F.

mivel valódi nemek közötti egyenlőség nélkül nem lehet éghajlati igazságosság, és mivel az egyenlőtlenségek felszámolását és az éghajlatváltozás elleni küzdelmet nem szabadna ellentmondásnak tekinteni;

| G. | mivel a demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a nők és férfiak közötti esélyegyenlőség hozzájárul a fenntartható fejlődéshez és a környezetvédelemhez; |
| --- | --- |

G.

mivel a demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a nők és férfiak közötti esélyegyenlőség hozzájárul a fenntartható fejlődéshez és a környezetvédelemhez;

| H. | mivel a nem a nemekből eredő megkülönböztetések (például szegénység, földrajzi elhelyezkedés, hagyományos és intézményi megkülönböztetés, faj stb.) összességében akadályozzák az erőforrásokhoz, valamint az éghajlatváltozáshoz hasonló drámai változásokkal való megbirkózás eszközeihez való hozzáférést; |
| --- | --- |

H.

mivel a nem a nemekből eredő megkülönböztetések (például szegénység, földrajzi elhelyezkedés, hagyományos és intézményi megkülönböztetés, faj stb.) összességében akadályozzák az erőforrásokhoz, valamint az éghajlatváltozáshoz hasonló drámai változásokkal való megbirkózás eszközeihez való hozzáférést;

| I. | mivel egyes régiókban az összes női munkavállaló csaknem 70 %-a a mezőgazdaságban dolgozik (6), és ők állítják elő az egyes termények akár 90 %-át (7), mégis gyakorlatilag kimaradnak a költségvetési tárgyalásokból és az éghajlatváltozással kapcsolatos tevékenységekből; |
| --- | --- |

I.

mivel egyes régiókban az összes női munkavállaló csaknem 70 %-a a mezőgazdaságban dolgozik (6), és ők állítják elő az egyes termények akár 90 %-át (7), mégis gyakorlatilag kimaradnak a költségvetési tárgyalásokból és az éghajlatváltozással kapcsolatos tevékenységekből;

| J. | mivel a napi egy amerikai dollárnál kevesebből élők 70 %-a nő, illetve a nők a világtulajdon kevesebb mint 1 %-át birtokolják; mivel a fejlődő országokban a nők a férfiakhoz képest jövedelmükből számottevően többet fordítanak családjukra; |
| --- | --- |

J.

mivel a napi egy amerikai dollárnál kevesebből élők 70 %-a nő, illetve a nők a világtulajdon kevesebb mint 1 %-át birtokolják; mivel a fejlődő országokban a nők a férfiakhoz képest jövedelmükből számottevően többet fordítanak családjukra;

| K. | mivel a családtervezés jelentősen javíthatja az anyák egészségét és a családok méretének tudatos irányítását, és végső soron növeli a nők függetlenségét és csökkenti munkaterhüket, mivel még ma is elsősorban őket terheli a gyermekgondozás felelőssége, valamint növeli a nők és családjaik ellenálló képességét az éghajlatváltozás hatásaival szemben, amint az a népesedésről és a fejlődésről tartott nemzetközi konferencia húszéves tervében is szerepel; |
| --- | --- |

K.

mivel a családtervezés jelentősen javíthatja az anyák egészségét és a családok méretének tudatos irányítását, és végső soron növeli a nők függetlenségét és csökkenti munkaterhüket, mivel még ma is elsősorban őket terheli a gyermekgondozás felelőssége, valamint növeli a nők és családjaik ellenálló képességét az éghajlatváltozás hatásaival szemben, amint az a népesedésről és a fejlődésről tartott nemzetközi konferencia húszéves tervében is szerepel;

| L. | mivel az éghajlatváltozás által előidézett és súlyosbított környezeti problémák felelősek a kényszermigráció növekedéséért, és mivel ezért egyre szorosabb kapcsolat van a menedékjogot kérők és a romló környezeti állapotú területek között; mivel szükség van az „éghajlati menekültek” jobb védelmére és újbóli letelepítésére, és különös figyelmet kell fordítani a lakosság legkiszolgáltatottabb csoportjára, a nőkre; |
| --- | --- |

L.

mivel az éghajlatváltozás által előidézett és súlyosbított környezeti problémák felelősek a kényszermigráció növekedéséért, és mivel ezért egyre szorosabb kapcsolat van a menedékjogot kérők és a romló környezeti állapotú területek között; mivel szükség van az „éghajlati menekültek” jobb védelmére és újbóli letelepítésére, és különös figyelmet kell fordítani a lakosság legkiszolgáltatottabb csoportjára, a nőkre;

| M. | mivel a világ 27 millió menekültjének 75–80 %-a nő és gyermek (8); mivel az éghajlatváltozás okozta migráció más hatást gyakorol a férfiakra és a nőkre, és a nőket gyakran súlyosabban érinti; mivel az egészségről, biztonságról és függetlenségről szóló különleges rendelkezésekre van szükség annak érdekében, hogy csökkenték a nők veszélyeztetettségét a kényszerű vagy önkéntes migráció ezen esetei során; |
| --- | --- |

M.

mivel a világ 27 millió menekültjének 75–80 %-a nő és gyermek (8); mivel az éghajlatváltozás okozta migráció más hatást gyakorol a férfiakra és a nőkre, és a nőket gyakran súlyosabban érinti; mivel az egészségről, biztonságról és függetlenségről szóló különleges rendelkezésekre van szükség annak érdekében, hogy csökkenték a nők veszélyeztetettségét a kényszerű vagy önkéntes migráció ezen esetei során;

| N. | mivel a politikai döntéshozatalban és főként az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokon a nők részvételi aránya továbbra sem kielégítő és ebben alig vagy egyáltalán nem történt előrelépés; mivel a nők a küldöttségvezetők csupán 12–15 %-át és a küldöttek mintegy 30 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

N.

mivel a politikai döntéshozatalban és főként az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokon a nők részvételi aránya továbbra sem kielégítő és ebben alig vagy egyáltalán nem történt előrelépés; mivel a nők a küldöttségvezetők csupán 12–15 %-át és a küldöttek mintegy 30 %-át teszik ki;

| O. | mivel a világ írástudatlanjainak kétharmada nő (9) és ezért létfontosságú a megfelelő csatornákon keresztül való információhoz történő hozzáférés és a képzés, annak érdekében, hogy biztosítva legyen függetlenségük és bevonásuk, különösen a természeti katasztrófákhoz hasonló vészhelyzetekben; |
| --- | --- |

O.

mivel a világ írástudatlanjainak kétharmada nő (9) és ezért létfontosságú a megfelelő csatornákon keresztül való információhoz történő hozzáférés és a képzés, annak érdekében, hogy biztosítva legyen függetlenségük és bevonásuk, különösen a természeti katasztrófákhoz hasonló vészhelyzetekben;

| P. | mivel a természeti katasztrófák közép-és hosszú távon jelentősen befolyásolják az oktatást, az egészségügyet, a strukturális szegénységet és a lakosság elvándorlását, továbbá mivel a gyermekek a természeti katasztrófák által különösen veszélyeztetett csoportot képeznek; mivel egyértelmű összefüggés áll fenn a katasztrófák előfordulása és az iskolalátogatás csökkenése között, a katasztrófák pedig számottevően mélyíthetik a nemek közötti szakadékot az iskolázottság terén; |
| --- | --- |

P.

mivel a természeti katasztrófák közép-és hosszú távon jelentősen befolyásolják az oktatást, az egészségügyet, a strukturális szegénységet és a lakosság elvándorlását, továbbá mivel a gyermekek a természeti katasztrófák által különösen veszélyeztetett csoportot képeznek; mivel egyértelmű összefüggés áll fenn a katasztrófák előfordulása és az iskolalátogatás csökkenése között, a katasztrófák pedig számottevően mélyíthetik a nemek közötti szakadékot az iskolázottság terén;

| Q. | mivel az éghajlatváltozás okozta aszályok és vízhiány miatt a nőknek többet kell dolgozniuk a víz, az élelmiszerek és az energia biztosítása érdekében, és mivel a fiatalok gyakran azért hagyják el az iskolát, hogy édesanyjuknak segítsenek e feladatok ellátásában; |
| --- | --- |

Q.

mivel az éghajlatváltozás okozta aszályok és vízhiány miatt a nőknek többet kell dolgozniuk a víz, az élelmiszerek és az energia biztosítása érdekében, és mivel a fiatalok gyakran azért hagyják el az iskolát, hogy édesanyjuknak segítsenek e feladatok ellátásában;

| R. | mivel a nők egyben nagy változások előmozdítói is, és világviszonylatban aktívabban vesznek részt civil társadalmi tevékenységekben, és az éghajlatváltozás elleni küzdelemben való teljes részvételük igazságosabb, átfogóbb és hatékonyabb politikákat biztosítana az éghajlatváltozás kezelése vonatkozásában, mind az alkalmazkodással, mind az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésével kapcsolatos szempontok terén; |
| --- | --- |

R.

mivel a nők egyben nagy változások előmozdítói is, és világviszonylatban aktívabban vesznek részt civil társadalmi tevékenységekben, és az éghajlatváltozás elleni küzdelemben való teljes részvételük igazságosabb, átfogóbb és hatékonyabb politikákat biztosítana az éghajlatváltozás kezelése vonatkozásában, mind az alkalmazkodással, mind az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésével kapcsolatos szempontok terén;

| S. | mivel a nők a szűkös természeti erőforrások kezeléséhez fűződő feladataik okán fontos ismeretekre tesznek szert a fenntarthatóbb környezet kialakításának szükségessége kapcsán, ennek következtében pedig rájuk is hárul egyfajta szerep – amit nem szabad figyelmen kívül hagyni – az éghajlatváltozás enyhítésére és a hozzá való alkalmazkodásra irányuló stratégiák fejlesztése során; |
| --- | --- |

S.

mivel a nők a szűkös természeti erőforrások kezeléséhez fűződő feladataik okán fontos ismeretekre tesznek szert a fenntarthatóbb környezet kialakításának szükségessége kapcsán, ennek következtében pedig rájuk is hárul egyfajta szerep – amit nem szabad figyelmen kívül hagyni – az éghajlatváltozás enyhítésére és a hozzá való alkalmazkodásra irányuló stratégiák fejlesztése során;

| T. | mivel a katasztrófák elhárítására, a hozzájuk való alkalmazkodásra és a kárenyhítésre irányuló mechanizmusok vagy finanszírozás továbbra sem lesznek elegendők, amennyiben nem foglalják magukban a nők teljes körű részvételét a tervezési folyamatokban, a döntéshozatalban és a végrehajtásban; mivel a bevált gyakorlatok – többek között Tunézia, Nicaragua, El Salvador és Honduras példája – igazolták, hogy a nők tudása és részvétele életeket menthet a katasztrófaelhárítás során, növelheti a biológiai sokféleséget, javíthatja a vízgazdálkodást, előmozdíthatja az élelmiszerellátás biztonságát, megakadályozhatja az elsivatagosodást, óvja az erdőket és támogatja a közegészégügyet; |
| --- | --- |

T.

mivel a katasztrófák elhárítására, a hozzájuk való alkalmazkodásra és a kárenyhítésre irányuló mechanizmusok vagy finanszírozás továbbra sem lesznek elegendők, amennyiben nem foglalják magukban a nők teljes körű részvételét a tervezési folyamatokban, a döntéshozatalban és a végrehajtásban; mivel a bevált gyakorlatok – többek között Tunézia, Nicaragua, El Salvador és Honduras példája – igazolták, hogy a nők tudása és részvétele életeket menthet a katasztrófaelhárítás során, növelheti a biológiai sokféleséget, javíthatja a vízgazdálkodást, előmozdíthatja az élelmiszerellátás biztonságát, megakadályozhatja az elsivatagosodást, óvja az erdőket és támogatja a közegészégügyet;

Általános rendelkezések

| 1. | elismerve, hogy az éghajlatváltozás egyéb katasztrofális hatásai mellett súlyosbítja a nemek közötti hátrányos megkülönböztetést is, hangsúlyozza, hogy a veszélyes éghajlatváltozás elhárításának elsődleges prioritást kell biztosítani az EU bel- és külpolitikájában egyaránt; |
| --- | --- |

1.

elismerve, hogy az éghajlatváltozás egyéb katasztrofális hatásai mellett súlyosbítja a nemek közötti hátrányos megkülönböztetést is, hangsúlyozza, hogy a veszélyes éghajlatváltozás elhárításának elsődleges prioritást kell biztosítani az EU bel- és külpolitikájában egyaránt;

| 2. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos politikák valamennyi lépésében, a tervezéstől a finanszírozásig, a végrehajtástól az értékelésig érvényesítsék és vonják be a nemek szerinti vonatkozásokat, annak biztosítása érdekében, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépések ne fokozzák a nemek közötti egyenlőtlenségeket, hanem inkább járulékos előnyökkel járjanak a nők helyzete tekintetében; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos politikák valamennyi lépésében, a tervezéstől a finanszírozásig, a végrehajtástól az értékelésig érvényesítsék és vonják be a nemek szerinti vonatkozásokat, annak biztosítása érdekében, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépések ne fokozzák a nemek közötti egyenlőtlenségeket, hanem inkább járulékos előnyökkel járjanak a nők helyzete tekintetében;

| 3. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőséggel és igazságossággal kapcsolatos célokat rendszeres nemi szempontú elemzések végrehajtása, nemek szerint elkülönülő mutatók és referenciaszintek kidolgozása, valamint gyakorlati eszközök fejlesztése révén a döntéshozatal minden szintjén építsék be a fenntartható fejlődésre, a katasztrófák kockázatára és az éghajlatváltozásra vonatkozó szakpolitikákba, cselekvési tervekbe és egyéb intézkedésekbe; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos tárgyalási folyamat valamennyi szakaszában – a kutatástól és elemzéstől kezdve a kárenyhítési és alkalmazkodási stratégiák megtervezéséig, kidolgozásáig és végrehajtásáig – figyelembe kell venni a nemek közötti egyenlőség elvét; |
| --- | --- |

3.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőséggel és igazságossággal kapcsolatos célokat rendszeres nemi szempontú elemzések végrehajtása, nemek szerint elkülönülő mutatók és referenciaszintek kidolgozása, valamint gyakorlati eszközök fejlesztése révén a döntéshozatal minden szintjén építsék be a fenntartható fejlődésre, a katasztrófák kockázatára és az éghajlatváltozásra vonatkozó szakpolitikákba, cselekvési tervekbe és egyéb intézkedésekbe; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos tárgyalási folyamat valamennyi szakaszában – a kutatástól és elemzéstől kezdve a kárenyhítési és alkalmazkodási stratégiák megtervezéséig, kidolgozásáig és végrehajtásáig – figyelembe kell venni a nemek közötti egyenlőség elvét;

| 4. | emlékeztet arra, hogy 2007-es 4. értékelő jelentésében az Éghajlat-változási Kormányközi Testület megerősítette, hogy az éghajlatváltozás hatása nemek, életkor és társadalmi osztály szerint különböző, és legnagyobb valószínűséggel a szegények szenvednek tőle a leginkább; véleménye szerint a nemek közötti egyenlőség kulcsfontosságú az emberi fejlődés szempontjából és a szegénység elleni küzdelem egyik alapvető célkitűzése; kéri, hogy a fejlesztési, emberi jogi és éghajlat-változási politikák tervezésekor valamennyi területen alkalmazzanak a nemek közötti egyenlőségre irányuló megközelítést; lépésekre szólít fel annak biztosítására, hogy az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye az emberi jogi keretekkel és a nemek közötti egyenlőségről és méltányosságról szóló nemzeti és nemzetközi megállapodásokkal összhangban lép fel, ideértve a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményt (CEDAW) is; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy 2007-es 4. értékelő jelentésében az Éghajlat-változási Kormányközi Testület megerősítette, hogy az éghajlatváltozás hatása nemek, életkor és társadalmi osztály szerint különböző, és legnagyobb valószínűséggel a szegények szenvednek tőle a leginkább; véleménye szerint a nemek közötti egyenlőség kulcsfontosságú az emberi fejlődés szempontjából és a szegénység elleni küzdelem egyik alapvető célkitűzése; kéri, hogy a fejlesztési, emberi jogi és éghajlat-változási politikák tervezésekor valamennyi területen alkalmazzanak a nemek közötti egyenlőségre irányuló megközelítést; lépésekre szólít fel annak biztosítására, hogy az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye az emberi jogi keretekkel és a nemek közötti egyenlőségről és méltányosságról szóló nemzeti és nemzetközi megállapodásokkal összhangban lép fel, ideértve a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményt (CEDAW) is;

| 5. | kiemeli, hogy az éghajlatváltozást és negatív hatásait egyszersmind a nemekre kiható fejlesztési kérdésként is kell kezelni, amely minden ágazatot (szociális, kulturális, gazdasági és politikai) egyaránt érint a helyi szinttől kezdve a globális szintig, és hogy valamennyi érintett fél egyesített erőfeszítései szükségesek annak biztosításához, hogy az éghajlatváltozás és a katasztrófák kockázatának csökkentésére irányuló intézkedések figyelembe vegyék a nemi szempontokat, érzékenyek legyenek az őslakosok problémáira és tiszteletben tartsák az emberi jogokat; |
| --- | --- |

5.

kiemeli, hogy az éghajlatváltozást és negatív hatásait egyszersmind a nemekre kiható fejlesztési kérdésként is kell kezelni, amely minden ágazatot (szociális, kulturális, gazdasági és politikai) egyaránt érint a helyi szinttől kezdve a globális szintig, és hogy valamennyi érintett fél egyesített erőfeszítései szükségesek annak biztosításához, hogy az éghajlatváltozás és a katasztrófák kockázatának csökkentésére irányuló intézkedések figyelembe vegyék a nemi szempontokat, érzékenyek legyenek az őslakosok problémáira és tiszteletben tartsák az emberi jogokat;

| 6. | üdvözli, hogy a nemi szempont egyre inkább megjelenik éghajlatváltozással kapcsolatos magas szintű tárgyalásokon és a magas szintű szereplők beavatkozásaiban; hangsúlyozza azonban, hogy konkrét lépésekre van szükség a nők uniós éghajlati diplomáciába való, nagyobb számban történő bevonására a döntéshozatal valamennyi szintjén és különösen az éghajlatváltozásról folytatott tárgyalásokba, például a küldöttségekre vonatkozó 40 % feletti kvóta bevezetésére és további hasonló intézkedésekre; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a nemi szempont egyre inkább megjelenik éghajlatváltozással kapcsolatos magas szintű tárgyalásokon és a magas szintű szereplők beavatkozásaiban; hangsúlyozza azonban, hogy konkrét lépésekre van szükség a nők uniós éghajlati diplomáciába való, nagyobb számban történő bevonására a döntéshozatal valamennyi szintjén és különösen az éghajlatváltozásról folytatott tárgyalásokba, például a küldöttségekre vonatkozó 40 % feletti kvóta bevezetésére és további hasonló intézkedésekre;

| 7. | emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP 17) szóló állásfoglalására, és felszólítja őket azon kötelezettségvállalás teljesítésére, mely értelmében törekednek az éghajlat-változási intézkedések finanszírozásában érintett megfelelő testületekben a nők a legalább 40 %-os képviseletének elérésére; hangsúlyozza, hogy ezt az elvet a technológiatranszferrel és az alkalmazkodással foglalkozó testületekre is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

7.

emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP 17) szóló állásfoglalására, és felszólítja őket azon kötelezettségvállalás teljesítésére, mely értelmében törekednek az éghajlat-változási intézkedések finanszírozásában érintett megfelelő testületekben a nők a legalább 40 %-os képviseletének elérésére; hangsúlyozza, hogy ezt az elvet a technológiatranszferrel és az alkalmazkodással foglalkozó testületekre is alkalmazni kell;

| 8. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos politikák, programok és projektek tervezése, végrehajtása és értékelése során gyűjtsenek országok és nemek szerint lebontott adatokat az éghajlatváltozás egyes nemekre nézve specifikus hatásainak hatékony értékelése és kezelése érdekében, valamint dolgozzanak ki útmutatót az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról, körvonalazva mindazon szakpolitikákat, amelyek a nők védelmét szolgálják és egyben képessé teszik őket arra, hogy megbirkózzanak az éghajlatváltozás hatásaival; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos politikák, programok és projektek tervezése, végrehajtása és értékelése során gyűjtsenek országok és nemek szerint lebontott adatokat az éghajlatváltozás egyes nemekre nézve specifikus hatásainak hatékony értékelése és kezelése érdekében, valamint dolgozzanak ki útmutatót az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról, körvonalazva mindazon szakpolitikákat, amelyek a nők védelmét szolgálják és egyben képessé teszik őket arra, hogy megbirkózzanak az éghajlatváltozás hatásaival;

| 9. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a környezetvédelemhez kapcsolódó valamennyi szakpolitikai területen alkalmazzanak a nemek közötti eltérésekre érzékeny statisztikákat annak érdekében, hogy jobban fel lehessen mérni az éghajlatváltozás nők és férfiak általános helyzetére gyakorolt elkülönülő hatásait; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a környezetvédelemhez kapcsolódó valamennyi szakpolitikai területen alkalmazzanak a nemek közötti eltérésekre érzékeny statisztikákat annak érdekében, hogy jobban fel lehessen mérni az éghajlatváltozás nők és férfiak általános helyzetére gyakorolt elkülönülő hatásait;

| 10. | emlékeztet arra, hogy a nemek közötti egyenlőség előmozdítását és a megkülönböztetés felszámolását érintő kérdések Európai Unió külső fellépéseibe való beépítésének a továbbiakban is hozzá kell járulnia ahhoz, hogy a nők központi szerepet töltsenek be a döntéshozatalban, a szakpolitikák kidolgozásában, a természeti erőforrások kezelésében, megőrzésében és felügyeletében, a környezetvédelemben és az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy a nemek közötti egyenlőség előmozdítását és a megkülönböztetés felszámolását érintő kérdések Európai Unió külső fellépéseibe való beépítésének a továbbiakban is hozzá kell járulnia ahhoz, hogy a nők központi szerepet töltsenek be a döntéshozatalban, a szakpolitikák kidolgozásában, a természeti erőforrások kezelésében, megőrzésében és felügyeletében, a környezetvédelemben és az éghajlatváltozás elleni küzdelemben;

| 11. | egy „éghajlatbarát” mutató alkalmazására szólít fel (a GNP alternatívájaként) annak nyomon követése érdekében, hogy a növekedési, fogyasztási és életviteli trendek miként befolyásolják az éghajlatváltozást; |
| --- | --- |

11.

egy „éghajlatbarát” mutató alkalmazására szólít fel (a GNP alternatívájaként) annak nyomon követése érdekében, hogy a növekedési, fogyasztási és életviteli trendek miként befolyásolják az éghajlatváltozást;

| 12. | felszólítja az EU-t és a tagállamokat annak értékelésére, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos politikák milyen mértékben veszik figyelembe a nők szükségleteit, és sürgeti őket, hogy a nemi szempontokat figyelembe vevő fenntartható fejlesztési politika megfogalmazásakor érvényesítsék a nemi dimenziót; |
| --- | --- |

12.

felszólítja az EU-t és a tagállamokat annak értékelésére, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos politikák milyen mértékben veszik figyelembe a nők szükségleteit, és sürgeti őket, hogy a nemi szempontokat figyelembe vevő fenntartható fejlesztési politika megfogalmazásakor érvényesítsék a nemi dimenziót;

Alkalmazkodás

| 13. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre a projektek életciklusa során a projektek nemek szerinti hatásvizsgálatának elvégzésére könnyen használható, a fejlesztési projektekben használtakhoz hasonló eszközöket; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre a projektek életciklusa során a projektek nemek szerinti hatásvizsgálatának elvégzésére könnyen használható, a fejlesztési projektekben használtakhoz hasonló eszközöket;

| 14. | felszólít befogadó helyi megoldások és projektek létrehozására, beleértve a meglévő veszélyeztetettséggel kapcsolatos tudatosság és megbirkózási képesség – például az őslakosok és különösen a nők hagyományos tapasztalatainak és ismereteinek – beépítését; |
| --- | --- |

14.

felszólít befogadó helyi megoldások és projektek létrehozására, beleértve a meglévő veszélyeztetettséggel kapcsolatos tudatosság és megbirkózási képesség – például az őslakosok és különösen a nők hagyományos tapasztalatainak és ismereteinek – beépítését;

| 15. | rámutat, hogy a nők globálisan nagyon aktívak a civil társadalmi tevékenységekben, ezért kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő és támogassa a női és civil szervezetek hálózatépítését; |
| --- | --- |

15.

rámutat, hogy a nők globálisan nagyon aktívak a civil társadalmi tevékenységekben, ezért kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő és támogassa a női és civil szervezetek hálózatépítését;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy helyezzen kilátásba olyan programokat, amelyek révén a korszerű technológiák és a know-how átadása segíthet a fejlődő közösségeknek és térségeknek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy helyezzen kilátásba olyan programokat, amelyek révén a korszerű technológiák és a know-how átadása segíthet a fejlődő közösségeknek és térségeknek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban;

| 17. | kiemeli, hogy a fejlődő országokban a nők kulcsszerepet játszanak az ivóvíz kinyerésében és kezelésében, mivel gyakran ők mennek el a vízért, használják és osztják el azt, nemcsak otthon, de a gazdaságokban is; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson fejlesztési támogatást olyan elérhető programokhoz, melyek célja a megújuló energiaforrások és egyszerű, könnyen karbantartható víztisztító rendszerek felhasználásával történő kútásás; |
| --- | --- |

17.

kiemeli, hogy a fejlődő országokban a nők kulcsszerepet játszanak az ivóvíz kinyerésében és kezelésében, mivel gyakran ők mennek el a vízért, használják és osztják el azt, nemcsak otthon, de a gazdaságokban is; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson fejlesztési támogatást olyan elérhető programokhoz, melyek célja a megújuló energiaforrások és egyszerű, könnyen karbantartható víztisztító rendszerek felhasználásával történő kútásás;

| 18. | kéri, hogy a nemek tekintetében tudatos kapacitásépítést és képzést építsék be az alkalmazkodási megoldásokba, melyeknek a nők igényeivel összeegyeztethetőknek kell lenniük és figyelembe kell venniük a konkrét akadályokat, valamint a nők képességeit és tapasztalatait; |
| --- | --- |

18.

kéri, hogy a nemek tekintetében tudatos kapacitásépítést és képzést építsék be az alkalmazkodási megoldásokba, melyeknek a nők igényeivel összeegyeztethetőknek kell lenniük és figyelembe kell venniük a konkrét akadályokat, valamint a nők képességeit és tapasztalatait;

| 19. | hangsúlyozza, hogy fontos a nők ismereteire támaszkodni és az emberek mindennapi életét nagyon konkrétan befolyásoló helyi megoldásokat ösztönözni, mint például a dél-afrikai „Lányok a kockázatcsökkentés vezérei” című projekt, illetve több olyan projekt, amely női csoportokat segít ivóvíz- és mosdó-létesítményeket telepíteni indiai nyomornegyedekben; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy fontos a nők ismereteire támaszkodni és az emberek mindennapi életét nagyon konkrétan befolyásoló helyi megoldásokat ösztönözni, mint például a dél-afrikai „Lányok a kockázatcsökkentés vezérei” című projekt, illetve több olyan projekt, amely női csoportokat segít ivóvíz- és mosdó-létesítményeket telepíteni indiai nyomornegyedekben;

| 20. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontjait építse be a természeti katasztrófákhoz kapcsolódó kockázatok megelőzésére és kezelésére irányuló stratégiákba, és az ellenálló képesség kiépítésének részeként az éghajlattal összefüggő katasztrófák előtti, alatti és utáni kapacitásépítés, valamint a katasztrófák megelőzésébe, a korai figyelmeztető rendszerekbe és a megelőzésbe történő bevonásuk révén erősítsék meg a nők szerepét; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontjait építse be a természeti katasztrófákhoz kapcsolódó kockázatok megelőzésére és kezelésére irányuló stratégiákba, és az ellenálló képesség kiépítésének részeként az éghajlattal összefüggő katasztrófák előtti, alatti és utáni kapacitásépítés, valamint a katasztrófák megelőzésébe, a korai figyelmeztető rendszerekbe és a megelőzésbe történő bevonásuk révén erősítsék meg a nők szerepét;

| 21. | megállapítja, hogy a világ számos közösségében a nőket családi kötelezettségeik kiszolgáltatottabbá teszik a környezeti változásokkal szemben, amit az éghajlatváltozás hatásai tovább súlyosbítanak; rámutat, hogy a nőket több szerepükben – mint élelmiszertermelőket és -ellátókat, gondozókat és gazdasági szereplőket – is sújtják ezek a hatások; |
| --- | --- |

21.

megállapítja, hogy a világ számos közösségében a nőket családi kötelezettségeik kiszolgáltatottabbá teszik a környezeti változásokkal szemben, amit az éghajlatváltozás hatásai tovább súlyosbítanak; rámutat, hogy a nőket több szerepükben – mint élelmiszertermelőket és -ellátókat, gondozókat és gazdasági szereplőket – is sújtják ezek a hatások;

| 22. | felszólít az átláthatóság és befogadó jelleg növelésére a meglévő mechanizmusokban és tervezési folyamatokban, például a nemzeti alkalmazkodási cselekvései programokban (NAPA) és a jövőbeli nemzeti alkalmazkodási tervekben, továbbá felszólít ezen elvek előmozdítására az éghajlatváltozással kapcsolatos jövőbeli szerződésekben, mechanizmusokban és kétoldalú együttműködési erőfeszítésekben is; |
| --- | --- |

22.

felszólít az átláthatóság és befogadó jelleg növelésére a meglévő mechanizmusokban és tervezési folyamatokban, például a nemzeti alkalmazkodási cselekvései programokban (NAPA) és a jövőbeli nemzeti alkalmazkodási tervekben, továbbá felszólít ezen elvek előmozdítására az éghajlatváltozással kapcsolatos jövőbeli szerződésekben, mechanizmusokban és kétoldalú együttműködési erőfeszítésekben is;

| 23. | hangsúlyozza azt a komoly bizonyítékokkal igazolt tényt, hogy az éghajlattal összefüggő állapotok – például az alultápláltság – egészségre gyakorolt hatása, valamint egyes fertőző betegségek – például a malária – előfordulása nemenként eltérő; aggodalommal mutat rá, hogy katasztrófahelyzetekben a nők halálozási aránya aránytalanul magas; úgy véli, hogy az éghajlatváltozás nők egészségére gyakorolt hatása területén végzett több, kifejezetten a nemek közötti eltérésekre összpontosító kutatás előmozdítaná célzottabb válaszintézkedések kidolgozását; felszólítja a kormányokat, hogy tegyenek több erőfeszítést a hatékonyabb megelőzés és gyógykezelés, valamint a gyógyszerekhez való jobb hozzáférés érdekében – különösen a nők tekintetében, akik gondozói szerepkörükben kiváltképp veszélyeztetett csoportot alkotnak –, továbbá hogy kötelezzék el magukat olyan fellépések mellett, amelyek az éghajlatváltozással összefüggésbe hozott egészségügyi kockázatok kezelését célozzák, továbbá biztosítsanak keretet a nemi alapú egészségügyi kockázatértékeléseknek és az éghajlatváltozással összefüggő alkalmazkodási/kárenyhítési intézkedéseknek; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza azt a komoly bizonyítékokkal igazolt tényt, hogy az éghajlattal összefüggő állapotok – például az alultápláltság – egészségre gyakorolt hatása, valamint egyes fertőző betegségek – például a malária – előfordulása nemenként eltérő; aggodalommal mutat rá, hogy katasztrófahelyzetekben a nők halálozási aránya aránytalanul magas; úgy véli, hogy az éghajlatváltozás nők egészségére gyakorolt hatása területén végzett több, kifejezetten a nemek közötti eltérésekre összpontosító kutatás előmozdítaná célzottabb válaszintézkedések kidolgozását; felszólítja a kormányokat, hogy tegyenek több erőfeszítést a hatékonyabb megelőzés és gyógykezelés, valamint a gyógyszerekhez való jobb hozzáférés érdekében – különösen a nők tekintetében, akik gondozói szerepkörükben kiváltképp veszélyeztetett csoportot alkotnak –, továbbá hogy kötelezzék el magukat olyan fellépések mellett, amelyek az éghajlatváltozással összefüggésbe hozott egészségügyi kockázatok kezelését célozzák, továbbá biztosítsanak keretet a nemi alapú egészségügyi kockázatértékeléseknek és az éghajlatváltozással összefüggő alkalmazkodási/kárenyhítési intézkedéseknek;

| 24. | kiemeli, hogy a világ legszegényebbjeinek 70 %-át azok a nők teszik ki, akik az összes munka kétharmadát végzik, ugyanakkor az összes javak kevesebb mint 1 %-át birtokolják; megállapítja, hogy megtagadják tőlük az erőforrásokhoz, a technológiához, a szolgáltatásokhoz, a földtulajdonhoz, a hitel- és biztosítási rendszerekhez és a döntéshozatali hatáskörökhöz való egyenlő hozzáférést és az ezek feletti ellenőrzést, így aránytalan mértékben érinti őket az éghajlatváltozás, és aránytalanul ki vannak szolgáltatva annak, továbbá kevesebb lehetőségük nyílik az alkalmazkodásra; hangsúlyozza, hogy az éghajlat okozta természeti katasztrófákban életüket vesztő emberek 85 %-a nő, csakúgy, mint a környezeti tényezők miatt menekülésre kényszerülők 75 %-a, és hogy a nők nagyobb valószínűséggel lesznek az erőforrásokért folytatott háborúk és az éghajlatváltozás okozta erőszak láthatatlan áldozatai; |
| --- | --- |

24.

kiemeli, hogy a világ legszegényebbjeinek 70 %-át azok a nők teszik ki, akik az összes munka kétharmadát végzik, ugyanakkor az összes javak kevesebb mint 1 %-át birtokolják; megállapítja, hogy megtagadják tőlük az erőforrásokhoz, a technológiához, a szolgáltatásokhoz, a földtulajdonhoz, a hitel- és biztosítási rendszerekhez és a döntéshozatali hatáskörökhöz való egyenlő hozzáférést és az ezek feletti ellenőrzést, így aránytalan mértékben érinti őket az éghajlatváltozás, és aránytalanul ki vannak szolgáltatva annak, továbbá kevesebb lehetőségük nyílik az alkalmazkodásra; hangsúlyozza, hogy az éghajlat okozta természeti katasztrófákban életüket vesztő emberek 85 %-a nő, csakúgy, mint a környezeti tényezők miatt menekülésre kényszerülők 75 %-a, és hogy a nők nagyobb valószínűséggel lesznek az erőforrásokért folytatott háborúk és az éghajlatváltozás okozta erőszak láthatatlan áldozatai;

| 25. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy dolgozzák ki az „éghajlati igazságosság” elvét; újra hangsúlyozza, hogy cselekvőképtelenségünk legnagyobb igazságtalansága az volna, hogy az éghajlatváltozással szembeni hatékonyan fellépés elmaradása esetén fellépő káros hatások a szegény országokat és lakosokat, különösen pedig a nőket sújtaná; |
| --- | --- |

25.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy dolgozzák ki az „éghajlati igazságosság” elvét; újra hangsúlyozza, hogy cselekvőképtelenségünk legnagyobb igazságtalansága az volna, hogy az éghajlatváltozással szembeni hatékonyan fellépés elmaradása esetén fellépő káros hatások a szegény országokat és lakosokat, különösen pedig a nőket sújtaná;

Az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése

| 26. | felszólítja a Bizottságot és az Európai Unió Tanácsának soron következő elnökségeit, hogy készítsenek olyan tanulmányt, amely kifejezetten az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésére irányuló politikák nemi dimenziójára összpontosít; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot és az Európai Unió Tanácsának soron következő elnökségeit, hogy készítsenek olyan tanulmányt, amely kifejezetten az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésére irányuló politikák nemi dimenziójára összpontosít;

| 27. | hangsúlyozza, hogy célzott politikákra van szükség annak érdekében, hogy ne lépjen fel nemi szegregáció és hátrányos megkülönböztetés a zöld gazdaságban, ahol az új technológiák és a tudományos álláshelyek már most szinte kizárólag a férfiak kezében vannak; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a vállalkozások fontos szerepet játszanak a zöld gazdaság nők és férfiak előtti megnyitásában; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy célzott politikákra van szükség annak érdekében, hogy ne lépjen fel nemi szegregáció és hátrányos megkülönböztetés a zöld gazdaságban, ahol az új technológiák és a tudományos álláshelyek már most szinte kizárólag a férfiak kezében vannak; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a vállalkozások fontos szerepet játszanak a zöld gazdaság nők és férfiak előtti megnyitásában;

| 28. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a nőket a környezetvédelemhez és energiatechnológiához kapcsolódó technikai és tudományos képzésekben való részvételre és az e területen való elhelyezkedésre, mivel a szakképzett munkaerő iránt e területen mutatkozó igény stabil és biztos jövőt kínáló munkahelyeket garantál a nők számára, továbbá biztosítsák a nők igényeinek fokozottabb figyelembevételét az éghajlat-változási szakpolitikák meghatározásakor; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a nőket a környezetvédelemhez és energiatechnológiához kapcsolódó technikai és tudományos képzésekben való részvételre és az e területen való elhelyezkedésre, mivel a szakképzett munkaerő iránt e területen mutatkozó igény stabil és biztos jövőt kínáló munkahelyeket garantál a nők számára, továbbá biztosítsák a nők igényeinek fokozottabb figyelembevételét az éghajlat-változási szakpolitikák meghatározásakor;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a meglévő mechanizmusok és alapok reformját, azok átláthatóságának és befogadó jellegének növelése érdekében, valamint hogy jobban tükrözzék a helyi közösségek – különösen a nők – kibocsátáscsökkentéshez való hozzájárulását, és ezeket az elveket mozdítsák elő az éghajlatváltozással kapcsolatos jövőbeli szerződésekben, mechanizmusokban és kétoldalú együttműködési erőfeszítésekben is, hogy hatékonyabb megoldásokat dolgozhassanak ki a nők gazdasági szerepvállalása lehetőségének biztosítására; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a meglévő mechanizmusok és alapok reformját, azok átláthatóságának és befogadó jellegének növelése érdekében, valamint hogy jobban tükrözzék a helyi közösségek – különösen a nők – kibocsátáscsökkentéshez való hozzájárulását, és ezeket az elveket mozdítsák elő az éghajlatváltozással kapcsolatos jövőbeli szerződésekben, mechanizmusokban és kétoldalú együttműködési erőfeszítésekben is, hogy hatékonyabb megoldásokat dolgozhassanak ki a nők gazdasági szerepvállalása lehetőségének biztosítására;

| 30. | elismeri, hogy a népességnövekedés éghajlati hatásokkal jár, és kiemeli, hogy minden társadalomban megfelelő választ kell adni a nők és férfiak eddig figyelmen kívül hagyott fogamzásgátlási igényeire; |
| --- | --- |

30.

elismeri, hogy a népességnövekedés éghajlati hatásokkal jár, és kiemeli, hogy minden társadalomban megfelelő választ kell adni a nők és férfiak eddig figyelmen kívül hagyott fogamzásgátlási igényeire;

| 31. | emlékeztet arra, hogy el kell kerülni a veszélyes mértékű éghajlatváltozást, és az átlaghőmérséklet növekedését 2 °C-ra, vagy ha lehetséges, 1,5 °C-ra kell korlátozni az iparosodás előtti szinthez képest, és hogy ez feltétlenül szükséges a nőkre és egyéb kiszolgáltatott csoportokra gyakorolt, drámai mértékű negatív következmények elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet arra, hogy el kell kerülni a veszélyes mértékű éghajlatváltozást, és az átlaghőmérséklet növekedését 2 °C-ra, vagy ha lehetséges, 1,5 °C-ra kell korlátozni az iparosodás előtti szinthez képest, és hogy ez feltétlenül szükséges a nőkre és egyéb kiszolgáltatott csoportokra gyakorolt, drámai mértékű negatív következmények elkerülése érdekében;

| 32. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy eszköztárat, mely ösztönzi a befogadó jellegű döntéshozatalt, ahogyan ezt tették a közlekedési és energiaügyi ágazatban Malmöben (Svédország) és a Vollsmose-térségben (Dánia) (10); |
| --- | --- |

32.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy eszköztárat, mely ösztönzi a befogadó jellegű döntéshozatalt, ahogyan ezt tették a közlekedési és energiaügyi ágazatban Malmöben (Svédország) és a Vollsmose-térségben (Dánia) (10);

| 33. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki mutatókat a projektek és programok nemekre gyakorolt hatásának értékelésére, és az éghajlatváltozással kapcsolatos politikákban mozdítsák elő a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést, függetlenül attól, hogy ezek a politikák nemzetközi, nemzeti, regionális vagy helyi szintűek-e; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki mutatókat a projektek és programok nemekre gyakorolt hatásának értékelésére, és az éghajlatváltozással kapcsolatos politikákban mozdítsák elő a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést, függetlenül attól, hogy ezek a politikák nemzetközi, nemzeti, regionális vagy helyi szintűek-e;

| 34. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki eszközöket és útmutatást az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésére irányuló politikák és programok, valamint az ezekhez kapcsolódó kutatási programok és tevékenységek nemi szempontú értékeléséhez; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki eszközöket és útmutatást az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésére irányuló politikák és programok, valamint az ezekhez kapcsolódó kutatási programok és tevékenységek nemi szempontú értékeléséhez;

| 35. | hangsúlyozza a nők jelentős szerepét a mindennapi életben az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére irányuló olyan intézkedések végrehajtásában, mint az energia- és víztakarékosság, az újrahasznosítás, valamint a környezetbarát és biotermékek használata, mivel manapság is elsősorban ők irányítják ezen erőforrások háztartási felhasználását; felszólítja a Bizottságot, hogy indítson figyelemfelkeltő kampányokat a polgárokhoz legközelebb álló szinten, amelyek a háztartási és gyermekgondozási tevékenységekhez kapcsolódó mindennapi fogyasztási választásokra összpontosítanak; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza a nők jelentős szerepét a mindennapi életben az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére irányuló olyan intézkedések végrehajtásában, mint az energia- és víztakarékosság, az újrahasznosítás, valamint a környezetbarát és biotermékek használata, mivel manapság is elsősorban ők irányítják ezen erőforrások háztartási felhasználását; felszólítja a Bizottságot, hogy indítson figyelemfelkeltő kampányokat a polgárokhoz legközelebb álló szinten, amelyek a háztartási és gyermekgondozási tevékenységekhez kapcsolódó mindennapi fogyasztási választásokra összpontosítanak;

| 36. | ennélfogva elismeri, hogy a nők nevelői képességeik révén üzleti és háztartás-vezetési téren is jelentős mértékben hozzájárulhatnak a sikeres innovációhoz; |
| --- | --- |

36.

ennélfogva elismeri, hogy a nők nevelői képességeik révén üzleti és háztartás-vezetési téren is jelentős mértékben hozzájárulhatnak a sikeres innovációhoz;

| 37. | e tekintetben kiemeli, hogy meg kell erősíteni a nők aktív részvételét a fenntartható fejlődést elősegítő innovációban, mivel ez az éghajlatváltozás okozta komoly kihívások kezelésének egyik lehetséges eszköze; |
| --- | --- |

37.

e tekintetben kiemeli, hogy meg kell erősíteni a nők aktív részvételét a fenntartható fejlődést elősegítő innovációban, mivel ez az éghajlatváltozás okozta komoly kihívások kezelésének egyik lehetséges eszköze;

| 38. | rámutat arra, hogy az éghajlatváltozás szükségszerűen migrációt fog eredményezni az aszályhoz vagy árvizekhez hasonló szerencsétlenségekkel sújtott térségekben, és az EU-nak szem előtt kell tartania, hogy a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek és menekültek részére létrehozott táborokban védelmet kell biztosítani a nők számára; |
| --- | --- |

38.

rámutat arra, hogy az éghajlatváltozás szükségszerűen migrációt fog eredményezni az aszályhoz vagy árvizekhez hasonló szerencsétlenségekkel sújtott térségekben, és az EU-nak szem előtt kell tartania, hogy a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek és menekültek részére létrehozott táborokban védelmet kell biztosítani a nők számára;

| 39. | tudomásul veszi, hogy a jövőben növekedni fog a környezeti változások miatti migráció és lakóhelyelhagyás, és hogy az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa szerint a világ menekültjeinek 80 %-a nő és gyermek; ismételten kiemeli, hogy nemi szempontokat is figyelembe vevő stratégiákat kell kidolgozni az éghajlatváltozás okozta környezeti és humanitárius válságokra adott válaszintézkedések céljára; ennélfogva úgy véli, hogy mielőbbi kutatásokra van szükség a környezeti okokra visszavezethető migráció nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő kezelési módjának kidolgozásához – ez magában foglalja a nemi szerepek és a természeti erőforrásokkal kapcsolatos felelősségek elismerését és az azokra adott válaszokat, és magában foglalhatja annak biztosítását is, hogy a szűkös források a szükséget szenvedő közösségek rendelkezésére álljanak, és hogy a menekültek számára vizet biztosítsanak; |
| --- | --- |

39.

tudomásul veszi, hogy a jövőben növekedni fog a környezeti változások miatti migráció és lakóhelyelhagyás, és hogy az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa szerint a világ menekültjeinek 80 %-a nő és gyermek; ismételten kiemeli, hogy nemi szempontokat is figyelembe vevő stratégiákat kell kidolgozni az éghajlatváltozás okozta környezeti és humanitárius válságokra adott válaszintézkedések céljára; ennélfogva úgy véli, hogy mielőbbi kutatásokra van szükség a környezeti okokra visszavezethető migráció nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő kezelési módjának kidolgozásához – ez magában foglalja a nemi szerepek és a természeti erőforrásokkal kapcsolatos felelősségek elismerését és az azokra adott válaszokat, és magában foglalhatja annak biztosítását is, hogy a szűkös források a szükséget szenvedő közösségek rendelkezésére álljanak, és hogy a menekültek számára vizet biztosítsanak;

Finanszírozás

| 40. | felszólítja az uniós küldöttségeket, hogy tartsák tiszteletben a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP 17) szóló fent említett állásfoglalását, biztosítsák, hogy a nemek közötti egyensúly az éghajlatváltozással kapcsolatos finanszírozás terén döntést hozó valamennyi testületen belül – beleértve az Éghajlat-változási Alap igazgatótanácsát és annak az egyes finanszírozási lehetőségekkel foglalkozó alegységeit – biztosítva legyen; |
| --- | --- |

40.

felszólítja az uniós küldöttségeket, hogy tartsák tiszteletben a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP 17) szóló fent említett állásfoglalását, biztosítsák, hogy a nemek közötti egyensúly az éghajlatváltozással kapcsolatos finanszírozás terén döntést hozó valamennyi testületen belül – beleértve az Éghajlat-változási Alap igazgatótanácsát és annak az egyes finanszírozási lehetőségekkel foglalkozó alegységeit – biztosítva legyen;

| 41. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki az alkalmazkodással és az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésével kapcsolatos programokat és stratégiákat, amelyek nemi szempontú elemzések alapján javítják a nők és lányok jólétét, és figyelembe veszik a nemek között a hitelhez, az információhoz, a technológiához, a földhöz, a természeti erőforrásokhoz, a fenntartható energiához, továbbá a reproduktív egészséggel kapcsolatos információkhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén fennálló különbségeket; kéri, hogy ezek a programok és stratégiák innovatív finanszírozási megoldásokra – pl. mikrohitel-rendszerekre – épüljenek, különösen az olyan vészhelyzetekben, mint amilyen az éghajlati menekülteké; |
| --- | --- |

41.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki az alkalmazkodással és az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésével kapcsolatos programokat és stratégiákat, amelyek nemi szempontú elemzések alapján javítják a nők és lányok jólétét, és figyelembe veszik a nemek között a hitelhez, az információhoz, a technológiához, a földhöz, a természeti erőforrásokhoz, a fenntartható energiához, továbbá a reproduktív egészséggel kapcsolatos információkhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén fennálló különbségeket; kéri, hogy ezek a programok és stratégiák innovatív finanszírozási megoldásokra – pl. mikrohitel-rendszerekre – épüljenek, különösen az olyan vészhelyzetekben, mint amilyen az éghajlati menekülteké;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a finanszírozási mechanizmusoknak tükrözniük kell a nők prioritásait és szükségleteit, és ösztönözni kell a nemek közötti esélyegyenlőség előmozdításával foglalkozó szervezetek aktív részvételét az éghajlatváltozással kapcsolatos kezdeményezések finanszírozási kritériumainak és a források elosztásának kidolgozásában – különösen helyi szinten –, valamint az Éghajlat-változási Alapban; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a finanszírozási mechanizmusoknak tükrözniük kell a nők prioritásait és szükségleteit, és ösztönözni kell a nemek közötti esélyegyenlőség előmozdításával foglalkozó szervezetek aktív részvételét az éghajlatváltozással kapcsolatos kezdeményezések finanszírozási kritériumainak és a források elosztásának kidolgozásában – különösen helyi szinten –, valamint az Éghajlat-változási Alapban;

| 43. | kéri, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdését, mint átfogó kérdést, építsék be valamennyi éghajlatváltozással kapcsolatos alapba és eszközbe; hangsúlyozza, hogy ez az integráció nemekkel kapcsolatos szakértelmet igényel, és ki kell terjednie e finanszírozási mechanizmusok missziós, irányítási és működési módozataira, és a működési módozatoknak, valamint a felügyeleti és értékelési mechanizmusoknak biztosítaniuk kell, hogy a nők és a helyi közösségek megfelelő finanszírozásban részesüljenek; |
| --- | --- |

43.

kéri, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdését, mint átfogó kérdést, építsék be valamennyi éghajlatváltozással kapcsolatos alapba és eszközbe; hangsúlyozza, hogy ez az integráció nemekkel kapcsolatos szakértelmet igényel, és ki kell terjednie e finanszírozási mechanizmusok missziós, irányítási és működési módozataira, és a működési módozatoknak, valamint a felügyeleti és értékelési mechanizmusoknak biztosítaniuk kell, hogy a nők és a helyi közösségek megfelelő finanszírozásban részesüljenek;

| 44. | felszólítja a Bizottságot és az uniós küldöttségeket, hogy támogassák az átméretezett, új és kiegészítő finanszírozást, különösen az olyan alkalmazkodási intézkedések tekintetében, amelyek közvetlenül szolgálják a nők érdekeit, akik gyakran aránytalan mértékben veszélyeztetettek az éghajlatváltozás hatásai tekintetében; kéri, hogy az ilyen jellegű alkalmazkodási finanszírozást kizárólag támogatások formájában nyújtsák; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a Bizottságot és az uniós küldöttségeket, hogy támogassák az átméretezett, új és kiegészítő finanszírozást, különösen az olyan alkalmazkodási intézkedések tekintetében, amelyek közvetlenül szolgálják a nők érdekeit, akik gyakran aránytalan mértékben veszélyeztetettek az éghajlatváltozás hatásai tekintetében; kéri, hogy az ilyen jellegű alkalmazkodási finanszírozást kizárólag támogatások formájában nyújtsák;

| 45. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a megújuló energiaforrások fejlesztését a fejlődő országokban, mégpedig a nők kiegyensúlyozott részvétele mellett megvalósuló tudás- és technológiatranszfer révén, ezáltal egyidejűleg hozzájárulva az esélyegyenlőséghez és az éghajlatváltozás enyhítéséhez; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a megújuló energiaforrások fejlesztését a fejlődő országokban, mégpedig a nők kiegyensúlyozott részvétele mellett megvalósuló tudás- és technológiatranszfer révén, ezáltal egyidejűleg hozzájárulva az esélyegyenlőséghez és az éghajlatváltozás enyhítéséhez;

| 46. | aggodalommal mutat rá, hogy az éghajlatváltozás kedvezőtlenül befolyásolhatja az ENSZ millenniumi fejlesztési céljainak sikerét, különös tekintettel a nők helyzetéhez és védelméhez fűződő célokra; |
| --- | --- |

46.

aggodalommal mutat rá, hogy az éghajlatváltozás kedvezőtlenül befolyásolhatja az ENSZ millenniumi fejlesztési céljainak sikerét, különös tekintettel a nők helyzetéhez és védelméhez fűződő célokra;

*

* *

| 47. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

47.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0515.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0504.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0430.

(4)  HL C 67. E, 2010.3.18., 44. o.

(5)  HL C 66. E, 2009.3.20., 57. o.

(6)  FAO: The State of Food and Agriculture 2010-11 - Women in Agriculture - Closing the gender gap for development [Élelmiszerügyi és mezőgazdasági helyzet a 2010–2011 közötti időszakban – A nők szerepe a mezőgazdaságban – A nemek közötti szakadék megszüntetése a fejlődés érdekében] http://www.fao.org/docrep/013/i2050e/i2050e.pdf.

(7)  Világgazdasági Fórum, „A nők szerepének erősítése: a nemek közötti globális szakadék felmérése”, 2005, https://members.weforum.org/pdf/Global_Competitiveness_Reports/Reports/gender_gap.pdf.

(8)  ENSZ, Ecosoc, Nők dióhéjban, http://www.un.org/ecosocdev/geninfo/women/women96.htm

(9)  UNICEF, Előrelépés a gyermekek számára, 2005, http://www.unicef.org/progressforchildren/2005n2/PFC05n2en.pdf

(10)  A férfiak és a nők közötti egyenlőség integrált megközelítése a malmöi közlekedési politikában: http://www.nikk.no/A+gender+equal+and+sustainable+public+transport+system.b7C_wljSYQ.ips; és az etnikai kisebbségből származó nők környezetvédelmi követekké képzésre irányuló vollsmose-i project: http://www.nikk.no/Women+are+ everyday+climate+experts.b7C_wljQ1e.ips.

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/99 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/99

---

2012. április 20., péntekÉletbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia

P7_TA(2012)0146

Az Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása életbiztosításunkról, természeti tőkénkről: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiáról (2011/2307(INI))

2013/C 258 E/15

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2011)0244),

| — | tekintettel a 2050-re vonatkozó elképzelésre és a 2020-ra vonatkozó kiemelt célkitűzésre, amelyeket az Unió állam- és kormányfői 2010 márciusában fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2050-re vonatkozó elképzelésre és a 2020-ra vonatkozó kiemelt célkitűzésre, amelyeket az Unió állam- és kormányfői 2010 márciusában fogadtak el,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi Tanácsnak a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiáról szóló, 2011. június 21-i és december 19-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi Tanácsnak a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiáról szóló, 2011. június 21-i és december 19-i következtetéseire,

| — | különös tekintettel a biológiai sokféleségről szóló egyezmény részes felei 10. konferenciájának eredményeire, különösen a 2011–2020 közötti időszakra szóló, a biológiai sokféleséggel kapcsolatos globális stratégiai tervre és az aicsi célokra, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a használatukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyvre, valamint az erőforrások globális biológiai sokféleség érdekében történő mozgósítását célzó stratégiára, |
| --- | --- |

—

különös tekintettel a biológiai sokféleségről szóló egyezmény részes felei 10. konferenciájának eredményeire, különösen a 2011–2020 közötti időszakra szóló, a biológiai sokféleséggel kapcsolatos globális stratégiai tervre és az aicsi célokra, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a használatukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyvre, valamint az erőforrások globális biológiai sokféleség érdekében történő mozgósítását célzó stratégiára,

| — | tekintettel a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményre (CITES) és a vándorló fajokról szóló egyezményre (CMS), |
| --- | --- |

—

tekintettel a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményre (CITES) és a vándorló fajokról szóló egyezményre (CMS),

| — | tekintettel „A Kap jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című bizottsági közleményre (COM(2010)0672) és a 2013 utáni KAP-reformra irányuló bizottsági javaslatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Kap jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című bizottsági közleményre (COM(2010)0672) és a 2013 utáni KAP-reformra irányuló bizottsági javaslatokra,

| — | tekintettel a Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című bizottsági közleményre (COM(2011)0500) és annak igazoló okmányaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című bizottsági közleményre (COM(2011)0500) és annak igazoló okmányaira,

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra szóló stratégiai pénzügyi keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra szóló stratégiai pénzügyi keretre,

| — | tekintettel az élőhelyvédelmi irányelv 17. cikkében előírt, az élőhelytípusok és fajok védettségi helyzetéről szóló összefoglaló jelentésre (COM(2009)0358), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élőhelyvédelmi irányelv 17. cikkében előírt, az élőhelytípusok és fajok védettségi helyzetéről szóló összefoglaló jelentésre (COM(2009)0358),

| — | tekintettel a biológiai sokféleség megőrzését célzó uniós jogszabályok végrehajtásáról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (1); |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai sokféleség megőrzését célzó uniós jogszabályok végrehajtásáról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (1);

| — | tekintettel a közös agrárpolitika 2013 utáni jövőjéről szóló, 2010. július 8-i állásfoglalására (2) és „a KAP jövője: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című, 2011. június 23-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitika 2013 utáni jövőjéről szóló, 2010. július 8-i állásfoglalására (2) és „a KAP jövője: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című, 2011. június 23-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A Natura 2000 finanszírozása: a természet és a lakosság számára kínált előnyök” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1573), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Natura 2000 finanszírozása: a természet és a lakosság számára kínált előnyök” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1573),

| — | tekintettel „Az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdaságtana (TEEB)” című tanulmányra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdaságtana (TEEB)” című tanulmányra (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére (A7-0101/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére (A7-0101/2012),

| A. | mivel az Unió nem valósította meg a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2010-ig teljesítendő céljait; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió nem valósította meg a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2010-ig teljesítendő céljait;

| B. | mivel az Egyesült Nemzetek a 2010–2020 közötti időszakot a biológiai sokféleség évtizedének nyilvánította; |
| --- | --- |

B.

mivel az Egyesült Nemzetek a 2010–2020 közötti időszakot a biológiai sokféleség évtizedének nyilvánította;

| C. | mivel a biológiai sokféleség az általa kínált ökoszisztéma-szolgáltatásoknak köszönhetően közvetlenül és közvetve is nélkülözhetetlen szerepet játszik az emberi életforma fennmaradásában és a társadalmi jólét megteremtésében – például az Európai Unió Natura 2000 hálózatába tartozó védett területek által kínált – a becslések szerint már önmagukban is 200–300 milliárd eurót kitevő – értékek, valamint a közvetlenül a látogatók kiadásaiból támogatott teljes munkaidős munkahelyeket, amelyek száma ezeken a területeken eléri a 4,5–8 milliót; |
| --- | --- |

C.

mivel a biológiai sokféleség az általa kínált ökoszisztéma-szolgáltatásoknak köszönhetően közvetlenül és közvetve is nélkülözhetetlen szerepet játszik az emberi életforma fennmaradásában és a társadalmi jólét megteremtésében – például az Európai Unió Natura 2000 hálózatába tartozó védett területek által kínált – a becslések szerint már önmagukban is 200–300 milliárd eurót kitevő – értékek, valamint a közvetlenül a látogatók kiadásaiból támogatott teljes munkaidős munkahelyeket, amelyek száma ezeken a területeken eléri a 4,5–8 milliót;

| D. | mivel a biológiai sokféleség csökkenése jelenleg évente 3 %-kal veti vissza a világszintű GDP-t; |
| --- | --- |

D.

mivel a biológiai sokféleség csökkenése jelenleg évente 3 %-kal veti vissza a világszintű GDP-t;

| E. | mivel az élőhelyvédelmi irányelv mellékleteiben felsorolt élőhelytípusok közel 65 %-ának, és fajok 52 %-ának védettségi helyzete kedvezőtlen; |
| --- | --- |

E.

mivel az élőhelyvédelmi irányelv mellékleteiben felsorolt élőhelytípusok közel 65 %-ának, és fajok 52 %-ának védettségi helyzete kedvezőtlen;

| F. | mivel a halállományok 88 %-át a maximális fenntartható hozamot meghaladó mértékben lehalásszák; |
| --- | --- |

F.

mivel a halállományok 88 %-át a maximális fenntartható hozamot meghaladó mértékben lehalásszák;

| G. | mivel az EU határait már több mint 11 000 idegen faj lépte át, amelyeknek legalább 15 %-a invazív faj és káros hatással van a biológiai sokféleségre; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU határait már több mint 11 000 idegen faj lépte át, amelyeknek legalább 15 %-a invazív faj és káros hatással van a biológiai sokféleségre;

| H. | mivel a mezőgazdasági termelők létfontosságú szerepet játszanak az EU biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzéseinek elérésében; mivel 1992-ben megadták a kezdő lökést ahhoz, hogy a biológiai sokféleség védelmét beépítsék a közös agrárpolitikába (KAP), és mivel ezt követően a 2003-as reform olyan intézkedéseket vezetett be, mint a kölcsönös megfeleltetés, a mezőgazdasági üzem egységes támogatása (termeléstől függetlenített támogatás) és a vidékfejlesztés, amelyek kedvezően hatnak a biológiai sokféleségre; |
| --- | --- |

H.

mivel a mezőgazdasági termelők létfontosságú szerepet játszanak az EU biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzéseinek elérésében; mivel 1992-ben megadták a kezdő lökést ahhoz, hogy a biológiai sokféleség védelmét beépítsék a közös agrárpolitikába (KAP), és mivel ezt követően a 2003-as reform olyan intézkedéseket vezetett be, mint a kölcsönös megfeleltetés, a mezőgazdasági üzem egységes támogatása (termeléstől függetlenített támogatás) és a vidékfejlesztés, amelyek kedvezően hatnak a biológiai sokféleségre;

| I. | mivel az ökoszisztéma-szolgáltatásokra nyújtott kifizetés (PES) ígéretes innovatív pénzügyi eszközt jelent a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából; |
| --- | --- |

I.

mivel az ökoszisztéma-szolgáltatásokra nyújtott kifizetés (PES) ígéretes innovatív pénzügyi eszközt jelent a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából;

| J. | mivel az éghajlatváltozás veszélyt jelent az élőhelyekre és az állatfajokra nézve; mivel a természet megőrzése és a biológiai sokféleség döntő jelentőséggel bír az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás tekintetében; |
| --- | --- |

J.

mivel az éghajlatváltozás veszélyt jelent az élőhelyekre és az állatfajokra nézve; mivel a természet megőrzése és a biológiai sokféleség döntő jelentőséggel bír az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás tekintetében;

Általános észrevételek

| 1. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Unió nem valósította meg a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2010-ig teljesítendő céljait; |
| --- | --- |

1.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Unió nem valósította meg a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2010-ig teljesítendő céljait;

| 2. | üdvözli és támogatja az Unió biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő stratégiáját és a benne foglalt valamennyi célt és intézkedést; ugyanakkor úgy véli, hogy szükség lehet egyes tevékenységek megerősítésére és egyértelműbb meghatározására, valamint hogy konkrét intézkedéseket kell bevetni a stratégia hatékony végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

2.

üdvözli és támogatja az Unió biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő stratégiáját és a benne foglalt valamennyi célt és intézkedést; ugyanakkor úgy véli, hogy szükség lehet egyes tevékenységek megerősítésére és egyértelműbb meghatározására, valamint hogy konkrét intézkedéseket kell bevetni a stratégia hatékony végrehajtása érdekében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy sürgősen cselekedni kell, és az Unió biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ra vonatkozó kiemelt célkitűzésének, valamint a biológiai sokféleséggel kapcsolatos globális kötelezettségvállalások teljesítése érdekében kiemelkedő politikai prioritásként kell kezelni a biológiai sokféleség kérdését; hangsúlyozza, hogy megfelelő pénzügyi forrásokkal és politikai akarattal előteremthetők azok az eszközök, amelyekkel megállítható a biológiai sokféleség csökkenése; hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség megőrzése közös kihívás, amelyet számos érdekelt együttes elkötelezettségével és részvételével kell kezelni; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy sürgősen cselekedni kell, és az Unió biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ra vonatkozó kiemelt célkitűzésének, valamint a biológiai sokféleséggel kapcsolatos globális kötelezettségvállalások teljesítése érdekében kiemelkedő politikai prioritásként kell kezelni a biológiai sokféleség kérdését; hangsúlyozza, hogy megfelelő pénzügyi forrásokkal és politikai akarattal előteremthetők azok az eszközök, amelyekkel megállítható a biológiai sokféleség csökkenése; hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség megőrzése közös kihívás, amelyet számos érdekelt együttes elkötelezettségével és részvételével kell kezelni;

| 4. | üdvözli a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiáról szóló bizottsági közleményt, és megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás, a biológiai sokféleség csökkenése, az invazív fajok jelentette veszély és a természeti erőforrások túlzott felhasználása olyan transznacionális és régiókon átnyúló kihívásokat jelentenek, amelyek minden uniós polgárt érintenek – függetlenül attól, hogy városban vagy vidéken élnek –, és e hatások mérséklése érdekében valamennyi – helyi, regionális és nemzeti – kormányzati szinten sürgősen fel kell lépni; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiáról szóló bizottsági közleményt, és megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás, a biológiai sokféleség csökkenése, az invazív fajok jelentette veszély és a természeti erőforrások túlzott felhasználása olyan transznacionális és régiókon átnyúló kihívásokat jelentenek, amelyek minden uniós polgárt érintenek – függetlenül attól, hogy városban vagy vidéken élnek –, és e hatások mérséklése érdekében valamennyi – helyi, regionális és nemzeti – kormányzati szinten sürgősen fel kell lépni;

| 5. | ezért kéri a tagállamokat, hogy e stratégiát építsék be terveikbe, programjaikba és/vagy nemzeti stratégiáikba; |
| --- | --- |

5.

ezért kéri a tagállamokat, hogy e stratégiát építsék be terveikbe, programjaikba és/vagy nemzeti stratégiáikba;

| 6. | úgy véli, hogy a hatályos uniós jog biológiai sokféleségre vonatkozó biztosítékait nem szabad gyengíteni; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a hatályos uniós jog biológiai sokféleségre vonatkozó biztosítékait nem szabad gyengíteni;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az új stratégia nem vallhat kudarcot; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a Parlament számára kétévenként nyújtson be az elért haladásról szóló jelentést, amelyben a Tanács és a Bizottság részletesen bemutatja az aktuális helyzetet; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az új stratégia nem vallhat kudarcot; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a Parlament számára kétévenként nyújtson be az elért haladásról szóló jelentést, amelyben a Tanács és a Bizottság részletesen bemutatja az aktuális helyzetet;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzések iránti uniós elkötelezettség igazi próbája, valamint a kérdés valódi megoldása nem ebben az új stratégiában, hanem a közös mezőgazdasági és halászati politika küszöbön álló reformjában, valamint a többéves pénzügyi keretben rejlik; rámutat továbbá, hogy az első stratégia kudarcát az okozta, hogy a biológiai sokféleség védelme nem kellő mértékben jelent meg az egyéb uniós politikákban; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzések iránti uniós elkötelezettség igazi próbája, valamint a kérdés valódi megoldása nem ebben az új stratégiában, hanem a közös mezőgazdasági és halászati politika küszöbön álló reformjában, valamint a többéves pénzügyi keretben rejlik; rámutat továbbá, hogy az első stratégia kudarcát az okozta, hogy a biológiai sokféleség védelme nem kellő mértékben jelent meg az egyéb uniós politikákban;

| 9. | úgy véli, hogy a 2010-es cél elérésével kapcsolatban felmerült nehézségek megkövetelik az eddig alkalmazott módszerek mélyreható felülvizsgálatát; fenntartja, hogy olyan stratégiai tanulmányokat kell készíteni, amelyek kiterjednek a védett területeket befolyásolni képes valamennyi tényezőre, és hogy e tanulmányokat be kell építeni a városfejlesztésbe, valamint a helyi természeti erőforrások jelentőségéről és megőrzéséről szóló oktatási és tájékoztatási kampányokkal kell kiegészíteni; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a 2010-es cél elérésével kapcsolatban felmerült nehézségek megkövetelik az eddig alkalmazott módszerek mélyreható felülvizsgálatát; fenntartja, hogy olyan stratégiai tanulmányokat kell készíteni, amelyek kiterjednek a védett területeket befolyásolni képes valamennyi tényezőre, és hogy e tanulmányokat be kell építeni a városfejlesztésbe, valamint a helyi természeti erőforrások jelentőségéről és megőrzéséről szóló oktatási és tájékoztatási kampányokkal kell kiegészíteni;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség csökkenése nem csupán a fajokat és az élőhelyeket érinti, hanem a genetikai sokféleséget is; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki stratégiát a genetikai sokféleség megőrzésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség csökkenése nem csupán a fajokat és az élőhelyeket érinti, hanem a genetikai sokféleséget is; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki stratégiát a genetikai sokféleség megőrzésére vonatkozóan;

| 11. | megállapítja, hogy természeti örökségünk olyan jelentős ökológiai kincs, amely elengedhetetlen az emberi jóléthez; úgy véli, hogy valamennyi uniós tagállamnak együtt kell működnie és erőfeszítéseit össze kell hangolnia a természeti erőforrások hatékonyabb kiaknázásának biztosítása, valamint a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások mind vidéki, mind városi területeken bekövetkező nettó csökkenésének elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

11.

megállapítja, hogy természeti örökségünk olyan jelentős ökológiai kincs, amely elengedhetetlen az emberi jóléthez; úgy véli, hogy valamennyi uniós tagállamnak együtt kell működnie és erőfeszítéseit össze kell hangolnia a természeti erőforrások hatékonyabb kiaknázásának biztosítása, valamint a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások mind vidéki, mind városi területeken bekövetkező nettó csökkenésének elkerülése érdekében;

Célok – a biológiai sokféleség érvényesítése valamennyi uniós politikában

| 12. | hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség védelmének és megőrzésének valamennyi – többek között a mezőgazdaságra, az erdőgazdálkodásra, a halászatra, a regionális politikára és kohézióra, az energiaágazatra, az iparra, a közlekedésre, az idegenforgalomra, a fejlesztési együttműködésre, a kutatásra és az innovációra vonatkozó – uniós politika kidolgozásában. végrehajtásában és finanszírozásában meg kell jelennie annak érdekében, hogy az uniós ágazati és költségvetési politikák egységesebbé váljanak, továbbá hogy biztosítva legyen az EU biológiai sokféleség védelmével kapcsolatos kötelezettségvállalásainak tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség védelmének és megőrzésének valamennyi – többek között a mezőgazdaságra, az erdőgazdálkodásra, a halászatra, a regionális politikára és kohézióra, az energiaágazatra, az iparra, a közlekedésre, az idegenforgalomra, a fejlesztési együttműködésre, a kutatásra és az innovációra vonatkozó – uniós politika kidolgozásában. végrehajtásában és finanszírozásában meg kell jelennie annak érdekében, hogy az uniós ágazati és költségvetési politikák egységesebbé váljanak, továbbá hogy biztosítva legyen az EU biológiai sokféleség védelmével kapcsolatos kötelezettségvállalásainak tiszteletben tartása;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégiát teljes mértékben össze kell hangolni az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló stratégiákkal; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégiát teljes mértékben össze kell hangolni az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló stratégiákkal;

| 14. | emlékeztet arra, hogy az elővigyázatosság elve olyan jogi alapot képez, amelyet a biológiai sokféleség kérdését érintő valamennyi jogszabályban és döntésben alkalmazni kell; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy az elővigyázatosság elve olyan jogi alapot képez, amelyet a biológiai sokféleség kérdését érintő valamennyi jogszabályban és döntésben alkalmazni kell;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások védelme, helyreállítása és értékük elismerése alapvető jelentőségű az erőforrás-hatékony Európához vezető út ütemterve céljainak elérésében, továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az egyedi intézkedések részeként mérlegeljék egy menetrend előterjesztését az európai ökoszisztéma-szolgáltatások feltérképezése és értékelése tekintetében, amely lehetővé fogja tenni, hogy célzott és hatékony intézkedéseket hozzanak a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások visszaesésének megfékezésére; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások védelme, helyreállítása és értékük elismerése alapvető jelentőségű az erőforrás-hatékony Európához vezető út ütemterve céljainak elérésében, továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az egyedi intézkedések részeként mérlegeljék egy menetrend előterjesztését az európai ökoszisztéma-szolgáltatások feltérképezése és értékelése tekintetében, amely lehetővé fogja tenni, hogy célzott és hatékony intézkedéseket hozzanak a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások visszaesésének megfékezésére;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség csökkenése pusztító gazdasági költségekkel jár a társadalomra nézve, amelyeket eddig nem építettek be kellő mértékben a gazdasági és egyéb politikákba; ezért sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék az ökoszisztéma-szolgáltatásokat, és a fenntarthatóbb politikák alapjaként építsék be ezen értékeket az elszámolási rendszerekbe; úgy véli, hogy a biológiai sokféleség megfelelő védelmét figyelmen kívül hagyó egyetlen gazdasági modell sem életképes; hangsúlyozza továbbá, hogy az ökoszisztémák helyreállítását célzó fellépések jelentősen előmozdíthatják az új készségek, munkahelyek és üzleti lehetőségek megteremtését; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség csökkenése pusztító gazdasági költségekkel jár a társadalomra nézve, amelyeket eddig nem építettek be kellő mértékben a gazdasági és egyéb politikákba; ezért sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék az ökoszisztéma-szolgáltatásokat, és a fenntarthatóbb politikák alapjaként építsék be ezen értékeket az elszámolási rendszerekbe; úgy véli, hogy a biológiai sokféleség megfelelő védelmét figyelmen kívül hagyó egyetlen gazdasági modell sem életképes; hangsúlyozza továbbá, hogy az ökoszisztémák helyreállítását célzó fellépések jelentősen előmozdíthatják az új készségek, munkahelyek és üzleti lehetőségek megteremtését;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a különböző gazdasági ágazatok tekintetében átfogó hatásvizsgálatokat kell végezni a biológiai sokféleségre gyakorolt káros hatásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a különböző gazdasági ágazatok tekintetében átfogó hatásvizsgálatokat kell végezni a biológiai sokféleségre gyakorolt káros hatásokkal kapcsolatban;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia az erőforrás-hatékony Európával foglalkozó kiemelt kezdeményezés részét képezi, és emlékeztet arra, hogy a regionális politika az általa támogatott éghajlati, energiaügyi és környezetvédelmi kérdésekkel foglalkozó intézkedéseken keresztül létfontosságú szerepet játszik a fenntartható növekedés biztosításában; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia az erőforrás-hatékony Európával foglalkozó kiemelt kezdeményezés részét képezi, és emlékeztet arra, hogy a regionális politika az általa támogatott éghajlati, energiaügyi és környezetvédelmi kérdésekkel foglalkozó intézkedéseken keresztül létfontosságú szerepet játszik a fenntartható növekedés biztosításában;

| 19. | fenntartja, hogy a kialakulóban lévő járványos betegségek jelentős része zoonotikus jellegű (azaz a vadon élő állatok, háziállatok és emberek között egyaránt terjedhet), és elismeri, hogy a vadon élő állatok kereskedelme, valamint a földhasználatban és földgazdálkodásban bekövetkezett változások az emberek, a háziállatok és a vadon élő állatok között új vagy megváltozott kapcsolódási felületeket eredményezhetnek, ami kedvezhet a betegségek terjedésének és a biológiai sokféleség csökkenésének; hangsúlyozza, hogy kiemelkedően fontos a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiák állategészségügyi, állatjóléti és kereskedelmi politikába való beépítése; |
| --- | --- |

19.

fenntartja, hogy a kialakulóban lévő járványos betegségek jelentős része zoonotikus jellegű (azaz a vadon élő állatok, háziállatok és emberek között egyaránt terjedhet), és elismeri, hogy a vadon élő állatok kereskedelme, valamint a földhasználatban és földgazdálkodásban bekövetkezett változások az emberek, a háziállatok és a vadon élő állatok között új vagy megváltozott kapcsolódási felületeket eredményezhetnek, ami kedvezhet a betegségek terjedésének és a biológiai sokféleség csökkenésének; hangsúlyozza, hogy kiemelkedően fontos a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiák állategészségügyi, állatjóléti és kereskedelmi politikába való beépítése;

| 20. | úgy véli ugyanakkor, hogy az adatok hiányában alapos környezeti, gazdasági és társadalmi hatástanulmányokra lehet szükség; |
| --- | --- |

20.

úgy véli ugyanakkor, hogy az adatok hiányában alapos környezeti, gazdasági és társadalmi hatástanulmányokra lehet szükség;

A természet megőrzése és helyreállítása

| 21. | hangsúlyozza, hogy meg kell állítani az Unió természetvédelmi jogszabályainak hatálya alá tartozó valamennyi faj és élőhely helyzetének romlását, valamint uniós szinten számottevően és mérhető módon javítani kell a helyzetüket; hangsúlyozza, hogy e fellépés keretében javítani kell legalább egy, az élőhelyvédelmi irányelv 1. cikkében a védettségi helyzetre vonatkozóan meghatározott jellemzőt anélkül, hogy visszalépés történne az egyéb jellemzőkben; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy meg kell állítani az Unió természetvédelmi jogszabályainak hatálya alá tartozó valamennyi faj és élőhely helyzetének romlását, valamint uniós szinten számottevően és mérhető módon javítani kell a helyzetüket; hangsúlyozza, hogy e fellépés keretében javítani kell legalább egy, az élőhelyvédelmi irányelv 1. cikkében a védettségi helyzetre vonatkozóan meghatározott jellemzőt anélkül, hogy visszalépés történne az egyéb jellemzőkben;

| 22. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vállalják valamennyi földrajzi terület természeti értékeinek és kulturális örökségük jellegzetességeinek, valamint az ezek fenntartásához szükséges feltételek meghatározására irányuló integrált stratégiák elfogadását; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vállalják valamennyi földrajzi terület természeti értékeinek és kulturális örökségük jellegzetességeinek, valamint az ezek fenntartásához szükséges feltételek meghatározására irányuló integrált stratégiák elfogadását;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzéseket konkrét intézkedésekkel végre is kell hajtani ahhoz, hogy eredményesek legyenek; sajnálja, hogy a biológiai sokféleség csökkenésének megfékezésére tett intézkedések ellenére mindössze az élőhelyek és fajok 17 %-a, valamint az uniós jogszabályok alapján védett legfontosabb ökoszisztémák 11 %-a van kedvező állapotban az EU-ban; kéri a Bizottságot, hogy sürgősen elemezze, hogy a jelenlegi erőfeszítések eddig miért nem vezettek sikerre, és hogy rendelkezésre állnak-e más, esetleg eredményesebb eszközök; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzéseket konkrét intézkedésekkel végre is kell hajtani ahhoz, hogy eredményesek legyenek; sajnálja, hogy a biológiai sokféleség csökkenésének megfékezésére tett intézkedések ellenére mindössze az élőhelyek és fajok 17 %-a, valamint az uniós jogszabályok alapján védett legfontosabb ökoszisztémák 11 %-a van kedvező állapotban az EU-ban; kéri a Bizottságot, hogy sürgősen elemezze, hogy a jelenlegi erőfeszítések eddig miért nem vezettek sikerre, és hogy rendelkezésre állnak-e más, esetleg eredményesebb eszközök;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a 2050-re vonatkozó elképzelések megvalósítását célzó világos menetrend kidolgozása érdekében 2020-ig az összes élőhely és faj legalább 40 %-a esetében kedvező védettségi állapotot kell biztosítani; emlékeztet arra, hogy 2050-ig az élőhelyek és fajok 100 %-a (vagy csaknem 100 %-a) tekintetében biztosítani kell a kedvező védettségi állapotot; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a 2050-re vonatkozó elképzelések megvalósítását célzó világos menetrend kidolgozása érdekében 2020-ig az összes élőhely és faj legalább 40 %-a esetében kedvező védettségi állapotot kell biztosítani; emlékeztet arra, hogy 2050-ig az élőhelyek és fajok 100 %-a (vagy csaknem 100 %-a) tekintetében biztosítani kell a kedvező védettségi állapotot;

| 25. | aggodalmát fejezi ki az alapvető – például a vizes élőhelyek – fokozódó pusztulása miatt, amelyek kiemelt figyelmet és olyan sürgős intézkedéseket követelnek, amelyek valóban tekintettel vannak az Európai Unió által számukra biztosított különleges védelmi terület besorolásra; |
| --- | --- |

25.

aggodalmát fejezi ki az alapvető – például a vizes élőhelyek – fokozódó pusztulása miatt, amelyek kiemelt figyelmet és olyan sürgős intézkedéseket követelnek, amelyek valóban tekintettel vannak az Európai Unió által számukra biztosított különleges védelmi terület besorolásra;

| 26. | elismeri, hogy az infrastruktúrák kiépítése, az urbanizáció, az iparosodás és általában véve a tájat érintő fizikai beavatkozások azon legjelentősebb tényezők közé sorolhatók, amelyek az ökoszisztémák és az élőhelyek széttöredezéséhez vezetnek; kéri a helyi, a regionális és a nemzeti kormányzatokat, hogy tervezési szabályozásaik és végrehajtási intézkedéseik összefüggésében, valamint saját hatáskörükön belül, tervezési és fejlesztési projektjeikben minden szinten vegyék figyelembe az ökoszisztémákra és az élőhelyekre veszélyt jelentő, szóban forgó tényezőket; elismeri, hogy helyi és regionális szinten is tapasztalható a számottevő gazdasági fejlődésre irányuló nyomás és igény, és javasolja, hogy a helyi és regionális hatóságok fordítsanak figyelmet az egyrészt a fejlesztés, másrészt a biológiai sokféleség és a természetes élőhelyek szükséges megőrzése közötti egyensúly megteremtésére; támogatja a regionális és helyi fejlesztési politikák további reformját és felhasználását a biológiai sokféleség jelentette előnyök kiváltása, valamint az élőhelyek további pusztulásának megállítása érdekében, különösen gazdasági és pénzügyi válság idején; |
| --- | --- |

26.

elismeri, hogy az infrastruktúrák kiépítése, az urbanizáció, az iparosodás és általában véve a tájat érintő fizikai beavatkozások azon legjelentősebb tényezők közé sorolhatók, amelyek az ökoszisztémák és az élőhelyek széttöredezéséhez vezetnek; kéri a helyi, a regionális és a nemzeti kormányzatokat, hogy tervezési szabályozásaik és végrehajtási intézkedéseik összefüggésében, valamint saját hatáskörükön belül, tervezési és fejlesztési projektjeikben minden szinten vegyék figyelembe az ökoszisztémákra és az élőhelyekre veszélyt jelentő, szóban forgó tényezőket; elismeri, hogy helyi és regionális szinten is tapasztalható a számottevő gazdasági fejlődésre irányuló nyomás és igény, és javasolja, hogy a helyi és regionális hatóságok fordítsanak figyelmet az egyrészt a fejlesztés, másrészt a biológiai sokféleség és a természetes élőhelyek szükséges megőrzése közötti egyensúly megteremtésére; támogatja a regionális és helyi fejlesztési politikák további reformját és felhasználását a biológiai sokféleség jelentette előnyök kiváltása, valamint az élőhelyek további pusztulásának megállítása érdekében, különösen gazdasági és pénzügyi válság idején;

| 27. | támogatja a környezetvédelmi hatásvizsgálatok (KHV), a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos hatásvizsgálatok (FFH), a stratégiai környezeti vizsgálatok (SKV) és egyéb olyan eszközök alkalmazásának megerősítését annak érdekében, hogy a regionális és helyi döntéshozatalban figyelembe lehessen venni a biológiai sokféleség csökkenését és az éghajlatváltozás hatásait; rámutat arra, hogy az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és a biológiai sokféleség védelmét elősegítő projektek valamennyi régió javát szolgálják majd, a kevésbé fejlett régiókat is beleértve; |
| --- | --- |

27.

támogatja a környezetvédelmi hatásvizsgálatok (KHV), a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos hatásvizsgálatok (FFH), a stratégiai környezeti vizsgálatok (SKV) és egyéb olyan eszközök alkalmazásának megerősítését annak érdekében, hogy a regionális és helyi döntéshozatalban figyelembe lehessen venni a biológiai sokféleség csökkenését és az éghajlatváltozás hatásait; rámutat arra, hogy az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és a biológiai sokféleség védelmét elősegítő projektek valamennyi régió javát szolgálják majd, a kevésbé fejlett régiókat is beleértve;

| 28. | arra sürgeti a tagállamokat, hogy a 11. aicsi céllal összhangban gondoskodjanak a Natura 2000 területek kijelölési folyamatának 2012-ig való lezárásáról; sajnálattal állapítja meg a védett tengeri területek kijelölésében mutatkozó jelentős késedelmet; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy újból vadászni kezdtek a Duna-delta vidékén, és hogy ez káros hatásokkal járhat a biológiai sokféleségre nézve; annak ellenőrzésére kéri a Bizottságot, hogy a tagállamok végrehajtják-e a 2009/147/EK madárvédelmi irányelv (5) 7. cikkét, különös tekintettel a vadászatra; |
| --- | --- |

28.

arra sürgeti a tagállamokat, hogy a 11. aicsi céllal összhangban gondoskodjanak a Natura 2000 területek kijelölési folyamatának 2012-ig való lezárásáról; sajnálattal állapítja meg a védett tengeri területek kijelölésében mutatkozó jelentős késedelmet; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy újból vadászni kezdtek a Duna-delta vidékén, és hogy ez káros hatásokkal járhat a biológiai sokféleségre nézve; annak ellenőrzésére kéri a Bizottságot, hogy a tagállamok végrehajtják-e a 2009/147/EK madárvédelmi irányelv (5) 7. cikkét, különös tekintettel a vadászatra;

| 29. | kiemeli, hogy uniós fellépéseken keresztül, illetve az óceánok és a nemzeti felségterületeken kívül eső területek nemzetközi irányításának javítása révén sürgősen fokozott erőfeszítésekre van szükség az óceánok és a tengeri környezet védelme érdekében; |
| --- | --- |

29.

kiemeli, hogy uniós fellépéseken keresztül, illetve az óceánok és a nemzeti felségterületeken kívül eső területek nemzetközi irányításának javítása révén sürgősen fokozott erőfeszítésekre van szükség az óceánok és a tengeri környezet védelme érdekében;

| 30. | sürgeti a tagállamokat, hogy tartsák be a valamennyi Natura 2000 területre vonatkozó állománykezelési tervek vagy azokkal egyenértékű eszközök kidolgozására előírt, a 92/43/EGK élőhelyvédelmi irányelv (6) 4. és 6. cikkében foglalt jogi határidőt; |
| --- | --- |

30.

sürgeti a tagállamokat, hogy tartsák be a valamennyi Natura 2000 területre vonatkozó állománykezelési tervek vagy azokkal egyenértékű eszközök kidolgozására előírt, a 92/43/EGK élőhelyvédelmi irányelv (6) 4. és 6. cikkében foglalt jogi határidőt;

| 31. | úgy véli, hogy a határokon átnyúló együttműködés javítása számottevő előnyt biztosíthat a Natura 2000 célkitűzések elérése tekintetében; kiemeli az európai, nemzeti, regionális és helyi hatóságok közötti szorosabb együttműködés szükségességét a biológiai sokféleség és a természeti erőforrások védelme terén; hangsúlyozza ezzel összefüggésben azokat a lehetőségeket, amelyeket a biológiai sokféleség csökkenésének kezelése tekintetében a határokon átnyúló régióközi és transznacionális együttműködés kínál; úgy véli, hogy a területi együttműködés kínálta lehetőségek jobb kihasználása, valamint az információk, tapasztalatok és helyes gyakorlatok cseréje jelentősen hozzájárulna e cél megvalósításához; rámutat, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos prioritások makroregionális stratégiákba való beépítése fontos lépést jelent a biológiai sokféleség helyreállítása és megőrzése felé; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a határokon átnyúló együttműködés javítása számottevő előnyt biztosíthat a Natura 2000 célkitűzések elérése tekintetében; kiemeli az európai, nemzeti, regionális és helyi hatóságok közötti szorosabb együttműködés szükségességét a biológiai sokféleség és a természeti erőforrások védelme terén; hangsúlyozza ezzel összefüggésben azokat a lehetőségeket, amelyeket a biológiai sokféleség csökkenésének kezelése tekintetében a határokon átnyúló régióközi és transznacionális együttműködés kínál; úgy véli, hogy a területi együttműködés kínálta lehetőségek jobb kihasználása, valamint az információk, tapasztalatok és helyes gyakorlatok cseréje jelentősen hozzájárulna e cél megvalósításához; rámutat, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos prioritások makroregionális stratégiákba való beépítése fontos lépést jelent a biológiai sokféleség helyreállítása és megőrzése felé;

| 32. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a területeknek nyújtott megfelelő finanszírozással gondoskodjanak a Natura 2000 hálózat megfelelő állapotának megőrzéséről; felszólítja a tagállamokat különösen arra, hogy a különböző érdekelt felekkel együttműködve dolgozzanak ki olyan, kötelező erejű nemzeti eszközöket, amelyekben meghatározzák a kiemelt természetvédelmi intézkedéseket és ezek – uniós alapokból és a tagállamok saját költségvetéséből egyaránt nyújtandó – finanszírozásának tervezett forrását; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a területeknek nyújtott megfelelő finanszírozással gondoskodjanak a Natura 2000 hálózat megfelelő állapotának megőrzéséről; felszólítja a tagállamokat különösen arra, hogy a különböző érdekelt felekkel együttműködve dolgozzanak ki olyan, kötelező erejű nemzeti eszközöket, amelyekben meghatározzák a kiemelt természetvédelmi intézkedéseket és ezek – uniós alapokból és a tagállamok saját költségvetéséből egyaránt nyújtandó – finanszírozásának tervezett forrását;

| 33. | úgy véli, hogy javítani kell az uniós – különösen a környezetvédelmi – jogszabályok végrehajtását; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy javítani kell az uniós – különösen a környezetvédelmi – jogszabályok végrehajtását;

| 34. | mivel a Natura 2000-re vonatkozó jogszabályok végrehajtását illetően a tagállamok között óriási különbségek vannak, arra kéri a Bizottságot, hogy a legjobb gyakorlatok alapján pontosítsa tovább az irányelveket, és szükség esetén szolgáljon iránymutatással; kéri továbbá a Bizottságot, hogy szolgáljon a Natura 2000-hez tartozó területek gazdálkodásával kapcsolatos iránymutatással, illetve ossza meg a bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

34.

mivel a Natura 2000-re vonatkozó jogszabályok végrehajtását illetően a tagállamok között óriási különbségek vannak, arra kéri a Bizottságot, hogy a legjobb gyakorlatok alapján pontosítsa tovább az irányelveket, és szükség esetén szolgáljon iránymutatással; kéri továbbá a Bizottságot, hogy szolgáljon a Natura 2000-hez tartozó területek gazdálkodásával kapcsolatos iránymutatással, illetve ossza meg a bevált gyakorlatokat;

| 35. | felszólítja a Bizottságot, hogy bővítse kapacitását a madárvédelmi irányelv megfelelő végrehajtásával kapcsolatos panaszok kezelése és hatékony kivizsgálása céljából, valamint dolgozzon ki megfelelő iránymutatást a tagállamok számára az irányelvek helyszíni végrehajtásának ellenőrzése tekintetében; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy a környezetvédelmi jogszabályok jobb végrehatásával és felülvizsgálatával kapcsolatos jelenlegi munkájába illesszen be a madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelv végrehajtásának és együttes érvényesítésének javítását célzó intézkedéseket; a tagállamokban végzett környezetvédelmi ellenőrzések minimumkövetelményeinek megállapításáról szóló 2001/331/EK ajánlás felülvizsgálatáról szóló, 2008. november 20-i állásfoglalása (7) értelmében alapvetően fontosnak tartja a környezeti jog alkalmazására és végrehajtására létrehozott EU-hálózat (IMPEL) megerősítését, és sürgeti a Bizottságot, hogy készítsen jelentést ennek lehetséges módjairól, beleértve egy közösségi környezetvédelmi ellenőrző testület létrehozását és a kapacitásépítést is, valamint arra kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a környezetvédelmi ellenőrzésekről szóló irányelvre; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a Bizottságot, hogy bővítse kapacitását a madárvédelmi irányelv megfelelő végrehajtásával kapcsolatos panaszok kezelése és hatékony kivizsgálása céljából, valamint dolgozzon ki megfelelő iránymutatást a tagállamok számára az irányelvek helyszíni végrehajtásának ellenőrzése tekintetében; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy a környezetvédelmi jogszabályok jobb végrehatásával és felülvizsgálatával kapcsolatos jelenlegi munkájába illesszen be a madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelv végrehajtásának és együttes érvényesítésének javítását célzó intézkedéseket; a tagállamokban végzett környezetvédelmi ellenőrzések minimumkövetelményeinek megállapításáról szóló 2001/331/EK ajánlás felülvizsgálatáról szóló, 2008. november 20-i állásfoglalása (7) értelmében alapvetően fontosnak tartja a környezeti jog alkalmazására és végrehajtására létrehozott EU-hálózat (IMPEL) megerősítését, és sürgeti a Bizottságot, hogy készítsen jelentést ennek lehetséges módjairól, beleértve egy közösségi környezetvédelmi ellenőrző testület létrehozását és a kapacitásépítést is, valamint arra kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a környezetvédelmi ellenőrzésekről szóló irányelvre;

| 36. | támogatja a Bizottságnak a bírákat és ügyészeket célzó képzési programokkal kapcsolatos kezdeményezését; hangsúlyozza azonban, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a képzési programok a Natura 2000-rel foglalkozó szakemberek – pl. a jogszabályok végrehajtásával foglalkozó regionális és helyi hatóságok és a madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelv végrehajtásáért felelős egyéb igazgatási testületek – számára is elérhetők legyenek; |
| --- | --- |

36.

támogatja a Bizottságnak a bírákat és ügyészeket célzó képzési programokkal kapcsolatos kezdeményezését; hangsúlyozza azonban, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a képzési programok a Natura 2000-rel foglalkozó szakemberek – pl. a jogszabályok végrehajtásával foglalkozó regionális és helyi hatóságok és a madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelv végrehajtásáért felelős egyéb igazgatási testületek – számára is elérhetők legyenek;

| 37. | úgy véli, digitalizált, könnyen hozzáférhető, a főbb természeti erőforrásokra, védett területekre, a földhasználat jellegére, a víztestekre és a veszélyeztetett területekre vonatkozó pontos információkat feltüntető térképeknek kell rendelkezésre állniuk, amelyek elősegítik, hogy a regionális és a helyi hatóságok betartsák a környezetvédelemmel – különösen a biológiai sokféleséggel – kapcsolatos jogszabályokat; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, digitalizált, könnyen hozzáférhető, a főbb természeti erőforrásokra, védett területekre, a földhasználat jellegére, a víztestekre és a veszélyeztetett területekre vonatkozó pontos információkat feltüntető térképeknek kell rendelkezésre állniuk, amelyek elősegítik, hogy a regionális és a helyi hatóságok betartsák a környezetvédelemmel – különösen a biológiai sokféleséggel – kapcsolatos jogszabályokat;

| 38. | megállapítja, hogy a biológiai sokféleség megőrzésének jelentőségével és az annak elvesztéséhez társuló különböző környezeti és társadalmi-gazdasági költségekkel kapcsolatban az uniós lakosság ismeretei korlátozottak; hangsúlyozza, hogy az 1. aicsi céllal összhangban átfogóbb kommunikációs stratégiára van szükség; |
| --- | --- |

38.

megállapítja, hogy a biológiai sokféleség megőrzésének jelentőségével és az annak elvesztéséhez társuló különböző környezeti és társadalmi-gazdasági költségekkel kapcsolatban az uniós lakosság ismeretei korlátozottak; hangsúlyozza, hogy az 1. aicsi céllal összhangban átfogóbb kommunikációs stratégiára van szükség;

| 39. | üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy 2013-ig a tagállamokkal együtt elindít egy, a Natura 2000-rel kapcsolatos tájékoztató kampányt, valamint hogy javítsa az uniós környezetvédelmi előírások alkalmazását, valamint előmozdítsa a környezetvédelem, a fenntartható gazdasági növekedés és a társadalmi fejlődés mint egyenértékű, egymásnak nem ellentmondó alapelvekként való érvényesülését; e célból kéri a sikeres projektek népszerűsítését és a környezetvédelmi szempontból jótékony gazdasági fejlődésnek a fontos természeti és kulturális örökséget hordozó területeken, mint például a Natura 2000 hálózatban való megvalósíthatóságára vonatkozó információk nyilvánosság körében történő terjesztését; |
| --- | --- |

39.

üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy 2013-ig a tagállamokkal együtt elindít egy, a Natura 2000-rel kapcsolatos tájékoztató kampányt, valamint hogy javítsa az uniós környezetvédelmi előírások alkalmazását, valamint előmozdítsa a környezetvédelem, a fenntartható gazdasági növekedés és a társadalmi fejlődés mint egyenértékű, egymásnak nem ellentmondó alapelvekként való érvényesülését; e célból kéri a sikeres projektek népszerűsítését és a környezetvédelmi szempontból jótékony gazdasági fejlődésnek a fontos természeti és kulturális örökséget hordozó területeken, mint például a Natura 2000 hálózatban való megvalósíthatóságára vonatkozó információk nyilvánosság körében történő terjesztését;

| 40. | kiemeli, hogy a biológiai sokféleség jelentőségét ismertető tájékoztató kampányokat kell szervezni életkorra és társadalmi kategóriára való tekintet nélkül mindenkinek, azzal a kikötéssel, hogy az e kérdés miatt komolyan aggódó gyermekek és kamaszok tájékoztatását elsősorban iskolai keretek között kell megszervezni; véleménye szerint az oktatás és a szakmai képzés keretében – különösen a mezőgazdaság, az erdészet és a kapcsolódó ágazatok területén – kiemeltebben kellene foglalkozni a biológiai sokféleség szerepével; |
| --- | --- |

40.

kiemeli, hogy a biológiai sokféleség jelentőségét ismertető tájékoztató kampányokat kell szervezni életkorra és társadalmi kategóriára való tekintet nélkül mindenkinek, azzal a kikötéssel, hogy az e kérdés miatt komolyan aggódó gyermekek és kamaszok tájékoztatását elsősorban iskolai keretek között kell megszervezni; véleménye szerint az oktatás és a szakmai képzés keretében – különösen a mezőgazdaság, az erdészet és a kapcsolódó ágazatok területén – kiemeltebben kellene foglalkozni a biológiai sokféleség szerepével;

| 41. | elismeri, hogy a nem kormányzati szervezetek – helyszíni szereplőkként – jelentős szerepet töltenek be a biológiai sokféleség megóvásában a döntéshozatali folyamatban való közreműködés tekintetében, valamint a nyilvánosság tudatosságának felkeltésében; |
| --- | --- |

41.

elismeri, hogy a nem kormányzati szervezetek – helyszíni szereplőkként – jelentős szerepet töltenek be a biológiai sokféleség megóvásában a döntéshozatali folyamatban való közreműködés tekintetében, valamint a nyilvánosság tudatosságának felkeltésében;

| 42. | javasolja, hogy terjesszék ki az irányítást a polgárok mozgósítására, valamint a nonprofit szervezetekre és a gazdasági szereplőkre is; ez utóbbiak esetében kapjon külön hangsúlyt a biológiai sokféleség vállalati stratégiákba történő beépítése; elismeri a biológiai sokféleség védelmében az önkéntes szervezetek és közösségek jelentőségét és munkájukat, valamint az általuk felhalmozott ismereteket, és arra kéri a regionális és helyi kormányzatokat, hogy ilyen csoportokat is vonjanak be a projektek tervezésébe és a projektekkel kapcsolatos konzultációkba, azáltal, hogy partnerségeket hoznak létre a hatóságok, a magánszféra és a nem kormányzati szervezetek között; |
| --- | --- |

42.

javasolja, hogy terjesszék ki az irányítást a polgárok mozgósítására, valamint a nonprofit szervezetekre és a gazdasági szereplőkre is; ez utóbbiak esetében kapjon külön hangsúlyt a biológiai sokféleség vállalati stratégiákba történő beépítése; elismeri a biológiai sokféleség védelmében az önkéntes szervezetek és közösségek jelentőségét és munkájukat, valamint az általuk felhalmozott ismereteket, és arra kéri a regionális és helyi kormányzatokat, hogy ilyen csoportokat is vonjanak be a projektek tervezésébe és a projektekkel kapcsolatos konzultációkba, azáltal, hogy partnerségeket hoznak létre a hatóságok, a magánszféra és a nem kormányzati szervezetek között;

| 43. | elismeri, hogy nagyon fontos az érintett ország helyi szereplőivel és gazdálkodóival való szorosabb kapcsolattartás, ezért arra ösztönzi a Bizottságot, hogy tegyen nagyobb erőfeszítéseket ezzel kapcsolatban, mivel az említett szereplők tapasztalataiknak és különleges ismereteiknek köszönhetően elősegíthetik az Európai Unióban megőrizni kívánt biológiai sokféleségnek otthont adó élőhelyek megfelelő állapotának biztosítására irányuló jogszabályok kidolgozását; |
| --- | --- |

43.

elismeri, hogy nagyon fontos az érintett ország helyi szereplőivel és gazdálkodóival való szorosabb kapcsolattartás, ezért arra ösztönzi a Bizottságot, hogy tegyen nagyobb erőfeszítéseket ezzel kapcsolatban, mivel az említett szereplők tapasztalataiknak és különleges ismereteiknek köszönhetően elősegíthetik az Európai Unióban megőrizni kívánt biológiai sokféleségnek otthont adó élőhelyek megfelelő állapotának biztosítására irányuló jogszabályok kidolgozását;

| 44. | fenntartja, hogy nem sikerült visszafordítani a biológiai sokféleség csökkenésének és az ökoszisztémák pusztulásának globális trendjét, és véleménye szerint ennek egyik oka, hogy még most sem értjük meg teljes egészében a biológiai sokféleség komplexitását, az annak összetevői közötti, illetve a biológiai sokféleség és az élő környezet közötti interakciókat, sőt, a biológiai sokféleség mai és jövőbeli generációink számára nyújtott értékét sem; megismétli, hogy a politikák bármilyen szintű végrehajtásához alapvetően szükséges a biológiai sokféleségre irányuló tudományos kutatás; |
| --- | --- |

44.

fenntartja, hogy nem sikerült visszafordítani a biológiai sokféleség csökkenésének és az ökoszisztémák pusztulásának globális trendjét, és véleménye szerint ennek egyik oka, hogy még most sem értjük meg teljes egészében a biológiai sokféleség komplexitását, az annak összetevői közötti, illetve a biológiai sokféleség és az élő környezet közötti interakciókat, sőt, a biológiai sokféleség mai és jövőbeli generációink számára nyújtott értékét sem; megismétli, hogy a politikák bármilyen szintű végrehajtásához alapvetően szükséges a biológiai sokféleségre irányuló tudományos kutatás;

| 45. | ezért hangsúlyozza, hogy több beruházásra van szükség a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kutatás területén, ideértve a Horizont 2020 keretében egy vagy több kapcsolódó „társadalmi kihívás” terén végzett kutatást, a kutatási politika széttöredezettségének elkerülése érdekében; úgy véli, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kutatásra szánt források effajta növelése az alacsony kihasználtság miatt az összességében meglévő eszközök keretén belül is megvalósítható lenne; meggyőződése, hogy a kutatás hozzásegíthet bennünket a biológiai sokféleség, illetve annak az emberi tevékenységek valamennyi szempontjából vett fontosságának jobb megértéséhez, másrészt – innovatív koncepciókon keresztül – hozzájárul új, fejlettebb politikák, valamint irányítási és fejlesztési stratégiák kidolgozásához; |
| --- | --- |

45.

ezért hangsúlyozza, hogy több beruházásra van szükség a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kutatás területén, ideértve a Horizont 2020 keretében egy vagy több kapcsolódó „társadalmi kihívás” terén végzett kutatást, a kutatási politika széttöredezettségének elkerülése érdekében; úgy véli, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kutatásra szánt források effajta növelése az alacsony kihasználtság miatt az összességében meglévő eszközök keretén belül is megvalósítható lenne; meggyőződése, hogy a kutatás hozzásegíthet bennünket a biológiai sokféleség, illetve annak az emberi tevékenységek valamennyi szempontjából vett fontosságának jobb megértéséhez, másrészt – innovatív koncepciókon keresztül – hozzájárul új, fejlettebb politikák, valamint irányítási és fejlesztési stratégiák kidolgozásához;

| 46. | hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleséget illetően multidiszciplináris és határokon átnyúló kutatási megközelítésre van szükség, mivel ez lényegéből fakadóan összefügg az olyan területekkel, mint az ökológia, a genetika, az epidemiológia, az éghajlattudomány, a közgazdaságtan, a szociális antropológia, az elméleti modellezés stb.; hangsúlyozza a tudományos alapú szakpolitikák szükségességét az ökoszisztémákkal és természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásban, különösen a gazdasági és társadalmi szempontból létfontosságú mezőgazdasági, halászati és erdészeti ágazatban; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleséget illetően multidiszciplináris és határokon átnyúló kutatási megközelítésre van szükség, mivel ez lényegéből fakadóan összefügg az olyan területekkel, mint az ökológia, a genetika, az epidemiológia, az éghajlattudomány, a közgazdaságtan, a szociális antropológia, az elméleti modellezés stb.; hangsúlyozza a tudományos alapú szakpolitikák szükségességét az ökoszisztémákkal és természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásban, különösen a gazdasági és társadalmi szempontból létfontosságú mezőgazdasági, halászati és erdészeti ágazatban;

| 47. | létfontosságúnak tartja, hogy a biológiai sokféleségről rendelkezésre álló tudományos adatokat, a biológiai sokféleség csökkenésének megállításával és annak helyreállításával kapcsolatos legjobb gyakorlatok példáit, valamint a természeten alapuló innováció és fejlesztés kínálta lehetőségekkel kapcsolatos információkat szélesebb körben ismerjék és fokozottabban megosszák egymás között a politikai döntéshozók és a jelentős érdekelt felek, továbbá hogy az IKT-k központi szerepet játsszanak az új lehetőségek és eszközök biztosításában; üdvözli ezért a vállalkozások és a biológiai sokféleség uniós platformjának a Bizottság általi létrehozását, és arra biztatja a Bizottságot, hogy fejlessze tovább a platformot, és mozdítsa elő a nagyobb mértékű együttműködést az uniós kormányzatok és vállalkozások – köztük a kkv-k – között; |
| --- | --- |

47.

létfontosságúnak tartja, hogy a biológiai sokféleségről rendelkezésre álló tudományos adatokat, a biológiai sokféleség csökkenésének megállításával és annak helyreállításával kapcsolatos legjobb gyakorlatok példáit, valamint a természeten alapuló innováció és fejlesztés kínálta lehetőségekkel kapcsolatos információkat szélesebb körben ismerjék és fokozottabban megosszák egymás között a politikai döntéshozók és a jelentős érdekelt felek, továbbá hogy az IKT-k központi szerepet játsszanak az új lehetőségek és eszközök biztosításában; üdvözli ezért a vállalkozások és a biológiai sokféleség uniós platformjának a Bizottság általi létrehozását, és arra biztatja a Bizottságot, hogy fejlessze tovább a platformot, és mozdítsa elő a nagyobb mértékű együttműködést az uniós kormányzatok és vállalkozások – köztük a kkv-k – között;

| 48. | kéri, hogy a biológiai sokféleségre vonatkozó európai információs rendszer (BISE) honlapja az adatok és információk megosztásának segítése érdekében az EU minden hivatalos nyelvén legyen elérhető; |
| --- | --- |

48.

kéri, hogy a biológiai sokféleségre vonatkozó európai információs rendszer (BISE) honlapja az adatok és információk megosztásának segítése érdekében az EU minden hivatalos nyelvén legyen elérhető;

Az ökoszisztémák és szolgáltatásaik fenntartása és helyreállítása

| 49. | utal a biológiai sokféleségről szóló egyezményben foglalt azon előírásra, amely szerint 2020-ig a romlásnak indult ökoszisztémák legalább 15 %-át helyre kell állítani; ezt ugyanakkor a minimumnak tekinti, és szeretné, ha az EU jelentősen magasabb helyreállítási célt tűzne ki maga elé, amely tükrözi saját, ambiciózus kiemelt célkitűzését és 2050-re vonatkozó elképzelését, és figyelembe veszi az országspecifikus természeti feltételeket; arra sürgeti a Bizottságot, hogy határozza meg egyértelműen a „romlásnak indult ökoszisztémák” fogalmát, és rögzítse azt a referenciaszintet, amelyhez képest mérhető az előrelépés; |
| --- | --- |

49.

utal a biológiai sokféleségről szóló egyezményben foglalt azon előírásra, amely szerint 2020-ig a romlásnak indult ökoszisztémák legalább 15 %-át helyre kell állítani; ezt ugyanakkor a minimumnak tekinti, és szeretné, ha az EU jelentősen magasabb helyreállítási célt tűzne ki maga elé, amely tükrözi saját, ambiciózus kiemelt célkitűzését és 2050-re vonatkozó elképzelését, és figyelembe veszi az országspecifikus természeti feltételeket; arra sürgeti a Bizottságot, hogy határozza meg egyértelműen a „romlásnak indult ökoszisztémák” fogalmát, és rögzítse azt a referenciaszintet, amelyhez képest mérhető az előrelépés;

| 50. | arra sürgeti a Bizottságot, hogy legkésőbb 2012-ig fogadja el a „zöld” infrastruktúrára vonatkozó stratégiát, amelynek elsődleges célkitűzéséül a biológiai sokféleség védelmét kell meghatározni; hangsúlyozza, hogy e stratégiának a városi és a vidéki területekkel kapcsolatos célkitűzésekkel kell foglalkoznia, többek között annak érdekében, hogy az élőhelyvédelmi irányelv 10. cikkének rendelkezései jobban teljesüljenek; |
| --- | --- |

50.

arra sürgeti a Bizottságot, hogy legkésőbb 2012-ig fogadja el a „zöld” infrastruktúrára vonatkozó stratégiát, amelynek elsődleges célkitűzéséül a biológiai sokféleség védelmét kell meghatározni; hangsúlyozza, hogy e stratégiának a városi és a vidéki területekkel kapcsolatos célkitűzésekkel kell foglalkoznia, többek között annak érdekében, hogy az élőhelyvédelmi irányelv 10. cikkének rendelkezései jobban teljesüljenek;

| 51. | sajnálja, hogy a Bizottság „zöld” infrastruktúrára vonatkozó stratégiájának kidolgozása a tervek szerint csak 2012-ben valósul meg, jóllehet az európai infrastruktúrával kapcsolatos csomagra irányuló javaslat keretében már megtörtént a szállítási és energiafolyosók kijelölése; ezért kéri a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a „zöld” infrastruktúrára vonatkozó stratégiával kapcsolatos munkát, és biztosítsa az abban javasolt 2. célkitűzés teljesülését; egyetért azzal, hogy a biológiai sokféleségre gyakorolt kedvezőtlen hatás korlátozása érdekében maximalizálni kell az energetikai, közlekedési és IKT-projektek közötti szinergiákat, valamint hogy csak az uniós joggal és a vonatkozó uniós szakpolitikákkal összhangban lévő intézkedéseket szabad uniós forrásból finanszírozni; |
| --- | --- |

51.

sajnálja, hogy a Bizottság „zöld” infrastruktúrára vonatkozó stratégiájának kidolgozása a tervek szerint csak 2012-ben valósul meg, jóllehet az európai infrastruktúrával kapcsolatos csomagra irányuló javaslat keretében már megtörtént a szállítási és energiafolyosók kijelölése; ezért kéri a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a „zöld” infrastruktúrára vonatkozó stratégiával kapcsolatos munkát, és biztosítsa az abban javasolt 2. célkitűzés teljesülését; egyetért azzal, hogy a biológiai sokféleségre gyakorolt kedvezőtlen hatás korlátozása érdekében maximalizálni kell az energetikai, közlekedési és IKT-projektek közötti szinergiákat, valamint hogy csak az uniós joggal és a vonatkozó uniós szakpolitikákkal összhangban lévő intézkedéseket szabad uniós forrásból finanszírozni;

| 52. | hangsúlyozza, hogy a természetes környezetek létrehozása nem korlátozódhat kizárólag a kijelölt területekre, hanem azt a különböző helyeken, így a városokban, a főútvonalak és a vasútvonalak mentén, valamint az ipari területeken is ösztönözni kell annak érdekében, hogy valódi zöld infrastruktúra jöjjön létre; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy a természetes környezetek létrehozása nem korlátozódhat kizárólag a kijelölt területekre, hanem azt a különböző helyeken, így a városokban, a főútvonalak és a vasútvonalak mentén, valamint az ipari területeken is ösztönözni kell annak érdekében, hogy valódi zöld infrastruktúra jöjjön létre;

| 53. | felhívja a Bizottságot, hogy a biológiai sokféleség összességében vett csökkenésének megállítását célzó kezdeményezés alapján dolgozzon ki hatékony szabályozási keretet, amely figyelembe veszi a tagállamok meglévő tapasztalatait, ugyanakkor alkalmazza a vállalkozások és a biológiai sokféleség közötti egyensúly biztosítását célzó programban felhasznált normákat; e tekintetben tudomásul veszi e megközelítés összes – az uniós jogszabályok hatálya alá nem tartozó – uniós élőhelyre és fajra való alkalmazásának jelentőségét; |
| --- | --- |

53.

felhívja a Bizottságot, hogy a biológiai sokféleség összességében vett csökkenésének megállítását célzó kezdeményezés alapján dolgozzon ki hatékony szabályozási keretet, amely figyelembe veszi a tagállamok meglévő tapasztalatait, ugyanakkor alkalmazza a vállalkozások és a biológiai sokféleség közötti egyensúly biztosítását célzó programban felhasznált normákat; e tekintetben tudomásul veszi e megközelítés összes – az uniós jogszabályok hatálya alá nem tartozó – uniós élőhelyre és fajra való alkalmazásának jelentőségét;

| 54. | felszólítja a Bizottságot, hogy szenteljen különös figyelmet a fajoknak és az élőhelyeknek – amelyek felbecsülhetetlen gazdasági értékű funkciókat töltenek be –, mivel a jövőben a biológiai sokféleség megőrzésére irányuló erőfeszítések azokra a területekre fognak irányulni, amelyek rövid idő alatt gazdasági előnyökkel szolgálnak vagy várhatóan azzal fognak szolgálni; |
| --- | --- |

54.

felszólítja a Bizottságot, hogy szenteljen különös figyelmet a fajoknak és az élőhelyeknek – amelyek felbecsülhetetlen gazdasági értékű funkciókat töltenek be –, mivel a jövőben a biológiai sokféleség megőrzésére irányuló erőfeszítések azokra a területekre fognak irányulni, amelyek rövid idő alatt gazdasági előnyökkel szolgálnak vagy várhatóan azzal fognak szolgálni;

| 55. | elismeri, hogy a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások jelentős, pénzben nem kifejezhető előnyöket nyújtanak az ipar és más gazdasági szereplők számára; felkéri a magánszektort képviselő szervezeteket, hogy terjesszenek elő javaslatokat arra nézve, hogy hogyan lehetne jelentős nagyságrendben a legjobban megőrizni és helyreállítani a biológiai sokféleséget; |
| --- | --- |

55.

elismeri, hogy a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások jelentős, pénzben nem kifejezhető előnyöket nyújtanak az ipar és más gazdasági szereplők számára; felkéri a magánszektort képviselő szervezeteket, hogy terjesszenek elő javaslatokat arra nézve, hogy hogyan lehetne jelentős nagyságrendben a legjobban megőrizni és helyreállítani a biológiai sokféleséget;

| 56. | elismeri, hogy a környezetbarát gazdaság megteremtése érdekében elő kell mozdítani a „zöld” infrastruktúrát, az öko-innovációt, valamint az innovatív technológiák elfogadását, és felkéri a Bizottságot, hogy e téren dolgozzon ki a helyes gyakorlatokra vonatkozó útmutatásokat; arra ösztönzi az Európai Bizottságot, a tagállamokat, valamint a helyi és regionális hatóságokat, hogy vegyék figyelembe „Az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdaságtana” (TEEB) című tanulmányban foglalt ajánlásokat, amely tanulmány célja, hogy hasznos tanácsokat adjon a helyi és regionális politikai döntéshozók, tisztviselők és vezetők számára; hangsúlyozza, hogy az összetett uniós és nemzeti környezetvédelmi jogszabályokban való eligazodás érdekében szélesebb körűvé és intenzívebbé kell tenni a strukturális és kohéziós alapok kedvezményezettjei, valamint a helyi és regionális önkormányzatok, illetve a nemzeti kormányok számára szervezett képzéseket, továbbá fel kell hívni az emberek figyelmét a biológiai sokféleség csökkenésének jelentőségére; felkéri a Bizottságot, hogy vezessen be technikai segítségnyújtási mechanizmusokat a végrehajtással összefüggő problémákkal kapcsolatos regionális és helyi szintű ismeretek előmozdítására; |
| --- | --- |

56.

elismeri, hogy a környezetbarát gazdaság megteremtése érdekében elő kell mozdítani a „zöld” infrastruktúrát, az öko-innovációt, valamint az innovatív technológiák elfogadását, és felkéri a Bizottságot, hogy e téren dolgozzon ki a helyes gyakorlatokra vonatkozó útmutatásokat; arra ösztönzi az Európai Bizottságot, a tagállamokat, valamint a helyi és regionális hatóságokat, hogy vegyék figyelembe „Az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdaságtana” (TEEB) című tanulmányban foglalt ajánlásokat, amely tanulmány célja, hogy hasznos tanácsokat adjon a helyi és regionális politikai döntéshozók, tisztviselők és vezetők számára; hangsúlyozza, hogy az összetett uniós és nemzeti környezetvédelmi jogszabályokban való eligazodás érdekében szélesebb körűvé és intenzívebbé kell tenni a strukturális és kohéziós alapok kedvezményezettjei, valamint a helyi és regionális önkormányzatok, illetve a nemzeti kormányok számára szervezett képzéseket, továbbá fel kell hívni az emberek figyelmét a biológiai sokféleség csökkenésének jelentőségére; felkéri a Bizottságot, hogy vezessen be technikai segítségnyújtási mechanizmusokat a végrehajtással összefüggő problémákkal kapcsolatos regionális és helyi szintű ismeretek előmozdítására;

Mezőgazdaság

| 57. | emlékeztet arra, hogy az EU területének több mint felén mezőgazdasági termelők gazdálkodnak, hogy a mezőgazdasági területek jelentős ökoszisztéma-szolgáltatásokat nyújtanak, és a közös agrárpolitika (KAP) számára nyújtott finanszírozás az uniós költségvetés jelentős részét teszi ki; hangsúlyozza, hogy a KAP nem korlátozódik az élelmezés biztosítására és a vidékfejlesztésre, hanem a biológiai sokféleség megőrzésének, az éghajlatváltozás hatásai mérséklésének és az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartásának alapvetően fontos eszköze; megállapítja, hogy a KAP-ban már szerepelnek környezetvédelmi célú intézkedések, többek között a termeléstől függetlenített támogatási, a kölcsönös megfeleltetési és az agrár-környezetvédelmi intézkedések; sajnálatosnak tartja, hogy ezen intézkedések mindezidáig nem voltak képesek megállítani az EU-n belüli biológiai sokféleség általános csökkenését, és hogy a mezőgazdasági területek biológiai sokfélesége továbbra is csökken; ezért kéri, hogy a KAP-ot úgy alakítsák át, hogy ellentételezze a gazdálkodókat a közjavak biztosításáért, mivel a piac jelenleg nem építi be az árakba a mezőgazdaság által biztosított fontos közjavak gazdasági értékét; |
| --- | --- |

57.

emlékeztet arra, hogy az EU területének több mint felén mezőgazdasági termelők gazdálkodnak, hogy a mezőgazdasági területek jelentős ökoszisztéma-szolgáltatásokat nyújtanak, és a közös agrárpolitika (KAP) számára nyújtott finanszírozás az uniós költségvetés jelentős részét teszi ki; hangsúlyozza, hogy a KAP nem korlátozódik az élelmezés biztosítására és a vidékfejlesztésre, hanem a biológiai sokféleség megőrzésének, az éghajlatváltozás hatásai mérséklésének és az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartásának alapvetően fontos eszköze; megállapítja, hogy a KAP-ban már szerepelnek környezetvédelmi célú intézkedések, többek között a termeléstől függetlenített támogatási, a kölcsönös megfeleltetési és az agrár-környezetvédelmi intézkedések; sajnálatosnak tartja, hogy ezen intézkedések mindezidáig nem voltak képesek megállítani az EU-n belüli biológiai sokféleség általános csökkenését, és hogy a mezőgazdasági területek biológiai sokfélesége továbbra is csökken; ezért kéri, hogy a KAP-ot úgy alakítsák át, hogy ellentételezze a gazdálkodókat a közjavak biztosításáért, mivel a piac jelenleg nem építi be az árakba a mezőgazdaság által biztosított fontos közjavak gazdasági értékét;

| 58. | rámutat a vízgazdálkodás és az élet fennmaradásához, valamint a fenntartható fejlődéshez nélkülözhetetlen biológiai sokféleség közötti összefüggésre; |
| --- | --- |

58.

rámutat a vízgazdálkodás és az élet fennmaradásához, valamint a fenntartható fejlődéshez nélkülözhetetlen biológiai sokféleség közötti összefüggésre;

| 59. | kiemeli, hogy az alkalmazott eszközök hatékonyságának felméréséhez át kell térni az eszközalapú megközelítésről az eredményalapú megközelítésre; |
| --- | --- |

59.

kiemeli, hogy az alkalmazott eszközök hatékonyságának felméréséhez át kell térni az eszközalapú megközelítésről az eredményalapú megközelítésre;

| 60. | felszólít a KAP első pillérének „kizöldítésére” a megművelt tájak széles körében a biológiai sokféleség megőrzésének biztosítása, az összeköttetések javítása és az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodás érdekében; üdvözli a KAP reformjára vonatkozó bizottsági kezdeményezést, amely azzal „zöldítené” ki a KAP-ot, hogy az első pillér keretében a kifizetéseket a mezőgazdasági üzemek szintjén alkalmazott alapvető, bevált módszerek – többek között a vetésforgó és a növénytermesztés diverzifikációja, az állandó legelők és a meghatározott minimális nagyságú ökológiai jelentőségű területek kijelölése – számára nyújtaná; hangsúlyozza, hogy e „kizöldítést” célzó intézkedéseknek kivitelezhetőeknek kell lennie, és nem járhatnak fölösleges bürokráciával; ismételten felhív arra, hogy a Natura 2000 hálózat számára a közvetlen kifizetések rendszere keretében nyújtsanak területalapú támogatást; úgy véli, hogy az erőforrás-hatékony, környezet- és éghajlatbarát mezőgazdasági gyakorlatok biztosítják mind a mezőgazdasági vállalkozások fenntarthatóságát, mind pedig a hosszú távú élelmezésbiztonságot, és elismeri, hogy ennek megvalósításában a KAP-nak jelentős szerepet kell betöltenie; |
| --- | --- |

60.

felszólít a KAP első pillérének „kizöldítésére” a megművelt tájak széles körében a biológiai sokféleség megőrzésének biztosítása, az összeköttetések javítása és az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodás érdekében; üdvözli a KAP reformjára vonatkozó bizottsági kezdeményezést, amely azzal „zöldítené” ki a KAP-ot, hogy az első pillér keretében a kifizetéseket a mezőgazdasági üzemek szintjén alkalmazott alapvető, bevált módszerek – többek között a vetésforgó és a növénytermesztés diverzifikációja, az állandó legelők és a meghatározott minimális nagyságú ökológiai jelentőségű területek kijelölése – számára nyújtaná; hangsúlyozza, hogy e „kizöldítést” célzó intézkedéseknek kivitelezhetőeknek kell lennie, és nem járhatnak fölösleges bürokráciával; ismételten felhív arra, hogy a Natura 2000 hálózat számára a közvetlen kifizetések rendszere keretében nyújtsanak területalapú támogatást; úgy véli, hogy az erőforrás-hatékony, környezet- és éghajlatbarát mezőgazdasági gyakorlatok biztosítják mind a mezőgazdasági vállalkozások fenntarthatóságát, mind pedig a hosszú távú élelmezésbiztonságot, és elismeri, hogy ennek megvalósításában a KAP-nak jelentős szerepet kell betöltenie;

| 61. | kéri, hogy a „kizöldítésre” irányuló tevékenységeket kapcsolják a mezőgazdaság egyes tagállamokban tapasztalható sokféleségéhez, tekintettel például a mediterrán országok sajátos helyzetére, amelyet a növénytermesztés diverzifikálására és az ökológiai jelentőségű területekre irányuló tevékenységekkel kapcsolatban javasolt küszöbértékek nem vesznek figyelembe; megállapítja, hogy a vegyes kultúra, a monokultúra (olajfaligetek, szőlős- és almáskertek) vagy rizsföldek művelése azon tevékenységek példái, amelyeknek a „kizöldítéssel” összeegyeztethetőeknek kell lenniük, tekintettel e mezőgazdasági rendszerek némelyikének kiemelkedő ökológiai értékére és a megőrzésben játszott szerepére; |
| --- | --- |

61.

kéri, hogy a „kizöldítésre” irányuló tevékenységeket kapcsolják a mezőgazdaság egyes tagállamokban tapasztalható sokféleségéhez, tekintettel például a mediterrán országok sajátos helyzetére, amelyet a növénytermesztés diverzifikálására és az ökológiai jelentőségű területekre irányuló tevékenységekkel kapcsolatban javasolt küszöbértékek nem vesznek figyelembe; megállapítja, hogy a vegyes kultúra, a monokultúra (olajfaligetek, szőlős- és almáskertek) vagy rizsföldek művelése azon tevékenységek példái, amelyeknek a „kizöldítéssel” összeegyeztethetőeknek kell lenniük, tekintettel e mezőgazdasági rendszerek némelyikének kiemelkedő ökológiai értékére és a megőrzésben játszott szerepére;

| 62. | fenntartja, hogy az új KAP keretében növelni kell a fajokat, élőhelyeket és ökoszisztéma-szolgáltatásokat védő köz- és magánszereplők számára nyújtott támogatást, és a támogathatóságot ki kell terjeszteni a Natura 2000 területeket összekapcsoló területekre is; |
| --- | --- |

62.

fenntartja, hogy az új KAP keretében növelni kell a fajokat, élőhelyeket és ökoszisztéma-szolgáltatásokat védő köz- és magánszereplők számára nyújtott támogatást, és a támogathatóságot ki kell terjeszteni a Natura 2000 területeket összekapcsoló területekre is;

| 63. | kéri, hogy a KAP keretében történő valamennyi kifizetést – a 2014-től teljesítendőket is ideértve – támasszák alá határozott kölcsönös megfeleltetési szabályokkal, amelyek elősegítik a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzését, és lefedik a vízügyi keretirányelvet (8), a növényvédő szerekre vonatkozó jogszabályokat, valamint a madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelvet (a 2007 és 2013 között alkalmazandó jelenlegi normák felvizezése nélkül); az érintettek számára egyszerű és átlátható szabályozást kér; |
| --- | --- |

63.

kéri, hogy a KAP keretében történő valamennyi kifizetést – a 2014-től teljesítendőket is ideértve – támasszák alá határozott kölcsönös megfeleltetési szabályokkal, amelyek elősegítik a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzését, és lefedik a vízügyi keretirányelvet (8), a növényvédő szerekre vonatkozó jogszabályokat, valamint a madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelvet (a 2007 és 2013 között alkalmazandó jelenlegi normák felvizezése nélkül); az érintettek számára egyszerű és átlátható szabályozást kér;

| 64. | kéri a második pillér megerősítését és e pillérben a környezetvédelmi megfontolások fokozott figyelembevételére, valamint arra, hogy – többek között az erdei környezettel és a Natura 2000 hálózattal kapcsolatos intézkedéseknek a vidékfejlesztési programokba történő kötelező beépítése és az agrár-környezetvédelmi intézkedésekkel kapcsolatos kiadások kötelező minimális szintjének meghatározása révén – javítsák jelentős mértékben e pillér agrár-környezetvédelmi intézkedéseinek hatékonyságát, és támogassák a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodást és a biogazdálkodást; hangsúlyozza, hogy a két pillérbe tartozó környezetvédelmi intézkedéseknek egymást kölcsönösen erősíteniük kell; |
| --- | --- |

64.

kéri a második pillér megerősítését és e pillérben a környezetvédelmi megfontolások fokozott figyelembevételére, valamint arra, hogy – többek között az erdei környezettel és a Natura 2000 hálózattal kapcsolatos intézkedéseknek a vidékfejlesztési programokba történő kötelező beépítése és az agrár-környezetvédelmi intézkedésekkel kapcsolatos kiadások kötelező minimális szintjének meghatározása révén – javítsák jelentős mértékben e pillér agrár-környezetvédelmi intézkedéseinek hatékonyságát, és támogassák a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodást és a biogazdálkodást; hangsúlyozza, hogy a két pillérbe tartozó környezetvédelmi intézkedéseknek egymást kölcsönösen erősíteniük kell;

| 65. | tudomásul veszi az Európai Számvevőszék által az agrár-környezetvédelmi rendszerekről kiadott, kritikai észrevételeket tartalmazó jelentést; megállapítja, hogy a 2007 és 2013 között rendelkezésre álló 22,2 milliárd euró a környezeti célkitűzések csupán rendkívül korlátozott megvalósítását tette lehetővé; nyomatékosan kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jövőben az agrár-környezetvédelmi támogatások jóváhagyására csak szigorú környezeti kritériumok teljesítése esetén kerülhessen sor; |
| --- | --- |

65.

tudomásul veszi az Európai Számvevőszék által az agrár-környezetvédelmi rendszerekről kiadott, kritikai észrevételeket tartalmazó jelentést; megállapítja, hogy a 2007 és 2013 között rendelkezésre álló 22,2 milliárd euró a környezeti célkitűzések csupán rendkívül korlátozott megvalósítását tette lehetővé; nyomatékosan kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jövőben az agrár-környezetvédelmi támogatások jóváhagyására csak szigorú környezeti kritériumok teljesítése esetén kerülhessen sor;

| 66. | felhívja a figyelmet arra, hogy az agroüzemanyagok iránti megnövekedett kereslet, és a fejlődő országokra az ezek előállításával kapcsolatban nehezedő, megnövekedett nyomás – az ökoszisztémák és élőhelyek, többek között a mocsarak és erdők tönkretételével és felforgatásával – elsősorban a fejlődő országokban veszélyezteti a biológiai sokféleséget; |
| --- | --- |

66.

felhívja a figyelmet arra, hogy az agroüzemanyagok iránti megnövekedett kereslet, és a fejlődő országokra az ezek előállításával kapcsolatban nehezedő, megnövekedett nyomás – az ökoszisztémák és élőhelyek, többek között a mocsarak és erdők tönkretételével és felforgatásával – elsősorban a fejlődő országokban veszélyezteti a biológiai sokféleséget;

| 67. | úgy véli, hogy a biológiai sokféleség csökkenésének megelőzése érdekében fokozni kell a mezőgazdasági tevékenységek ellenőrzését; fenntartja különösen, hogy a szennyvíziszap-kibocsátást szabályozni kell, sőt – az ökoszisztémák megőrzése szempontjából legkényesebb területeken – egyenesen meg kell tiltani; |
| --- | --- |

67.

úgy véli, hogy a biológiai sokféleség csökkenésének megelőzése érdekében fokozni kell a mezőgazdasági tevékenységek ellenőrzését; fenntartja különösen, hogy a szennyvíziszap-kibocsátást szabályozni kell, sőt – az ökoszisztémák megőrzése szempontjából legkényesebb területeken – egyenesen meg kell tiltani;

| 68. | arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a földek művelésből való kivonásának Európa egyes részein tapasztalható jelenségét vizsgálják meg, ezzel elősegítve a biológiai sokféleség célzott megőrzését, és elkerülve az elsivatagosodást, és egyszersmind új társadalmi és gazdasági lehetőségeket teremtve a vidékfejlesztés számára; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a földek meglévő tulajdonosi szerkezetét tiszteletben kell tartani; hangsúlyozza továbbá, hogy az európai gazdálkodók jelentős szerepet játszanak a táj „őreiként”; |
| --- | --- |

68.

arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a földek művelésből való kivonásának Európa egyes részein tapasztalható jelenségét vizsgálják meg, ezzel elősegítve a biológiai sokféleség célzott megőrzését, és elkerülve az elsivatagosodást, és egyszersmind új társadalmi és gazdasági lehetőségeket teremtve a vidékfejlesztés számára; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a földek meglévő tulajdonosi szerkezetét tiszteletben kell tartani; hangsúlyozza továbbá, hogy az európai gazdálkodók jelentős szerepet játszanak a táj „őreiként”;

| 69. | figyelmeztet arra, hogy számos, a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából kiemelkedő értéket képviselő, az uniós jogszabályok szerint védelmet élvező faj és élőhely kiszolgáltatottá válik az agrár-környezetvédelmi rendszereknek, melyekben kulcsfontosságú tényező az emberi jelenlét; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy meg kell állítani és vissza kell fordítani a földterületek termelésből való kivonását; támogatja a kis- és középgazdálkodók, a családi gazdaságok és a külterjes állattenyésztés támogatásának növelését, amelyek mind elősegítik a természeti erőforrások megfelelő megőrzését; |
| --- | --- |

69.

figyelmeztet arra, hogy számos, a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából kiemelkedő értéket képviselő, az uniós jogszabályok szerint védelmet élvező faj és élőhely kiszolgáltatottá válik az agrár-környezetvédelmi rendszereknek, melyekben kulcsfontosságú tényező az emberi jelenlét; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy meg kell állítani és vissza kell fordítani a földterületek termelésből való kivonását; támogatja a kis- és középgazdálkodók, a családi gazdaságok és a külterjes állattenyésztés támogatásának növelését, amelyek mind elősegítik a természeti erőforrások megfelelő megőrzését;

| 70. | felhívja a Bizottságot, hogy a KAP új reformja keretében fokozza a biológiai sokféleség megőrzéséhez bizonyítottan hozzájáruló mezőgazdasági ágazatok és különösen a méhészeti ágazat támogatására irányuló erőfeszítéseit; emlékeztet arra, hogy az esetek 80 %-ában a vadon élő és a háziasított rovarok – például a méhek – végzik a virágzó növények beporzását, a rovarpopulációk megfogyatkozásának veszélye pedig súlyosan érintheti a társadalmat, amelynek mezőgazdasági termelése és ezért élelmezése is jelentős mértékben függ a virágzó növények beporzásától; következésképpen a biológiai sokféleség megóvására hozott intézkedések keretében kiemelt figyelmet kell fordítani a méhészetre; |
| --- | --- |

70.

felhívja a Bizottságot, hogy a KAP új reformja keretében fokozza a biológiai sokféleség megőrzéséhez bizonyítottan hozzájáruló mezőgazdasági ágazatok és különösen a méhészeti ágazat támogatására irányuló erőfeszítéseit; emlékeztet arra, hogy az esetek 80 %-ában a vadon élő és a háziasított rovarok – például a méhek – végzik a virágzó növények beporzását, a rovarpopulációk megfogyatkozásának veszélye pedig súlyosan érintheti a társadalmat, amelynek mezőgazdasági termelése és ezért élelmezése is jelentős mértékben függ a virágzó növények beporzásától; következésképpen a biológiai sokféleség megóvására hozott intézkedések keretében kiemelt figyelmet kell fordítani a méhészetre;

| 71. | hangsúlyozza, hogy meg kell fékezni és vissza kell fordítani a fajok sokféleségének és a termesztett növényfajták változatosságának csökkenését, amely aláássa az emberi fogyasztásra, illetve állati takarmányozásra szánt termékek genetikai alapjait; síkraszáll amellett, hogy elő kell mozdítani a bizonyos területekre jellemző hagyományos mezőgazdasági fajták használatát; a jogszabályok átdolgozására és ösztönzők kidolgozására szólít fel a gazdálkodáshoz kapcsolódó genetikai források – például helyileg adaptált fajták és változatok – sokféleségének fenntartása és továbbfejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza, hogy meg kell fékezni és vissza kell fordítani a fajok sokféleségének és a termesztett növényfajták változatosságának csökkenését, amely aláássa az emberi fogyasztásra, illetve állati takarmányozásra szánt termékek genetikai alapjait; síkraszáll amellett, hogy elő kell mozdítani a bizonyos területekre jellemző hagyományos mezőgazdasági fajták használatát; a jogszabályok átdolgozására és ösztönzők kidolgozására szólít fel a gazdálkodáshoz kapcsolódó genetikai források – például helyileg adaptált fajták és változatok – sokféleségének fenntartása és továbbfejlesztése érdekében;

| 72. | hangsúlyozza, hogy hatékonyabb európai szintű együttműködés szükséges az állati és növényi genetikai erőforrásokkal kapcsolatos tudományos és alkalmazott kutatások terén a sokféleségük megőrzése, éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodóképességük javítása és a genetikai javításra irányuló programokban való hatékony felhasználásuk érdekében; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza, hogy hatékonyabb európai szintű együttműködés szükséges az állati és növényi genetikai erőforrásokkal kapcsolatos tudományos és alkalmazott kutatások terén a sokféleségük megőrzése, éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodóképességük javítása és a genetikai javításra irányuló programokban való hatékony felhasználásuk érdekében;

Erdők

| 73. | egyedi fellépést szorgalmaz az 5. aicsi cél megvalósítása érdekében, amelynek értelmében 2020-ig az összes természetes élőhely – köztük az erdők – csökkenési arányát legalább a felére és – ahol megvalósítható – közel nullára kell mérsékelni, valamint jelentős mértékben mérsékelni kell a pusztulást és töredezettséget; |
| --- | --- |

73.

egyedi fellépést szorgalmaz az 5. aicsi cél megvalósítása érdekében, amelynek értelmében 2020-ig az összes természetes élőhely – köztük az erdők – csökkenési arányát legalább a felére és – ahol megvalósítható – közel nullára kell mérsékelni, valamint jelentős mértékben mérsékelni kell a pusztulást és töredezettséget;

| 74. | felhívja a Bizottságot, hogy az európai fogyasztás erdőirtásra gyakorolt hatásáról szóló tanulmányának elkészültével használja fel annak eredményeit a feltárt hatások egyes típusait kezelő új politikai kezdeményezések révén; |
| --- | --- |

74.

felhívja a Bizottságot, hogy az európai fogyasztás erdőirtásra gyakorolt hatásáról szóló tanulmányának elkészültével használja fel annak eredményeit a feltárt hatások egyes típusait kezelő új politikai kezdeményezések révén;

| 75. | felszólítja a tagállamokat, hogy a szükséges nyilvános konzultációk figyelembevételével fogadjon el és hajtson végre erdőgazdálkodási terveket, ezen belül is hatékony intézkedéseket a védett fajok és élőhelyek, valamint a kapcsolódó ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzése és helyreállítása érdekében; |
| --- | --- |

75.

felszólítja a tagállamokat, hogy a szükséges nyilvános konzultációk figyelembevételével fogadjon el és hajtson végre erdőgazdálkodási terveket, ezen belül is hatékony intézkedéseket a védett fajok és élőhelyek, valamint a kapcsolódó ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzése és helyreállítása érdekében;

| 76. | nyomatékosan felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ösztönözzék erdőgazdálkodási tervek elfogadását, többek között vidékfejlesztési intézkedések és a LIFE+ program révén; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az erdőgazdálkodási tervekbe a biológiai sokféleséggel kapcsolatos különleges intézkedéseket is beépítsenek, különösen a védett fajokra és a természetes élőhelyekre vonatkozóan, azok helyzetének javítása érdekében, a Natura 2000 területeken belül és azokon kívül egyaránt; |
| --- | --- |

76.

nyomatékosan felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ösztönözzék erdőgazdálkodási tervek elfogadását, többek között vidékfejlesztési intézkedések és a LIFE+ program révén; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az erdőgazdálkodási tervekbe a biológiai sokféleséggel kapcsolatos különleges intézkedéseket is beépítsenek, különösen a védett fajokra és a természetes élőhelyekre vonatkozóan, azok helyzetének javítása érdekében, a Natura 2000 területeken belül és azokon kívül egyaránt;

| 77. | nyomatékosan felszólítja a tagállamokat erdőgazdálkodási politikájuk oly módon történő megtervezésére, hogy az teljes mértékben figyelembe vegye az erdőknek a biológiai sokféleség megőrzésében, a talajerózió megelőzésében, a szénmegkötésében és a levegő tisztításában, valamint a vízkörforgás fenntartásában betöltött fontos szerepét; |
| --- | --- |

77.

nyomatékosan felszólítja a tagállamokat erdőgazdálkodási politikájuk oly módon történő megtervezésére, hogy az teljes mértékben figyelembe vegye az erdőknek a biológiai sokféleség megőrzésében, a talajerózió megelőzésében, a szénmegkötésében és a levegő tisztításában, valamint a vízkörforgás fenntartásában betöltött fontos szerepét;

| 78. | nyomatékosan kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy az erdőgazdálkodási terveikben foglalt erdőtűz-megelőzési rendszerek olyan ökoszisztéma alapú intézkedéseket is tartalmazzanak, amelyek növelik az erdők tűzzel szembeni ellenálló képességét; |
| --- | --- |

78.

nyomatékosan kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy az erdőgazdálkodási terveikben foglalt erdőtűz-megelőzési rendszerek olyan ökoszisztéma alapú intézkedéseket is tartalmazzanak, amelyek növelik az erdők tűzzel szembeni ellenálló képességét;

Halászat

| 79. | üdvözli a közös halászati politika reformjára irányuló bizottsági javaslatokat, amelyeknek biztosítaniuk kell – a kereskedelmi kitermelés alatt álló valamennyi halfajra vonatkozó hosszú távú állománykezelési tervek alapjául szolgáló – ökoszisztéma alapú megközelítés és a naprakész tudományos adatok alkalmazását; hangsúlyozza, hogy egyedül a halállományok hosszú távú fenntarthatóságának biztosításával garantálhatjuk az európai halászati ágazat gazdasági és társadalmi életképességét; |
| --- | --- |

79.

üdvözli a közös halászati politika reformjára irányuló bizottsági javaslatokat, amelyeknek biztosítaniuk kell – a kereskedelmi kitermelés alatt álló valamennyi halfajra vonatkozó hosszú távú állománykezelési tervek alapjául szolgáló – ökoszisztéma alapú megközelítés és a naprakész tudományos adatok alkalmazását; hangsúlyozza, hogy egyedül a halállományok hosszú távú fenntarthatóságának biztosításával garantálhatjuk az európai halászati ágazat gazdasági és társadalmi életképességét;

| 80. | hangsúlyozza, hogy önmagában egyetlen ország sem képes megbirkózni a biológiai sokféleség – különösen a tengeri ökoszisztémák körében tapasztalt – pusztulásának problémájával, és hogy e globális kérdéssel való szembenézés érdekében a tagállamok kormányainak együtt kell működniük egymással, és hatékonyabban össze kell hangolniuk erőfeszítéseiket; hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleségre vonatkozó politika szigorú végrehajtása a társadalom és a gazdaság javát is szolgálja; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy önmagában egyetlen ország sem képes megbirkózni a biológiai sokféleség – különösen a tengeri ökoszisztémák körében tapasztalt – pusztulásának problémájával, és hogy e globális kérdéssel való szembenézés érdekében a tagállamok kormányainak együtt kell működniük egymással, és hatékonyabban össze kell hangolniuk erőfeszítéseiket; hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleségre vonatkozó politika szigorú végrehajtása a társadalom és a gazdaság javát is szolgálja;

| 81. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat olyan védett tengeri területek létrehozására, melyeken a gazdasági tevékenységekre – többek között a halászatra – megerősített ökoszisztéma alapú irányítás vonatkozik, ami lehetővé teszi a környezet megóvásának és a fenntartható halászatnak az összeegyeztetését; |
| --- | --- |

81.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat olyan védett tengeri területek létrehozására, melyeken a gazdasági tevékenységekre – többek között a halászatra – megerősített ökoszisztéma alapú irányítás vonatkozik, ami lehetővé teszi a környezet megóvásának és a fenntartható halászatnak az összeegyeztetését;

| 82. | hangsúlyozza, hogy a tengeri ökoszisztémák helyzetével és a halászati erőforrásokkal kapcsolatos ismeretek még rendkívül hiányosak, és kéri a tengeri kutatásra irányuló uniós erőfeszítések fokozását; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza, hogy a tengeri ökoszisztémák helyzetével és a halászati erőforrásokkal kapcsolatos ismeretek még rendkívül hiányosak, és kéri a tengeri kutatásra irányuló uniós erőfeszítések fokozását;

| 83. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a megbízhatóbb tudományos ajánlások megfogalmazása érdekében fogják össze a halpopulációkra vonatkozó tudományos adatgyűjtési törekvéseiket, amennyiben az adatgyűjtésben hiányosságok mutatkoznak; |
| --- | --- |

83.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a megbízhatóbb tudományos ajánlások megfogalmazása érdekében fogják össze a halpopulációkra vonatkozó tudományos adatgyűjtési törekvéseiket, amennyiben az adatgyűjtésben hiányosságok mutatkoznak;

| 84. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt az „európai parti őrség” létrehozatala érdekében, ezzel erősítve a közös megfigyelést és az ellenőrzési képességet, valamint biztosítva a végrehajtást; |
| --- | --- |

84.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt az „európai parti őrség” létrehozatala érdekében, ezzel erősítve a közös megfigyelést és az ellenőrzési képességet, valamint biztosítva a végrehajtást;

| 85. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat arra irányuló erőfeszítéseik fokozására, hogy a fogásokat 2015-ig a legnagyobb fenntartható hozam alá csökkentsék; emellett felszólít arra, hogy a legnagyobb fenntartható hozam meghatározásakor vegyék figyelembe az ökológiai megfontolásokat; e célból hangsúlyozza, hogy a megfelelő tudományos adatok hiányát nem szabadna mentségül felhozni a tétlenségre, és hogy ilyen esetekben a halászati állománypusztulás mértékét elővigyázatosságból csökkenteni kell; emlékeztet a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvben (9) meghatározott, az annak biztosítására irányuló jogi kötelezettségre, hogy 2020-ra a kereskedelmileg hasznosított halállományok mérete a biztonságos biológiai határértéken belül legyen; |
| --- | --- |

85.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat arra irányuló erőfeszítéseik fokozására, hogy a fogásokat 2015-ig a legnagyobb fenntartható hozam alá csökkentsék; emellett felszólít arra, hogy a legnagyobb fenntartható hozam meghatározásakor vegyék figyelembe az ökológiai megfontolásokat; e célból hangsúlyozza, hogy a megfelelő tudományos adatok hiányát nem szabadna mentségül felhozni a tétlenségre, és hogy ilyen esetekben a halászati állománypusztulás mértékét elővigyázatosságból csökkenteni kell; emlékeztet a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvben (9) meghatározott, az annak biztosítására irányuló jogi kötelezettségre, hogy 2020-ra a kereskedelmileg hasznosított halállományok mérete a biztonságos biológiai határértéken belül legyen;

| 86. | rámutat, hogy a fenntartható fejlődésről szóló, 2002-ben Johannesburgban tartott világ-csúcstalálkozón az állam- és kormányfők támogatták a halállomány maximális fenntartható hozamot biztosítani képes szintet meghaladó szintjének 2015-ig történő fenntartására vagy helyreállítására irányuló, a Bizottság által a közös halászati politika kapcsán benyújtott reformcsomagban előirányzott elkötelezettséget; |
| --- | --- |

86.

rámutat, hogy a fenntartható fejlődésről szóló, 2002-ben Johannesburgban tartott világ-csúcstalálkozón az állam- és kormányfők támogatták a halállomány maximális fenntartható hozamot biztosítani képes szintet meghaladó szintjének 2015-ig történő fenntartására vagy helyreállítására irányuló, a Bizottság által a közös halászati politika kapcsán benyújtott reformcsomagban előirányzott elkötelezettséget;

| 87. | hangsúlyozza, hogy a halászati gazdálkodásnak hozzá kell járulnia a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelv szerinti kedvező védettségi helyzet eléréséhez és a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv szerinti jó környezeti állapot céljának megvalósításához; hangsúlyozza, hogy az ökoszisztéma alapú megközelítés jobb érvényesülése érdekében a hosszú távú állománykezelési terveknek egyetlen faj helyett több fajra kell koncentrálniuk, figyelembe véve a halpopulációk valamennyi szempontját – különösen méretét, korát és reproduktív státuszát –, továbbá hogy kidolgozásuk tekintetében szigorú menetrendet kell meghatározni; |
| --- | --- |

87.

hangsúlyozza, hogy a halászati gazdálkodásnak hozzá kell járulnia a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelv szerinti kedvező védettségi helyzet eléréséhez és a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv szerinti jó környezeti állapot céljának megvalósításához; hangsúlyozza, hogy az ökoszisztéma alapú megközelítés jobb érvényesülése érdekében a hosszú távú állománykezelési terveknek egyetlen faj helyett több fajra kell koncentrálniuk, figyelembe véve a halpopulációk valamennyi szempontját – különösen méretét, korát és reproduktív státuszát –, továbbá hogy kidolgozásuk tekintetében szigorú menetrendet kell meghatározni;

| 88. | hangsúlyozza, hogy az új közös halászati politikának és a tagállamok által elfogadott minden későbbi intézkedésnek teljes mértékben összhangban kell lennie a 92/43/EGK, a 2009/147/EK és a 2008/56/EK irányelvvel; |
| --- | --- |

88.

hangsúlyozza, hogy az új közös halászati politikának és a tagállamok által elfogadott minden későbbi intézkedésnek teljes mértékben összhangban kell lennie a 92/43/EGK, a 2009/147/EK és a 2008/56/EK irányelvvel;

| 89. | hangsúlyozza, hogy kevésbé értékes célfajok visszaengedésének és a védett nem célfajok – különösen a cetfélék – visszaengedésének és mellékfogásának megszüntetésére vonatkozó célt fel kell venni a közös halászati politikába, és sürgősen végre kell hajtani; ezenkívül hangsúlyozza, hogy a közös halászati politikának egyértelmű kötelezettséget kell megállapítania azon nem célfajokhoz tartozó egyedek szabadon engedésére vonatkozóan, amelyeknek nagy a túlélési esélyük; |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza, hogy kevésbé értékes célfajok visszaengedésének és a védett nem célfajok – különösen a cetfélék – visszaengedésének és mellékfogásának megszüntetésére vonatkozó célt fel kell venni a közös halászati politikába, és sürgősen végre kell hajtani; ezenkívül hangsúlyozza, hogy a közös halászati politikának egyértelmű kötelezettséget kell megállapítania azon nem célfajokhoz tartozó egyedek szabadon engedésére vonatkozóan, amelyeknek nagy a túlélési esélyük;

| 90. | rámutat, hogy a fiatal vagy méreten aluli egyedek vagy a kvótán felüli fogások visszaengedése elleni intézkedéseket úgy kell kialakítani, hogy ne nyújtsanak ösztönzőket a visszaengedendő halak kirakodására és értékesítésére; |
| --- | --- |

90.

rámutat, hogy a fiatal vagy méreten aluli egyedek vagy a kvótán felüli fogások visszaengedése elleni intézkedéseket úgy kell kialakítani, hogy ne nyújtsanak ösztönzőket a visszaengedendő halak kirakodására és értékesítésére;

| 91. | hangsúlyozza, hogy a többletkapacitás csökkentése tekintetében célokat és menetrendeket kell meghatározni, hogy a flottakapacitás nettó csökkentésének célja elérhetővé váljon; |
| --- | --- |

91.

hangsúlyozza, hogy a többletkapacitás csökkentése tekintetében célokat és menetrendeket kell meghatározni, hogy a flottakapacitás nettó csökkentésének célja elérhetővé váljon;

| 92. | megállapítja, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat komolyan veszélyezteti a tengeri környezet biológiai sokféleségét, valamint hangsúlyozza, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat visszaszorítása érdekében támogatni kell az uniós tagállamok és a harmadik országok közötti együttműködést; |
| --- | --- |

92.

megállapítja, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat komolyan veszélyezteti a tengeri környezet biológiai sokféleségét, valamint hangsúlyozza, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat visszaszorítása érdekében támogatni kell az uniós tagállamok és a harmadik országok közötti együttműködést;

| 93. | megjegyzi, hogy a halászat tekintetében védett területek létrehozása – ahol a halászati tevékenységet betilthatják vagy korlátozhatják – különösen hathatós és költséghatékony módszer a halállományok hosszú távú védelmének megvalósításához; ezzel összefüggésben felszólítja a tagállamokat és a Tanácsot a halászat tekintetében védett területek kijelölésére és azok gazdálkodási szabályainak meghatározására, különös figyelmet fordítva a halállományok ívó- vagy ivadéknevelő helyeire; |
| --- | --- |

93.

megjegyzi, hogy a halászat tekintetében védett területek létrehozása – ahol a halászati tevékenységet betilthatják vagy korlátozhatják – különösen hathatós és költséghatékony módszer a halállományok hosszú távú védelmének megvalósításához; ezzel összefüggésben felszólítja a tagállamokat és a Tanácsot a halászat tekintetében védett területek kijelölésére és azok gazdálkodási szabályainak meghatározására, különös figyelmet fordítva a halállományok ívó- vagy ivadéknevelő helyeire;

| 94. | felhívja a Bizottságot, hogy a biológiai sokféleség védelmére irányuló általános cél megvalósításának értékelése céljából dolgozzon ki a környezeti – többek között a tengeri és partvidéki – fenntarthatóság mérésére képes megbízható mutatókat; |
| --- | --- |

94.

felhívja a Bizottságot, hogy a biológiai sokféleség védelmére irányuló általános cél megvalósításának értékelése céljából dolgozzon ki a környezeti – többek között a tengeri és partvidéki – fenntarthatóság mérésére képes megbízható mutatókat;

Invazív idegen fajok

| 95. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a meghozott intézkedések egyaránt megelőzzék az új invazív idegen fajok Unió területére való bejutását, illetve a már meghonosodott invazív idegen fajok új területeken való elterjedését; felszólít különösen arra, hogy dolgozzanak ki egyértelmű iránymutatásokat a KAP vidékfejlesztési rendelete értelmében annak biztosítása érdekében, hogy az erdősítés ne károsítsa a biológiai sokféleséget, és annak megakadályozására, hogy az idegen és invazív fajok telepítéséhez pénzügyi támogatást nyújtsanak; hangsúlyozza, hogy mind uniós, mind pedig tagállami szinten ambiciózus stratégiákra és naprakész leltárakra van szükség; úgy véli, hogy e stratégiák nem összpontosíthatnak csupán a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia 5. célkitűzése szerinti, „prioritásnak” tekintett fajokra; arra buzdítja a Bizottságot, hogy a tudásalap bővítése érdekében támogassa a nem őshonos fajok összeírására irányuló DAISIE-projekthez (invazív idegen fajok európai jegyzéke) hasonló tevékenységek támogatását; |
| --- | --- |

95.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a meghozott intézkedések egyaránt megelőzzék az új invazív idegen fajok Unió területére való bejutását, illetve a már meghonosodott invazív idegen fajok új területeken való elterjedését; felszólít különösen arra, hogy dolgozzanak ki egyértelmű iránymutatásokat a KAP vidékfejlesztési rendelete értelmében annak biztosítása érdekében, hogy az erdősítés ne károsítsa a biológiai sokféleséget, és annak megakadályozására, hogy az idegen és invazív fajok telepítéséhez pénzügyi támogatást nyújtsanak; hangsúlyozza, hogy mind uniós, mind pedig tagállami szinten ambiciózus stratégiákra és naprakész leltárakra van szükség; úgy véli, hogy e stratégiák nem összpontosíthatnak csupán a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia 5. célkitűzése szerinti, „prioritásnak” tekintett fajokra; arra buzdítja a Bizottságot, hogy a tudásalap bővítése érdekében támogassa a nem őshonos fajok összeírására irányuló DAISIE-projekthez (invazív idegen fajok európai jegyzéke) hasonló tevékenységek támogatását;

| 96. | arra sürgeti a Bizottságot, hogy az invazív idegen növény- és állatfajok megelőzésére, nyomon követésére, felszámolására és kezelésére, valamint az e területre vonatkozó gyors figyelmeztető rendszerekre irányuló közös uniós politika kialakítása érdekében 2012-ben nyújtson be jogalkotási javaslatot, amely e fajok problémájával kapcsolatban átfogó megközelítést alkalmaz; |
| --- | --- |

96.

arra sürgeti a Bizottságot, hogy az invazív idegen növény- és állatfajok megelőzésére, nyomon követésére, felszámolására és kezelésére, valamint az e területre vonatkozó gyors figyelmeztető rendszerekre irányuló közös uniós politika kialakítása érdekében 2012-ben nyújtson be jogalkotási javaslatot, amely e fajok problémájával kapcsolatban átfogó megközelítést alkalmaz;

| 97. | elismeri, hogy a megelőzés költséghatékonyabb és környezetvédelmi szempontból előnyösebb az invazív idegen fajok bevezetését és meghonosítását követően alkalmazott intézkedéseknél; ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az invazív idegen fajok bevezetésének megelőzését kezelje kiemelten, amint azt a biológiai sokféleségről szóló egyezményben az e fajokra vonatkozóan elfogadott hierarchikus megközelítés is indokolja; |
| --- | --- |

97.

elismeri, hogy a megelőzés költséghatékonyabb és környezetvédelmi szempontból előnyösebb az invazív idegen fajok bevezetését és meghonosítását követően alkalmazott intézkedéseknél; ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az invazív idegen fajok bevezetésének megelőzését kezelje kiemelten, amint azt a biológiai sokféleségről szóló egyezményben az e fajokra vonatkozóan elfogadott hierarchikus megközelítés is indokolja;

| 98. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a veszélyeztetett – többek között a Természetvédelmi Világszövetség által létrehozott vörös listán szereplő – fajok kereskedelmére vonatkozó korlátozások szigorítását és különösen a szigorú szabályozást; felhívja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék nyomon az egzotikus és nem helyi fajok behozatalát, és arról rendszeresen készítsenek jelentést, valamint biztosítsák az állatkertekről szóló irányelv (10) maradéktalan végrehajtását; kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a vadon befogott állatok állatkereskedésekben való forgalmazásának tilalmát, és tegyen ilyen értelmű javaslatokat; |
| --- | --- |

98.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a veszélyeztetett – többek között a Természetvédelmi Világszövetség által létrehozott vörös listán szereplő – fajok kereskedelmére vonatkozó korlátozások szigorítását és különösen a szigorú szabályozást; felhívja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék nyomon az egzotikus és nem helyi fajok behozatalát, és arról rendszeresen készítsenek jelentést, valamint biztosítsák az állatkertekről szóló irányelv (10) maradéktalan végrehajtását; kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a vadon befogott állatok állatkereskedésekben való forgalmazásának tilalmát, és tegyen ilyen értelmű javaslatokat;

| 99. | felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a meglévő nemzeti stratégiákat és cselekvési terveket, és biztosítsa, hogy a szigeteken található élőhelyeket arányosan figyelembe vegyék az invazív idegen fajokról szóló, rövidesen elfogadásra kerülő rendeletben; |
| --- | --- |

99.

felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a meglévő nemzeti stratégiákat és cselekvési terveket, és biztosítsa, hogy a szigeteken található élőhelyeket arányosan figyelembe vegyék az invazív idegen fajokról szóló, rövidesen elfogadásra kerülő rendeletben;

Éghajlatváltozás

| 100. | emlékeztet a biológiai sokféleség és az éghajlati rendszer közötti kölcsönös kapcsolatokra; tudatában van az éghajlatváltozás biológiai sokféleségre gyakorolt jelentős negatív hatásainak, és hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség csökkenése magában hordozza éghajlatváltozás fokozódását a természeti környezet szénelnyelő-képességének csökkenése miatt; hangsúlyozza a biológiai sokféleség védelmének sürgősségét, mivel az többek között az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére és a természetes szénelnyelés fenntartására szolgáló eszköz is; |
| --- | --- |

100.

emlékeztet a biológiai sokféleség és az éghajlati rendszer közötti kölcsönös kapcsolatokra; tudatában van az éghajlatváltozás biológiai sokféleségre gyakorolt jelentős negatív hatásainak, és hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség csökkenése magában hordozza éghajlatváltozás fokozódását a természeti környezet szénelnyelő-képességének csökkenése miatt; hangsúlyozza a biológiai sokféleség védelmének sürgősségét, mivel az többek között az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére és a természetes szénelnyelés fenntartására szolgáló eszköz is;

Nemzetközi dimenzió

| 101. | arra sürgeti a Bizottságot, hogy – a jegyzőkönyv mihamarabbi uniós ratifikálása érdekében – nyújtson be a Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtására irányuló jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

101.

arra sürgeti a Bizottságot, hogy – a jegyzőkönyv mihamarabbi uniós ratifikálása érdekében – nyújtson be a Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtására irányuló jogalkotási javaslatot;

| 102. | hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások globális jellegére, valamint azoknak a fenntartható fejlődés globális célkitűzései tekintetében betöltött döntő szerepére való tekintettel az uniós stratégia részeként többek között fokozni kell az EU-nak a biológiai sokféleség csökkenésének megakadályozására irányuló nemzetközi erőfeszítéseit, ezzel hatékonyabban hozzájárulva a millenniumi fejlesztési célok 2015-ig történő eléréséhez; |
| --- | --- |

102.

hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások globális jellegére, valamint azoknak a fenntartható fejlődés globális célkitűzései tekintetében betöltött döntő szerepére való tekintettel az uniós stratégia részeként többek között fokozni kell az EU-nak a biológiai sokféleség csökkenésének megakadályozására irányuló nemzetközi erőfeszítéseit, ezzel hatékonyabban hozzájárulva a millenniumi fejlesztési célok 2015-ig történő eléréséhez;

| 103. | úgy véli, hogy a tengeri biológiai sokféleség megőrzésével a 2012 júniusában, Rio de Janeiróban megrendezendő Rio+20 csúcstalálkozón a lehető legmagasabb szinten kell foglalkozni; |
| --- | --- |

103.

úgy véli, hogy a tengeri biológiai sokféleség megőrzésével a 2012 júniusában, Rio de Janeiróban megrendezendő Rio+20 csúcstalálkozón a lehető legmagasabb szinten kell foglalkozni;

| 104. | üdvözli az ENSZ Közgyűlésének a világ halászterületei fenntarthatóságának biztosításáról szóló, 2011. december 6-án elfogadott határozatát (11), amely hangsúlyozza, hogy sürgős erőfeszítésekre van szükség a világ óceánjai és tengerei fenntartható használatának eléréséhez; |
| --- | --- |

104.

üdvözli az ENSZ Közgyűlésének a világ halászterületei fenntarthatóságának biztosításáról szóló, 2011. december 6-án elfogadott határozatát (11), amely hangsúlyozza, hogy sürgős erőfeszítésekre van szükség a világ óceánjai és tengerei fenntartható használatának eléréséhez;

| 105. | üdvözli a négy ENSZ-ügynökség (az UNESCO, a FAO, a UNDP és az IMO) által kidolgozott, 2011 novemberében ismertetett tervet, amely arra ösztönzi az egyes országokat, hogy újítsák meg az óceánok pusztulásának visszaszorítására, valamint a halállományok túlhalászásához, a szennyezéshez és a biológiai sokféleség hanyatlásához hasonló fenyegetések kezelésére vonatkozó kötelezettségvállalásaikat. |
| --- | --- |

105.

üdvözli a négy ENSZ-ügynökség (az UNESCO, a FAO, a UNDP és az IMO) által kidolgozott, 2011 novemberében ismertetett tervet, amely arra ösztönzi az egyes országokat, hogy újítsák meg az óceánok pusztulásának visszaszorítására, valamint a halállományok túlhalászásához, a szennyezéshez és a biológiai sokféleség hanyatlásához hasonló fenyegetések kezelésére vonatkozó kötelezettségvállalásaikat.

| 106. | arra buzdítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a természetvédelemre vonatkozó közös megközelítés Unió-szerte való előmozdítását, és üdvözli, hogy a Bizottság elismeri a tagállamokkal folytatott együttműködés szükségességét annak érdekében, hogy biztosítsa a biológiai sokféleség hatékony védelmét az Unió legkülső régióiban, valamint tengerentúli országaiban és területein, amelyek több endemikus fajnak adnak otthont, mint az egész európai kontinens; kéri, hogy e területeken erősítsék meg a biológiai sokféleség megóvására és védelmére szolgáló egyedi eszközöket, különösen az Európai Parlament által 2011 óta támogatott BEST (A biológiai sokféleség és ökoszisztéma-szolgáltatások önkéntes rendszere az EU legkülső régióiban és a tengerentúli országokban és területeken) projektet előkészítő fellépést, amely megfelelő finanszírozást bocsát rendelkezésre a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások védelmére az Unió legkülső régióiban, illetve tengerentúli országaiban és területein; |
| --- | --- |

106.

arra buzdítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a természetvédelemre vonatkozó közös megközelítés Unió-szerte való előmozdítását, és üdvözli, hogy a Bizottság elismeri a tagállamokkal folytatott együttműködés szükségességét annak érdekében, hogy biztosítsa a biológiai sokféleség hatékony védelmét az Unió legkülső régióiban, valamint tengerentúli országaiban és területein, amelyek több endemikus fajnak adnak otthont, mint az egész európai kontinens; kéri, hogy e területeken erősítsék meg a biológiai sokféleség megóvására és védelmére szolgáló egyedi eszközöket, különösen az Európai Parlament által 2011 óta támogatott BEST (A biológiai sokféleség és ökoszisztéma-szolgáltatások önkéntes rendszere az EU legkülső régióiban és a tengerentúli országokban és területeken) projektet előkészítő fellépést, amely megfelelő finanszírozást bocsát rendelkezésre a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások védelmére az Unió legkülső régióiban, illetve tengerentúli országaiban és területein;

| 107. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szigorúan hajtsák végre és alkalmazzák a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat, többek között – de nem kizárólag – a CITES-egyezményt és a vándorló állatfajokról szóló egyezményt (CMS) is; |
| --- | --- |

107.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szigorúan hajtsák végre és alkalmazzák a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat, többek között – de nem kizárólag – a CITES-egyezményt és a vándorló állatfajokról szóló egyezményt (CMS) is;

| 108. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a harmadik országokkal való kapcsolataikba és a globális folyamatok, például a millenniumi fejlesztési célok elemeként hatékonyan építsék be a környezeti fenntarthatóságot; |
| --- | --- |

108.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a harmadik országokkal való kapcsolataikba és a globális folyamatok, például a millenniumi fejlesztési célok elemeként hatékonyan építsék be a környezeti fenntarthatóságot;

| 109. | sürgeti a Bizottságot, hogy növelje az uniós kereskedelempolitika biológiai sokféleség megőrzéséhez való hozzájárulását, és ezért támogatja a Bizottság javaslatát, miszerint valamennyi új kereskedelmi megállapodásba külön fejezetet illesszenek be a fenntartható fejlődésről, amely fejezet meghatározza a kereskedelem összefüggésében releváns lényeges környezetvédelmi rendelkezéseket, a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célokat is ideértve; |
| --- | --- |

109.

sürgeti a Bizottságot, hogy növelje az uniós kereskedelempolitika biológiai sokféleség megőrzéséhez való hozzájárulását, és ezért támogatja a Bizottság javaslatát, miszerint valamennyi új kereskedelmi megállapodásba külön fejezetet illesszenek be a fenntartható fejlődésről, amely fejezet meghatározza a kereskedelem összefüggésében releváns lényeges környezetvédelmi rendelkezéseket, a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célokat is ideértve;

| 110. | megállapítja, hogy a CITES-egyezmény hatálya alá tartozó fajok illegális nemzetközi kereskedelme bővül; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék az Interpol ezzel kapcsolatos kapacitását, és a harmadik országokkal folytatott kétoldalú megbeszéléseken kiemelt kérdésként kezeljék a vadon élő növények és állatok illegális kereskedelmét; |
| --- | --- |

110.

megállapítja, hogy a CITES-egyezmény hatálya alá tartozó fajok illegális nemzetközi kereskedelme bővül; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék az Interpol ezzel kapcsolatos kapacitását, és a harmadik országokkal folytatott kétoldalú megbeszéléseken kiemelt kérdésként kezeljék a vadon élő növények és állatok illegális kereskedelmét;

| 111. | elismeri, hogy az EU a vadon élő állatok és növények kiemelt jelentőségű importőre, és szakpolitikái és kereskedelmi tevékenységei révén befolyásolja a biológiai sokféleség a világ más részein történő megőrzését; felszólítja az EU-t, hogy tegyen intézkedéseket az uniós fogyasztási szokások biológiai sokféleségre gyakorolt negatív hatásainak csökkentése érdekében azáltal, hogy kereskedelmi megállapodásaiba kezdeményezéseket épít be a fenntartható mezőgazdaságra és a vadon élő állatok és növények kereskedelmére vonatkozóan; |
| --- | --- |

111.

elismeri, hogy az EU a vadon élő állatok és növények kiemelt jelentőségű importőre, és szakpolitikái és kereskedelmi tevékenységei révén befolyásolja a biológiai sokféleség a világ más részein történő megőrzését; felszólítja az EU-t, hogy tegyen intézkedéseket az uniós fogyasztási szokások biológiai sokféleségre gyakorolt negatív hatásainak csökkentése érdekében azáltal, hogy kereskedelmi megállapodásaiba kezdeményezéseket épít be a fenntartható mezőgazdaságra és a vadon élő állatok és növények kereskedelmére vonatkozóan;

| 112. | felszólítja a Rio+20 Föld-csúcstalálkozót, hogy érjen el valós haladást a biológiai sokféleség fejlődő országokban való védelmét szolgáló, innovatív és független finanszírozási források tekintetében, és kitart amellett, hogy az EU-nak és tagállamainak proaktív hozzáállást kell tanúsítaniuk az ezzel kapcsolatos eredmények elérése érdekében; |
| --- | --- |

112.

felszólítja a Rio+20 Föld-csúcstalálkozót, hogy érjen el valós haladást a biológiai sokféleség fejlődő országokban való védelmét szolgáló, innovatív és független finanszírozási források tekintetében, és kitart amellett, hogy az EU-nak és tagállamainak proaktív hozzáállást kell tanúsítaniuk az ezzel kapcsolatos eredmények elérése érdekében;

| 113. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós fejlesztési együttműködésben biztosítsák a biológiai sokféleség védelmét, annak csökkenése megakadályozása érdekében, figyelembe véve, hogy a legalacsonyabb jövedelmű emberek függnek leginkább az ökoszisztéma-szolgáltatásoktól; |
| --- | --- |

113.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós fejlesztési együttműködésben biztosítsák a biológiai sokféleség védelmét, annak csökkenése megakadályozása érdekében, figyelembe véve, hogy a legalacsonyabb jövedelmű emberek függnek leginkább az ökoszisztéma-szolgáltatásoktól;

| 114. | tudomásul veszi, hogy költséghatékony módon meg kell valósítani a teljes mértékben megújuló energiaforrásokon alapuló gazdaságot, anélkül, hogy ez veszélyeztetné a biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzéseket, és hogy az ilyen gazdaság hozzájárulhatna e célkitűzések megvalósításához; ezzel összefüggésben az energetikai célra felhasznált biomassza forrásait, hatékonyságát és mennyiségét illetően további biztosítékok bevezetését tartja szükségesnek; szintén ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot annak mielőbbi tisztázására, hogy a bioüzemanyagok milyen hatást gyakorolnak a biológiai sokféleségre, a közvetett földhasználat hatását is ideértve, továbbá kéri fenntarthatósági kritériumok megállapítását valamennyi bioüzemanyag előállítása és felhasználása tekintetében, ideértve a szilárd biomasszát is; |
| --- | --- |

114.

tudomásul veszi, hogy költséghatékony módon meg kell valósítani a teljes mértékben megújuló energiaforrásokon alapuló gazdaságot, anélkül, hogy ez veszélyeztetné a biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzéseket, és hogy az ilyen gazdaság hozzájárulhatna e célkitűzések megvalósításához; ezzel összefüggésben az energetikai célra felhasznált biomassza forrásait, hatékonyságát és mennyiségét illetően további biztosítékok bevezetését tartja szükségesnek; szintén ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot annak mielőbbi tisztázására, hogy a bioüzemanyagok milyen hatást gyakorolnak a biológiai sokféleségre, a közvetett földhasználat hatását is ideértve, továbbá kéri fenntarthatósági kritériumok megállapítását valamennyi bioüzemanyag előállítása és felhasználása tekintetében, ideértve a szilárd biomasszát is;

Finanszírozás

| 115. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy objektív kritériumok alapján azonosítsák a környezeti szempontból káros jelenlegi támogatásokat, továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy a nagojai kötelezettségvállalásokkal összhangban 2012 végéig tegyen közzé (ütemtervet is tartalmazó) cselekvési tervet az ilyen támogatások 2020-ig való fokozatos megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

115.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy objektív kritériumok alapján azonosítsák a környezeti szempontból káros jelenlegi támogatásokat, továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy a nagojai kötelezettségvállalásokkal összhangban 2012 végéig tegyen közzé (ütemtervet is tartalmazó) cselekvési tervet az ilyen támogatások 2020-ig való fokozatos megszüntetése érdekében;

| 116. | hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatban kitűzött célok elérése tekintetében nagy jelentőséggel bír mind az uniós, mind a nemzeti pénzügyi támogatások mozgósítása minden lehetséges forrásból – többek között egy, kifejezetten a biológiai sokféleség finanszírozására irányuló pénzügyi eszköz létrehozása –, valamint az innovatív pénzügyi mechanizmusok, különösen az ellensúlyozáshoz kapcsolódó élőhelybankok kialakítása; |
| --- | --- |

116.

hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatban kitűzött célok elérése tekintetében nagy jelentőséggel bír mind az uniós, mind a nemzeti pénzügyi támogatások mozgósítása minden lehetséges forrásból – többek között egy, kifejezetten a biológiai sokféleség finanszírozására irányuló pénzügyi eszköz létrehozása –, valamint az innovatív pénzügyi mechanizmusok, különösen az ellensúlyozáshoz kapcsolódó élőhelybankok kialakítása;

| 117. | hangsúlyozza, hogy a következő kutatási keretprogramban növelni kell a környezetvédelemre és a biológiai sokféleségre összpontosító kutatás költségvetését, a biológiai sokféleség csökkenése, illetve az éghajlatváltozás elleni küzdelem jelentős szükségleteivel és kihívásaival arányosan, hogy hozzájáruljanak a feltárt ismeretbeli hiányosságok megszüntetéséhez és a támogató szakpolitikákhoz; |
| --- | --- |

117.

hangsúlyozza, hogy a következő kutatási keretprogramban növelni kell a környezetvédelemre és a biológiai sokféleségre összpontosító kutatás költségvetését, a biológiai sokféleség csökkenése, illetve az éghajlatváltozás elleni küzdelem jelentős szükségleteivel és kihívásaival arányosan, hogy hozzájáruljanak a feltárt ismeretbeli hiányosságok megszüntetéséhez és a támogató szakpolitikákhoz;

| 118. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül, hogy a jelenlegi szabályozási rendszer megfelelően ösztönzi-e a biológiai sokféleség növelésére szolgáló stratégiákat, és hogy javasoljon költséghatékony megoldásokat a biológiai sokféleségre fordított kiadások súlypontjának a bürokráciától a biológiai sokféleség védelme és fokozása felé való eltolása érdekében; |
| --- | --- |

118.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül, hogy a jelenlegi szabályozási rendszer megfelelően ösztönzi-e a biológiai sokféleség növelésére szolgáló stratégiákat, és hogy javasoljon költséghatékony megoldásokat a biológiai sokféleségre fordított kiadások súlypontjának a bürokráciától a biológiai sokféleség védelme és fokozása felé való eltolása érdekében;

| 119. | egyetért azzal, hogy a fogyasztási és gyártási tevékenységek külső környezeti költségeinek internalizálására irányuló, jól megtervezett, piaci alapú eszközök hozzájárulhatnak a biológiai sokféleség csökkenésének megállítására irányuló célkitűzés teljesítéséhez, amennyiben ezekhez az érintett ágazatokban zöld beruházásokat ösztönző kezdeményezések társulnak; |
| --- | --- |

119.

egyetért azzal, hogy a fogyasztási és gyártási tevékenységek külső környezeti költségeinek internalizálására irányuló, jól megtervezett, piaci alapú eszközök hozzájárulhatnak a biológiai sokféleség csökkenésének megállítására irányuló célkitűzés teljesítéséhez, amennyiben ezekhez az érintett ágazatokban zöld beruházásokat ösztönző kezdeményezések társulnak;

| 120. | üdvözli a vállalkozások és a biológiai sokféleség uniós platformjának a Bizottság általi létrehozását, amelynek célja a magánszféra biológiai sokféleség programjába történő bevonása; |
| --- | --- |

120.

üdvözli a vállalkozások és a biológiai sokféleség uniós platformjának a Bizottság általi létrehozását, amelynek célja a magánszféra biológiai sokféleség programjába történő bevonása;

| 121. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy számoljon be a Parlamentnek és a Tanácsnak az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal kapcsolatos kifizetések bevezetésének lehetőségeiről, figyelembe véve a biológiai sokféleség megőrzésének szerepét; |
| --- | --- |

121.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy számoljon be a Parlamentnek és a Tanácsnak az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal kapcsolatos kifizetések bevezetésének lehetőségeiről, figyelembe véve a biológiai sokféleség megőrzésének szerepét;

| 122. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mindenre kiterjedően hajtsák végre és finanszírozzák ezt a 2020-ig terjedő, a biológiai sokféleséggel kapcsolatos új stratégiát, biztosítva, hogy az egyes uniós finanszírozási intézkedések összeegyeztethetők legyenek a biológiai sokféleség és a vizek védelmére irányuló jogszabályokkal; |
| --- | --- |

122.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mindenre kiterjedően hajtsák végre és finanszírozzák ezt a 2020-ig terjedő, a biológiai sokféleséggel kapcsolatos új stratégiát, biztosítva, hogy az egyes uniós finanszírozási intézkedések összeegyeztethetők legyenek a biológiai sokféleség és a vizek védelmére irányuló jogszabályokkal;

| 123. | hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen, hogy a következő többéves pénzügyi keret (2014–2020) támogatást nyújtson a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiában kitűzött hat cél elérését szolgáló erőfeszítésekhez, valamint hogy bővítse a LIFE program finanszírozását; hangsúlyozza, hogy központi szerepet kell biztosítani a vállalati társadalmi felelősségvállalás keretében a biológiai sokféleséget elősegítő projekteknek; |
| --- | --- |

123.

hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen, hogy a következő többéves pénzügyi keret (2014–2020) támogatást nyújtson a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiában kitűzött hat cél elérését szolgáló erőfeszítésekhez, valamint hogy bővítse a LIFE program finanszírozását; hangsúlyozza, hogy központi szerepet kell biztosítani a vállalati társadalmi felelősségvállalás keretében a biológiai sokféleséget elősegítő projekteknek;

| 124. | megállapítja továbbá, hogy a biológiai sokféleség hatalmas gazdasági értéke biztosítja a megőrzésére szánt befektetés megfelelő megtérülését; szorgalmazza a természetvédelmi intézkedésekre fordított források növelését; |
| --- | --- |

124.

megállapítja továbbá, hogy a biológiai sokféleség hatalmas gazdasági értéke biztosítja a megőrzésére szánt befektetés megfelelő megtérülését; szorgalmazza a természetvédelmi intézkedésekre fordított források növelését;

| 125. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Natura 2000 hálózat megfelelő finanszírozása érdekében legalább évi 5,8 milliárd euró összegű finanszírozást uniós és tagállami forrásokból biztosítsanak; felhívja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy különböző uniós alapokból (például a KAP-alapokból, az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból, a kohéziós alapokból és a megerősített LIFE+ alapból) megfelelő finanszírozást bocsássanak rendelkezésre, növelve az ezen alapok közötti koordinációt és koherenciát többek között az integrált projektek koncepciója révén, ezáltal növelve az átláthatóságot a különböző régiók számára az uniós finanszírozásban való részesülés tekintetében; kéri, hogy az EBB-t vonják be az innovatív pénzügyi eszközök és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos projektek társfinanszírozására vonatkozó technikai és tanácsadási szolgáltatások kifejlesztésébe; |
| --- | --- |

125.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Natura 2000 hálózat megfelelő finanszírozása érdekében legalább évi 5,8 milliárd euró összegű finanszírozást uniós és tagállami forrásokból biztosítsanak; felhívja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy különböző uniós alapokból (például a KAP-alapokból, az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból, a kohéziós alapokból és a megerősített LIFE+ alapból) megfelelő finanszírozást bocsássanak rendelkezésre, növelve az ezen alapok közötti koordinációt és koherenciát többek között az integrált projektek koncepciója révén, ezáltal növelve az átláthatóságot a különböző régiók számára az uniós finanszírozásban való részesülés tekintetében; kéri, hogy az EBB-t vonják be az innovatív pénzügyi eszközök és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos projektek társfinanszírozására vonatkozó technikai és tanácsadási szolgáltatások kifejlesztésébe;

| 126. | csalódottságának ad hangot az új LIFE program javasolt támogatása miatt, amely a program több mint két évtizedes kiemelkedő sikere ellenére továbbra is az EU-költségvetés mindössze jelentéktelen hányadát teszi ki; úgy véli, hogy a biológiai sokféleséggel és a természetvédelemmel kapcsolatos tervben rejlő kihívások megkövetelik a LIFE programra fordított támogatások számottevő növelését; |
| --- | --- |

126.

csalódottságának ad hangot az új LIFE program javasolt támogatása miatt, amely a program több mint két évtizedes kiemelkedő sikere ellenére továbbra is az EU-költségvetés mindössze jelentéktelen hányadát teszi ki; úgy véli, hogy a biológiai sokféleséggel és a természetvédelemmel kapcsolatos tervben rejlő kihívások megkövetelik a LIFE programra fordított támogatások számottevő növelését;

| 127. | aggasztónak találja, hogy a LIFE+ program keretében finanszírozott projektek száma egyik évben sem éri el az indikatív számokat a különböző tagállamokban; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a végrehajtás ezen alacsony szintjének okait, és szükség esetén javasoljon változtatásokat a programra vonatkozó szabályokban, különösen a társfinanszírozási szintek tekintetében; |
| --- | --- |

127.

aggasztónak találja, hogy a LIFE+ program keretében finanszírozott projektek száma egyik évben sem éri el az indikatív számokat a különböző tagállamokban; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a végrehajtás ezen alacsony szintjének okait, és szükség esetén javasoljon változtatásokat a programra vonatkozó szabályokban, különösen a társfinanszírozási szintek tekintetében;

| 128. | elismeri a zöld közbeszerzések fontosságát, és úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani azok alkalmazására, különösen az uniós finanszírozásban részesülő állami hatóságok részéről; azt ajánlja, hogy a tagállamokban a strukturális és kohéziós alapokból származó finanszírozás kezelésére kialakított igazgatási és ellenőrzési rendszerekért felelős hatóságok támogassák az ilyen eljárásokat biztosító projekteket; |
| --- | --- |

128.

elismeri a zöld közbeszerzések fontosságát, és úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani azok alkalmazására, különösen az uniós finanszírozásban részesülő állami hatóságok részéről; azt ajánlja, hogy a tagállamokban a strukturális és kohéziós alapokból származó finanszírozás kezelésére kialakított igazgatási és ellenőrzési rendszerekért felelős hatóságok támogassák az ilyen eljárásokat biztosító projekteket;

| 129. | üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a 2014–2020 közötti finanszírozási időszakban a kohéziós alap keretében fektessenek be a biológiai sokféleség megőrzésébe és helyreállításába; javasolja továbbá, hogy vegyék figyelembe a Natura 2000 hálózat által a helyi gazdaságok és munkaerőpiacok számára kínált lehetőségeket; |
| --- | --- |

129.

üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a 2014–2020 közötti finanszírozási időszakban a kohéziós alap keretében fektessenek be a biológiai sokféleség megőrzésébe és helyreállításába; javasolja továbbá, hogy vegyék figyelembe a Natura 2000 hálózat által a helyi gazdaságok és munkaerőpiacok számára kínált lehetőségeket;

| 130. | elismeri, hogy a „zöld gazdaság” a készségek fejlesztésének és a foglalkoztatás előmozdításának eszköze, és felszólít a finanszírozására, amely segíti majd a helyi szintű kapacitásépítést, valamint a biológiai sokféleség megőrzésére irányuló küzdelemben a helyi és hagyományos ismeretekre való támaszkodást; rámutat arra, hogy a 2007–2013 közötti időszakban a kohéziós politika számára nyújtott támogatások teljes összegének megközelítőleg 30 %-a fordítható olyan tevékenységekre, amelyek különleges hatással vannak a fenntartható növekedésre; a biológiai sokféleség csökkenésének megállításával összefüggésben arra bátorítja a tagállamokat, és kiváltképpen a helyi és regionális hatóságokat, hogy különösen a 2014–2020 közötti programozási időszak távlatában legyenek tevékenyebbek és fokozzák a természeti tőkébe való beruházásokra irányuló erőfeszítéseiket, és a természeti erőforrások megőrzése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás eszközeként használják fel a regionális politika keretében a természeti kockázatok megelőzéséhez nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

130.

elismeri, hogy a „zöld gazdaság” a készségek fejlesztésének és a foglalkoztatás előmozdításának eszköze, és felszólít a finanszírozására, amely segíti majd a helyi szintű kapacitásépítést, valamint a biológiai sokféleség megőrzésére irányuló küzdelemben a helyi és hagyományos ismeretekre való támaszkodást; rámutat arra, hogy a 2007–2013 közötti időszakban a kohéziós politika számára nyújtott támogatások teljes összegének megközelítőleg 30 %-a fordítható olyan tevékenységekre, amelyek különleges hatással vannak a fenntartható növekedésre; a biológiai sokféleség csökkenésének megállításával összefüggésben arra bátorítja a tagállamokat, és kiváltképpen a helyi és regionális hatóságokat, hogy különösen a 2014–2020 közötti programozási időszak távlatában legyenek tevékenyebbek és fokozzák a természeti tőkébe való beruházásokra irányuló erőfeszítéseiket, és a természeti erőforrások megőrzése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás eszközeként használják fel a regionális politika keretében a természeti kockázatok megelőzéséhez nyújtott finanszírozást;

| 131. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki annak lehetőségét, hogy a jelenlegi operatív programokat a projektek beruházási prioritásainak átgondolásával az Európa 2020 stratégia fenntartható növekedésre vonatkozó célkitűzéseihez igazítják, valamint sürgeti őket a rendelkezésre álló erőforrások hatékonyabb kiaknázására; |
| --- | --- |

131.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki annak lehetőségét, hogy a jelenlegi operatív programokat a projektek beruházási prioritásainak átgondolásával az Európa 2020 stratégia fenntartható növekedésre vonatkozó célkitűzéseihez igazítják, valamint sürgeti őket a rendelkezésre álló erőforrások hatékonyabb kiaknázására;

*

* *

| 132. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

132.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 50. E, 2012.2.21., 19. o.

(2)  HL C 351. E, 2011.12.2., 103. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0297.

(4)  http://www.teebweb.org

(5)  HL L 20., 2010.1.26., 7. o.

(6)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

(7)  HL C 16. E, 2010.1.22., 67. o.

(8)  2000/60/EK irányelv, HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

(9)  2008/56/EK irányelv, (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.)

(10)  1999/22/EK irányelv, (HL L 94., 1999.4.9., 24. o.)

(11)  A/RES/66/68.

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/115 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/115

---

2012. április 20., péntekA hatodik környezetvédelmi cselekvési program felülvizsgálata és a hetedik környezetvédelmi cselekvési program prioritásainak meghatározása

P7_TA(2012)0147

Az Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása a 6. környezetvédelmi cselekvési program felülvizsgálatáról és a 7. környezetvédelmi cselekvési program prioritásainak meghatározásáról– egészségesebb környezet egy jobb életért (2011/2194(INI))

2013/C 258 E/16

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program – végső értékelés” című bizottsági közleményre (COM(2011)0531), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program – végső értékelés” című bizottsági közleményre (COM(2011)0531),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. és 192. cikkére, amely az emberi egészség és a környezet minőségének megőrzésére, védelmére és javítására vonatkozik, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. és 192. cikkére, amely az emberi egészség és a környezet minőségének megőrzésére, védelmére és javítására vonatkozik,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi Tanácsnak „A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program értékelése és előretekintés: a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program felé” című dokumentumról szóló, 2011. október 10-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi Tanácsnak „A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program értékelése és előretekintés: a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program felé” című dokumentumról szóló, 2011. október 10-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek (EKÜ) „Az európai környezet állapota és kilátások – 2010” című jelentésére (SOER2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek (EKÜ) „Az európai környezet állapota és kilátások – 2010” című jelentésére (SOER2010),

| — | tekintettel az EKÜ „Az európai ipari létesítményekből származó levegőszennyezés költségeinek feltárása” című, 15/2011. sz. technikai jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKÜ „Az európai ipari létesítményekből származó levegőszennyezés költségeinek feltárása” című, 15/2011. sz. technikai jelentésére,

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című bizottsági közleményre” (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című bizottsági közleményre” (COM(2011)0244),

| — | tekintettel az „Ütemterv a 2050-re megvalósítandó versenyképes, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra történő átállásról” című bizottsági közleményre (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Ütemterv a 2050-re megvalósítandó versenyképes, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra történő átállásról” című bizottsági közleményre (COM(2011)0112),

| — | tekintettel „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című bizottsági közleményre (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című bizottsági közleményre (COM(2011)0571),

| — | tekintettel a Bizottságnak az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvére (COM (2011)0144), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvére (COM (2011)0144),

| — | tekintettel a következő, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0398), |
| --- | --- |

—

tekintettel a következő, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0398),

| — | tekintettel a közös agrárpolitika (KAP), a közös halászati politika (CFP) és a kohéziós politika reformjára irányuló bizottsági javaslatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitika (KAP), a közös halászati politika (CFP) és a kohéziós politika reformjára irányuló bizottsági javaslatokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0048/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0048/2012),

| A. | mivel a jelenlegi, 6. környezetvédelmi cselekvési program 2012. július 22-ig tart; |
| --- | --- |

A.

mivel a jelenlegi, 6. környezetvédelmi cselekvési program 2012. július 22-ig tart;

| B. | mivel a 6. környezetvédelmi cselekvési program egy egész évtizedre biztosította a környezetpolitika átfogó keretét, amely idő alatt sor került a környezetvédelmi jogszabályok egységes szerkezetbe foglalására és alapvető véglegesítésére, és mivel az együttdöntéssel történő elfogadás következtében nagyobb mértékű a jogszabályok legitimitása, továbbá hozzájárult a felelősségvállalás érzésének kialakításához; mivel azonban a tagállamok és a Bizottság nem mindig ezzel a programmal összhangban jártak el, és mivel a jogszabályok vonatkozásában néhány hiányosság tapasztalható, amelyekkel foglalkozni kell; |
| --- | --- |

B.

mivel a 6. környezetvédelmi cselekvési program egy egész évtizedre biztosította a környezetpolitika átfogó keretét, amely idő alatt sor került a környezetvédelmi jogszabályok egységes szerkezetbe foglalására és alapvető véglegesítésére, és mivel az együttdöntéssel történő elfogadás következtében nagyobb mértékű a jogszabályok legitimitása, továbbá hozzájárult a felelősségvállalás érzésének kialakításához; mivel azonban a tagállamok és a Bizottság nem mindig ezzel a programmal összhangban jártak el, és mivel a jogszabályok vonatkozásában néhány hiányosság tapasztalható, amelyekkel foglalkozni kell;

| C. | mivel a 6. környezetvédelmi cselekvési programban kitűzött célok elérésének irányába tett előrelépés változó, egyes célkitűzéseket sikerült elérni (éghajlatváltozás, hulladék), másokat pedig nem (levegő, városi környezet, természeti erőforrások), míg némely célkitűzések elérése a jövőbeni végrehajtási erőfeszítéseken múlik (vegyi anyagok, növényvédő szerek, víz), és mivel néhány kihívás továbbra is fennáll, illetve újabb erőfeszítésekre van szükség; |
| --- | --- |

C.

mivel a 6. környezetvédelmi cselekvési programban kitűzött célok elérésének irányába tett előrelépés változó, egyes célkitűzéseket sikerült elérni (éghajlatváltozás, hulladék), másokat pedig nem (levegő, városi környezet, természeti erőforrások), míg némely célkitűzések elérése a jövőbeni végrehajtási erőfeszítéseken múlik (vegyi anyagok, növényvédő szerek, víz), és mivel néhány kihívás továbbra is fennáll, illetve újabb erőfeszítésekre van szükség;

| D. | mivel a 6. környezetvédelmi cselekvési program teljesítését meghiúsította a környezetvédelmi vívmányok végrehajtásának elmulasztás a levegőszennyezés ellenőrzése, a vízgazdálkodás és a szennyvízkezelés, a hulladékgazdálkodás és a természetvédelem területén; |
| --- | --- |

D.

mivel a 6. környezetvédelmi cselekvési program teljesítését meghiúsította a környezetvédelmi vívmányok végrehajtásának elmulasztás a levegőszennyezés ellenőrzése, a vízgazdálkodás és a szennyvízkezelés, a hulladékgazdálkodás és a természetvédelem területén;

| E | mivel a biológiai sokféleség hanyatlásának 2010-ig történő megfékezésére irányuló célt a politikai és pénzügyi kötelezettségvállalások hiánya miatt nem sikerült elérni; |
| --- | --- |

E

mivel a biológiai sokféleség hanyatlásának 2010-ig történő megfékezésére irányuló célt a politikai és pénzügyi kötelezettségvállalások hiánya miatt nem sikerült elérni;

| F. | mivel „Az európai környezet állapota és kilátások – 2010” című jelentés (SOER2010) rámutat arra, hogy még mindig is jelentős környezeti kihívásokkal kell szembenézni, és lényeges következményekkel jár, ha nem kerül sor megoldásukra; |
| --- | --- |

F.

mivel „Az európai környezet állapota és kilátások – 2010” című jelentés (SOER2010) rámutat arra, hogy még mindig is jelentős környezeti kihívásokkal kell szembenézni, és lényeges következményekkel jár, ha nem kerül sor megoldásukra;

| G. | mivel a környezetvédelmi jogszabályok bizonyos szempontjait felül kell vizsgálni, különösen a környezetvédelmi hatásvizsgálat függetlenségének a környezetvédelmi hatásvizsgálatról szóló irányelvben előírt erősítése révén; |
| --- | --- |

G.

mivel a környezetvédelmi jogszabályok bizonyos szempontjait felül kell vizsgálni, különösen a környezetvédelmi hatásvizsgálat függetlenségének a környezetvédelmi hatásvizsgálatról szóló irányelvben előírt erősítése révén;

| H. | mivel a környezet állapotromlása – a levegőszennyezés, zaj, vegyi anyagok, rossz vízminőség és az ökoszisztéma pusztulása – fontos tényező a krónikus megbetegedések fokozott terjedésében; mivel egy nagyra törő uniós környezetvédelmi menetrend ebből adódóan a betegségek és a rossz egészségi állapot hatékony megelőzésének kulcsfontosságú összetevője; |
| --- | --- |

H.

mivel a környezet állapotromlása – a levegőszennyezés, zaj, vegyi anyagok, rossz vízminőség és az ökoszisztéma pusztulása – fontos tényező a krónikus megbetegedések fokozott terjedésében; mivel egy nagyra törő uniós környezetvédelmi menetrend ebből adódóan a betegségek és a rossz egészségi állapot hatékony megelőzésének kulcsfontosságú összetevője;

| I. | mivel a tagállamok között továbbra is nagy különbségek állnak fenn a környezetminőség és a közegészségügy tekintetében; |
| --- | --- |

I.

mivel a tagállamok között továbbra is nagy különbségek állnak fenn a környezetminőség és a közegészségügy tekintetében;

| 1. | hangsúlyozza, hogy az előttünk álló környezeti kihívások kezelése érdekében sürgőssé vált a 7. környezetvédelmi cselekvési program elfogadása; felhívja ezért a Bizottságot, hogy késedelem nélkül terjesszen elő javaslatot a 7. környezetvédelmi cselekvési programra; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az előttünk álló környezeti kihívások kezelése érdekében sürgőssé vált a 7. környezetvédelmi cselekvési program elfogadása; felhívja ezért a Bizottságot, hogy késedelem nélkül terjesszen elő javaslatot a 7. környezetvédelmi cselekvési programra;

| 2. | úgy véli, hogy az új 7. környezetvédelmi cselekvési programnak félreérthetetlen módon kell felvázolnia az EU előtt álló környezeti kihívásokat, ideértve a felgyorsuló éghajlatváltozást, az ökoszisztémánk pusztulását és a természeti erőforrások fokozódó túlhasználatát; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az új 7. környezetvédelmi cselekvési programnak félreérthetetlen módon kell felvázolnia az EU előtt álló környezeti kihívásokat, ideértve a felgyorsuló éghajlatváltozást, az ökoszisztémánk pusztulását és a természeti erőforrások fokozódó túlhasználatát;

| 3. | hangsúlyozza – az Unió jelenlegi fenntarthatósági kihívásainak fényében –, hogy a környezetvédelmi cselekvési programok átfogó eszközökként hozzájárulnak a különféle közösségi politikák szükségszerű koordinációjának biztosításához; különösen úgy gondolja, hogy a következő évtizedben még inkább döntő fontosságú lesz, hogy a környezeti problémák megoldására egységesebb és integráltabb felfogás alapján kerüljön sor, amely figyelembe veszi a problémák közötti összefüggéseket és pótolja a fennmaradó hiányosságokat, mivel máskülönben visszafordíthatatlan kár következhet be; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza – az Unió jelenlegi fenntarthatósági kihívásainak fényében –, hogy a környezetvédelmi cselekvési programok átfogó eszközökként hozzájárulnak a különféle közösségi politikák szükségszerű koordinációjának biztosításához; különösen úgy gondolja, hogy a következő évtizedben még inkább döntő fontosságú lesz, hogy a környezeti problémák megoldására egységesebb és integráltabb felfogás alapján kerüljön sor, amely figyelembe veszi a problémák közötti összefüggéseket és pótolja a fennmaradó hiányosságokat, mivel máskülönben visszafordíthatatlan kár következhet be;

| 4. | úgy véli, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak kedvező leírást kell adnia a szigorú környezetvédelmi politika előnyeiről, a nyilvános támogatottság és a cselekvő politikai akarat erősítése érdekében; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak kedvező leírást kell adnia a szigorú környezetvédelmi politika előnyeiről, a nyilvános támogatottság és a cselekvő politikai akarat erősítése érdekében;

| 5. | meglátása szerint a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak konkrét célokat kell kitűznie 2020-ra vonatkozóan, valamint a 2050-es környezettel kapcsolatban egyértelmű, ambiciózus elképzeléseket kell kialakítania, amelyek célja, hogy biztonságos környezeti korlátokon belül mindenki számára magas szintű életminőséget és jólétet biztosítsanak; |
| --- | --- |

5.

meglátása szerint a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak konkrét célokat kell kitűznie 2020-ra vonatkozóan, valamint a 2050-es környezettel kapcsolatban egyértelmű, ambiciózus elképzeléseket kell kialakítania, amelyek célja, hogy biztonságos környezeti korlátokon belül mindenki számára magas szintű életminőséget és jólétet biztosítsanak;

| 6. | úgy véli, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programot hozzá kellene igazítani a 2013 utáni időszakra szóló többéves pénzügyi kerethez és az Európa 2020 stratégiához; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy valószínűleg még a 7. környezetvédelmi cselekvési program elfogadása előtt megszületnek majd a környezetre erőteljes hatást gyakorló más szakpolitikai területeken hozott kulcsfontosságú döntések; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programot hozzá kellene igazítani a 2013 utáni időszakra szóló többéves pénzügyi kerethez és az Európa 2020 stratégiához; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy valószínűleg még a 7. környezetvédelmi cselekvési program elfogadása előtt megszületnek majd a környezetre erőteljes hatást gyakorló más szakpolitikai területeken hozott kulcsfontosságú döntések;

| 7. | emlékeztet arra, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak a szükséges finanszírozás biztosítása érdekében – beleértve az innováció, kutatás és fejlesztés finanszírozását is – a LIFE-programmal szinergiában, és a környezet védelmét maradéktalanul beépítve megfelelő keretről kell rendelkeznie, továbbá arra is, hogy a környezetvédelmi célkitűzések finanszírozásának fontos részét kell képeznie a következő többéves pénzügyi keretnek (TPK), a közös agrárpolitikának (KAP), a közös halászati politikának (KHP) és a kohéziós politikának és a Horizon 2020-nak; különösen úgy véli, hogy az EU-nak – például a piaci eszközök mozgósításával és az ökoszisztéma-szolgáltatások ellentételezésével – lehetővé kell tennie, hogy új finanszírozási forrásokat alakítsanak ki a környezetvédelmi cselekvési program számára; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak a szükséges finanszírozás biztosítása érdekében – beleértve az innováció, kutatás és fejlesztés finanszírozását is – a LIFE-programmal szinergiában, és a környezet védelmét maradéktalanul beépítve megfelelő keretről kell rendelkeznie, továbbá arra is, hogy a környezetvédelmi célkitűzések finanszírozásának fontos részét kell képeznie a következő többéves pénzügyi keretnek (TPK), a közös agrárpolitikának (KAP), a közös halászati politikának (KHP) és a kohéziós politikának és a Horizon 2020-nak; különösen úgy véli, hogy az EU-nak – például a piaci eszközök mozgósításával és az ökoszisztéma-szolgáltatások ellentételezésével – lehetővé kell tennie, hogy új finanszírozási forrásokat alakítsanak ki a környezetvédelmi cselekvési program számára;

| 8. | úgy gondolja, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programot olyan átfogó keretnek kell tekinteni, amely lehetővé teszi mind a meglévő, mind a kialakuló környezeti és fenntarthatósági kihívásoknak a létező és a tervezett intézkedések figyelembevételével történő kezelését; |
| --- | --- |

8.

úgy gondolja, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programot olyan átfogó keretnek kell tekinteni, amely lehetővé teszi mind a meglévő, mind a kialakuló környezeti és fenntarthatósági kihívásoknak a létező és a tervezett intézkedések figyelembevételével történő kezelését;

| 9. | úgy véli, hogy a 7. cselekvési programnak az elkövetkező évtizedben biztosítania kell, hogy az uniós környezetvédelmi döntések kellőképpen világosak és kiszámíthatóak legyenek a nemzeti és a helyi hatóságok, a polgárok, a vállalkozások és a befektetők számára; véleménye szerint ezen átfogó programnak hathatós politikai üzenetet kell közvetítenie az EU-tól a világ többi része felé, és hozzá kell járulnia a nemzetközi környezetirányítás kialakításához; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a 7. cselekvési programnak az elkövetkező évtizedben biztosítania kell, hogy az uniós környezetvédelmi döntések kellőképpen világosak és kiszámíthatóak legyenek a nemzeti és a helyi hatóságok, a polgárok, a vállalkozások és a befektetők számára; véleménye szerint ezen átfogó programnak hathatós politikai üzenetet kell közvetítenie az EU-tól a világ többi része felé, és hozzá kell járulnia a nemzetközi környezetirányítás kialakításához;

| 10. | felkéri a Bizottságot, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programra vonatkozó jövőbeni javaslatát a következő három, „i” betűs prioritásra alapozza:






  — | végrehajtás és megszilárdítás |
| --- | --- | --- |

10.

felkéri a Bizottságot, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programra vonatkozó jövőbeni javaslatát a következő három, „i” betűs prioritásra alapozza:

—

végrehajtás és megszilárdítás

| — | integráció |
| --- | --- |

—

integráció

| — | nemzetközi dimenzió |
| --- | --- |

—

nemzetközi dimenzió

| 11. | úgy véli, hogy a 6. környezetvédelmi cselekvési programban foglalt számos célkitűzés jól körülhatárolt, ugyanakkor azzal is tisztában van, hogy sok célkitűzés még messze áll a megvalósulástól; üdvözölné ezért, ha ezen célkitűzések közül még többet átemelnének a 7. környezetvédelmi cselekvési programba; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a 6. környezetvédelmi cselekvési programban foglalt számos célkitűzés jól körülhatárolt, ugyanakkor azzal is tisztában van, hogy sok célkitűzés még messze áll a megvalósulástól; üdvözölné ezért, ha ezen célkitűzések közül még többet átemelnének a 7. környezetvédelmi cselekvési programba;

| 12. | hangsúlyozni kívánja annak fontosságát, hogy az EU környezetvédelmi politikáját az elővigyázatosság elve vezérelje; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozni kívánja annak fontosságát, hogy az EU környezetvédelmi politikáját az elővigyázatosság elve vezérelje;

Végrehajtás és megszilárdítás

| 13. | aggodalommal állapítja meg, hogy a környezetvédelmi közösségi vívmányok végrehajtása még most sem megfelelő; úgy gondolja, hogy döntő fontosságú, hogy minden szinten pontosan hajtsák végre és juttassák érvényre a jogszabályokat, valamint még inkább erősítsék meg a kiemelt környezetvédelmi és kapcsolódó szakpolitikai prioritásokat, azaz az éghajlatváltozással, a biológiai sokféleséggel, az erőforrásokkal, a környezettel és egészséggel, valamint a szociális és foglalkoztatási politikákkal, az energetikával, a fenntartható közlekedéssel, a fenntartható mezőgazdasággal és a vidékfejlesztéssel kapcsolatosakat; hangsúlyozza ezért, hogy világos, egységes, valamint a közpolitikák és a visszajelzett tapasztalatok értékelésén alapuló környezetvédelmi jogszabályokra van szükség; |
| --- | --- |

13.

aggodalommal állapítja meg, hogy a környezetvédelmi közösségi vívmányok végrehajtása még most sem megfelelő; úgy gondolja, hogy döntő fontosságú, hogy minden szinten pontosan hajtsák végre és juttassák érvényre a jogszabályokat, valamint még inkább erősítsék meg a kiemelt környezetvédelmi és kapcsolódó szakpolitikai prioritásokat, azaz az éghajlatváltozással, a biológiai sokféleséggel, az erőforrásokkal, a környezettel és egészséggel, valamint a szociális és foglalkoztatási politikákkal, az energetikával, a fenntartható közlekedéssel, a fenntartható mezőgazdasággal és a vidékfejlesztéssel kapcsolatosakat; hangsúlyozza ezért, hogy világos, egységes, valamint a közpolitikák és a visszajelzett tapasztalatok értékelésén alapuló környezetvédelmi jogszabályokra van szükség;

| 14. | kiemeli, hogy az uniós környezetvédelmi jognak való teljes körű megfelelés a Szerződésben foglalt valós kötelezettség, valamint az uniós források tagállami felhasználásának kritériuma; |
| --- | --- |

14.

kiemeli, hogy az uniós környezetvédelmi jognak való teljes körű megfelelés a Szerződésben foglalt valós kötelezettség, valamint az uniós források tagállami felhasználásának kritériuma;

| 15. | hangsúlyozza, hogy kiemelten fontos a polgárok tájékoztatása a környezetvédelmi politikákról annak érdekében, hogy őket is bevonják azok sikereibe; kéri ezért, hogy a jövőbeli cselekvési program tegyen e tekintetben nagyobb erőfeszítéseket, szem előtt tartva, hogy egyoldalúan, csupán az intézményekből kiindulva, maga a társadalom közreműködése nélkül nem valósítható meg a jobb élet reményében kialakított jobb környezet; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy kiemelten fontos a polgárok tájékoztatása a környezetvédelmi politikákról annak érdekében, hogy őket is bevonják azok sikereibe; kéri ezért, hogy a jövőbeli cselekvési program tegyen e tekintetben nagyobb erőfeszítéseket, szem előtt tartva, hogy egyoldalúan, csupán az intézményekből kiindulva, maga a társadalom közreműködése nélkül nem valósítható meg a jobb élet reményében kialakított jobb környezet;

Éghajlatváltozás

| 16. | meglátása szerint a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak biztosítania kell az éghajlat-változási és energiaügyi csomag teljes körű végrehajtását, valamint rendelkeznie kell annak megszilárdításáról; |
| --- | --- |

16.

meglátása szerint a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak biztosítania kell az éghajlat-változási és energiaügyi csomag teljes körű végrehajtását, valamint rendelkeznie kell annak megszilárdításáról;

| 17. | úgy véli, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programban meg kell jeleníteni energiahatékonyságra és/vagy energiamegtakarításra vonatkozó kötelező célkitűzések szükségességét, mivel ez hozzájárul majd az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez és a környezet védelméhez; hangsúlyozza egy rugalmas közösségi keret fontosságát annak érdekében, hogy javasolt energiahatékonysági intézkedések kellő mértékben figyelembe vegyék minden tagállam egyedi sajátosságait; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programban meg kell jeleníteni energiahatékonyságra és/vagy energiamegtakarításra vonatkozó kötelező célkitűzések szükségességét, mivel ez hozzájárul majd az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez és a környezet védelméhez; hangsúlyozza egy rugalmas közösségi keret fontosságát annak érdekében, hogy javasolt energiahatékonysági intézkedések kellő mértékben figyelembe vegyék minden tagállam egyedi sajátosságait;

| 18. | azon a véleményen van, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak a 2020 utáni időszakra is ki kell terjesztenie a vitát, valamint fontolóra kell vennie a kibocsátáscsökkentésre, az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó, 2030-ig terjedő időszakra szóló félidős célokat; |
| --- | --- |

18.

azon a véleményen van, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak a 2020 utáni időszakra is ki kell terjesztenie a vitát, valamint fontolóra kell vennie a kibocsátáscsökkentésre, az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó, 2030-ig terjedő időszakra szóló félidős célokat;

| 19. | úgy gondolja, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak a tengeri kibocsátások és a nem szén-dioxid-kibocsátások kérdésével is foglalkoznia kell; |
| --- | --- |

19.

úgy gondolja, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak a tengeri kibocsátások és a nem szén-dioxid-kibocsátások kérdésével is foglalkoznia kell;

| 20. | úgy gondolja, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak alaposan – figyelembe véve a régiók különböző szükségleteit – meg kell vizsgálnia az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás kérdését, a küszöbön álló uniós alkalmazkodási stratégia alapján; felkéri a Bizottságot, hogy az invazív fajok és a kártevők – részben az éghajlatváltozás miatt bekövetkező – elszaporodása elleni hatékony küzdelem érdekében terjesszen elő javaslatot az EU növény-egészségügyi jogszabályainak nagyra törő reformjára; |
| --- | --- |

20.

úgy gondolja, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak alaposan – figyelembe véve a régiók különböző szükségleteit – meg kell vizsgálnia az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás kérdését, a küszöbön álló uniós alkalmazkodási stratégia alapján; felkéri a Bizottságot, hogy az invazív fajok és a kártevők – részben az éghajlatváltozás miatt bekövetkező – elszaporodása elleni hatékony küzdelem érdekében terjesszen elő javaslatot az EU növény-egészségügyi jogszabályainak nagyra törő reformjára;

| 21. | elismeri a megújuló energia egyre növekvő előállításának járulékos előnyeit a szennyezés csökkentése és az egészségügyi hatások szempontjából, feltéve, hogy hatékonyan csökkenti a nem megújuló energia termelését; |
| --- | --- |

21.

elismeri a megújuló energia egyre növekvő előállításának járulékos előnyeit a szennyezés csökkentése és az egészségügyi hatások szempontjából, feltéve, hogy hatékonyan csökkenti a nem megújuló energia termelését;

| 22. | azt ajánlja, hogy fokozzák az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló regionális stratégiákhoz, valamint a Bizottság által javasolt új LIFE programban szereplő „Éghajlat-politika” alprogram keretében a kkv-k, a nem kormányzati szervezetek és a helyi hatóságok által megvalósított kis léptékű éghajlati vonatkozású projektekhez nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

22.

azt ajánlja, hogy fokozzák az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló regionális stratégiákhoz, valamint a Bizottság által javasolt új LIFE programban szereplő „Éghajlat-politika” alprogram keretében a kkv-k, a nem kormányzati szervezetek és a helyi hatóságok által megvalósított kis léptékű éghajlati vonatkozású projektekhez nyújtott támogatást;

Az erőforrások hatékony és fenntartható felhasználása

| 23. | emlékeztet arra, hogy sürgősen szükség van az erőforrás-felhasználás feltétlen csökkentésére; felszólítja a Bizottságot, hogy értelmezze tágan az „erőforrás-hatékonyság” fogalmát, hogy az minden erőforrásra kiterjedjen; rámutat, hogy ide sorolhatók például az energetikai és nem energetikai jellegű természeti erőforrások, például a víz, az ökoszisztémák, a biológiai sokféleség is; felkéri a Bizottságot arra is, hogy építse be az erőforrás-hatékonyság területébe a fenntartható anyaggazdálkodást, valamint a termelés és fogyasztás fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy sürgősen szükség van az erőforrás-felhasználás feltétlen csökkentésére; felszólítja a Bizottságot, hogy értelmezze tágan az „erőforrás-hatékonyság” fogalmát, hogy az minden erőforrásra kiterjedjen; rámutat, hogy ide sorolhatók például az energetikai és nem energetikai jellegű természeti erőforrások, például a víz, az ökoszisztémák, a biológiai sokféleség is; felkéri a Bizottságot arra is, hogy építse be az erőforrás-hatékonyság területébe a fenntartható anyaggazdálkodást, valamint a termelés és fogyasztás fenntarthatóságát;

| 24. | úgy véli, hogy 7. környezetvédelmi cselekvési programnak hozzá kell járulnia egy hosszú távú cél eléréséhez, nevezetesen az ökológiai lábnyom 50 %-os csökkentéséhez az elkövetkező 20 évben; az EU túlzott ökológiai lábnyoma gyengíti az emberiség megfelelő támogatására alkalmas természetes ökoszisztémák regionális és globális kilátásait; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy 7. környezetvédelmi cselekvési programnak hozzá kell járulnia egy hosszú távú cél eléréséhez, nevezetesen az ökológiai lábnyom 50 %-os csökkentéséhez az elkövetkező 20 évben; az EU túlzott ökológiai lábnyoma gyengíti az emberiség megfelelő támogatására alkalmas természetes ökoszisztémák regionális és globális kilátásait;

| 25. | úgy gondolja, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programba teljesen be kell építeni az erőforrás-hatékony Európa ütemtervének célkitűzéseit; |
| --- | --- |

25.

úgy gondolja, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programba teljesen be kell építeni az erőforrás-hatékony Európa ütemtervének célkitűzéseit;

| 26. | felkéri a Bizottságot, hogy már most alkalmazza – és fejlessze – a meglévő erőforrás-hatékonysági mutatókat, amennyiben rendelkezésre állnak, valamint szükség esetén a tagállamokkal és az összes többi érdekelt féllel szoros együttműködésben haladéktalanul határozzon meg célkitűzéseket, továbbá minél előbb dolgozzon ki új mutatókat az ütemtervben előírtak szerint; felkéri a Bizottságot, hogy a kiemelt erőforrás-termelékenységi mutató korlátaira tekintettel, az életcikluson alapuló megközelítés alkalmazásával haladéktalanul dolgozzon ki egy olyan anyagfogyasztási mutatót, amely magában foglalja a rejtett mozgásokat, azaz a környezeti nyomások EU-n kívülre történő áthelyezésének lehetőségét, valamint a hiányosságok és függőségek alakulását; |
| --- | --- |

26.

felkéri a Bizottságot, hogy már most alkalmazza – és fejlessze – a meglévő erőforrás-hatékonysági mutatókat, amennyiben rendelkezésre állnak, valamint szükség esetén a tagállamokkal és az összes többi érdekelt féllel szoros együttműködésben haladéktalanul határozzon meg célkitűzéseket, továbbá minél előbb dolgozzon ki új mutatókat az ütemtervben előírtak szerint; felkéri a Bizottságot, hogy a kiemelt erőforrás-termelékenységi mutató korlátaira tekintettel, az életcikluson alapuló megközelítés alkalmazásával haladéktalanul dolgozzon ki egy olyan anyagfogyasztási mutatót, amely magában foglalja a rejtett mozgásokat, azaz a környezeti nyomások EU-n kívülre történő áthelyezésének lehetőségét, valamint a hiányosságok és függőségek alakulását;

| 27. | nézete szerint a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak jogalkotási keret kidolgozását is lehetővé kell tennie azzal a céllal, hogy az erőforrások kaszkádhasznosításának elképzelése általánosan érvényesüljön a vonatkozó szakpolitikákban, különösen a fenntartható termelésre vonatkozó politikában, biztosítva szűkös nyersanyagaink teljes körű hasznosítását; |
| --- | --- |

27.

nézete szerint a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak jogalkotási keret kidolgozását is lehetővé kell tennie azzal a céllal, hogy az erőforrások kaszkádhasznosításának elképzelése általánosan érvényesüljön a vonatkozó szakpolitikákban, különösen a fenntartható termelésre vonatkozó politikában, biztosítva szűkös nyersanyagaink teljes körű hasznosítását;

| 28. | úgy ítéli meg, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak célkitűzéseket kell tartalmaznia azzal kapcsolatban, hogy konkrétan milyen intézkedésekre van szükség a városi környezet vonatkozásában, ahol az európai polgárok többsége él, ahol a CO2-kibocsátás több mint kétharmada keletkezik (amely a környezetre jelentős mértékben hat), és hogy útmutatást kell nyújtania ahhoz, hogy miként lehet előmozdítani az integrált környezetvédelmi tervezést, a fenntartható mobilitást, az élet minőségét és az emberi egészséget a városokban, figyelembe véve eközben a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

28.

úgy ítéli meg, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak célkitűzéseket kell tartalmaznia azzal kapcsolatban, hogy konkrétan milyen intézkedésekre van szükség a városi környezet vonatkozásában, ahol az európai polgárok többsége él, ahol a CO2-kibocsátás több mint kétharmada keletkezik (amely a környezetre jelentős mértékben hat), és hogy útmutatást kell nyújtania ahhoz, hogy miként lehet előmozdítani az integrált környezetvédelmi tervezést, a fenntartható mobilitást, az élet minőségét és az emberi egészséget a városokban, figyelembe véve eközben a szubszidiaritás elvét;

| 29. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szennyezéscsökkentési stratégiák városi környezetben történő végrehajtása céljából vizsgálják meg egy európai támogatási keret kialakításának lehetőségét a városi mobilitási tervek európai városokban való fokozatos megvalósításához, a városi mobilitásra vonatkozó auditok végrehajtását és a városi mobilitási tervek elkészítését célzó európai szintű eljárások és pénzügyi támogatási mechanizmusok létrehozásával, továbbá az európai városi mobilitásra vonatkozó mutatórendszer kidolgozásával; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szennyezéscsökkentési stratégiák városi környezetben történő végrehajtása céljából vizsgálják meg egy európai támogatási keret kialakításának lehetőségét a városi mobilitási tervek európai városokban való fokozatos megvalósításához, a városi mobilitásra vonatkozó auditok végrehajtását és a városi mobilitási tervek elkészítését célzó európai szintű eljárások és pénzügyi támogatási mechanizmusok létrehozásával, továbbá az európai városi mobilitásra vonatkozó mutatórendszer kidolgozásával;

| 30. | úgy gondolja, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak biztosítania kell a fenntartható és ökologikus fogyasztásra és termelésre vonatkozóan az ütemtervben meghatározott célkitűzések teljes mértékű megvalósítását, például a zöld és fenntartható közbeszerzés tekintetében, összhangban az átláthatóság és a tisztességes verseny elvével; kéri a termék teljes életciklusára kiterjedő termékpolitika kidolgozását, amely kiterjed az állatjólét szempontjából kedvező termelési módszerekre is; kéri a Bizottságot, hogy a termékek ökológiai lábnyomának kiszámítására szolgáló harmonizált európai módszer végleges kidolgozását követően biztosítsa, hogy a fogyasztók a meglévő rendszereken (ökocímke, energiacímke, ökológiai tanúsítvány stb.) kívül kiegészítő tájékoztatást kapjanak a termék környezetre gyakorolt hatásaira vonatkozóan is; kéri a Bizottságot, hogy terjessze kii a környezetbarát tervezésről szóló irányelv hatályát, és vizsgálja felül annak végrehajtását; |
| --- | --- |

30.

úgy gondolja, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak biztosítania kell a fenntartható és ökologikus fogyasztásra és termelésre vonatkozóan az ütemtervben meghatározott célkitűzések teljes mértékű megvalósítását, például a zöld és fenntartható közbeszerzés tekintetében, összhangban az átláthatóság és a tisztességes verseny elvével; kéri a termék teljes életciklusára kiterjedő termékpolitika kidolgozását, amely kiterjed az állatjólét szempontjából kedvező termelési módszerekre is; kéri a Bizottságot, hogy a termékek ökológiai lábnyomának kiszámítására szolgáló harmonizált európai módszer végleges kidolgozását követően biztosítsa, hogy a fogyasztók a meglévő rendszereken (ökocímke, energiacímke, ökológiai tanúsítvány stb.) kívül kiegészítő tájékoztatást kapjanak a termék környezetre gyakorolt hatásaira vonatkozóan is; kéri a Bizottságot, hogy terjessze kii a környezetbarát tervezésről szóló irányelv hatályát, és vizsgálja felül annak végrehajtását;

| 31. | úgy véli, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak elő kell segítenie az újrahasznosított anyagok keresletét előmozdító ösztönző mechanizmusok kialakítását, különösen akkor, amikor az ilyen anyagokat beépítik a végtermékekbe; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak elő kell segítenie az újrahasznosított anyagok keresletét előmozdító ösztönző mechanizmusok kialakítását, különösen akkor, amikor az ilyen anyagokat beépítik a végtermékekbe;

| 32. | meglátása szerint a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak biztosítania kell a hulladékokról szóló jogszabályok teljes körű végrehajtását és többek között a hulladékhierarchia tiszteletben tartását, eközben koherenciát biztosítva más uniós politikákkal; véleménye szerint ambiciózus megelőzési, újrafelhasználási és újrafeldolgozási célkitűzések előírására van szükség, beleértve a hulladékkeletkezés nettó csökkenésére, az újrafeldolgozásra alkalmas hulladékok elégetésének elkerülésére és a szelektíven gyűjtött hulladékok lerakásának szigorú tilalmára vonatkozó célokat, valamint az erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos ágazati célokat és a folyamatok hatékonyságára vonatkozó referenciaértékeket is; emlékeztet arra, hogy a hulladék is erőforrás, és gyakran újrahasznosítható, miáltal biztosítható az erőforrások hatékony felhasználása; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehetne javítani a fogyasztási termékekből származó hulladékok begyűjtésének hatékonyságát a kiterjesztett gyártói felelősség elve alkalmazási körének bővítésével, valamint a visszavételezési, begyűjtési és újrahasznosítási rendszerek irányítására vonatkozó iránymutatásokkal; hangsúlyozza, hogy be kell fektetni a nyersanyagok és ritkaföldfémek újrafeldolgozásába, mivel a ritkaföldfémek bányászata, finomítása és újrahasznosítása súlyos következményekkel járhat a környezetre nézve, ha nem megfelelő módon történik; |
| --- | --- |

32.

meglátása szerint a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak biztosítania kell a hulladékokról szóló jogszabályok teljes körű végrehajtását és többek között a hulladékhierarchia tiszteletben tartását, eközben koherenciát biztosítva más uniós politikákkal; véleménye szerint ambiciózus megelőzési, újrafelhasználási és újrafeldolgozási célkitűzések előírására van szükség, beleértve a hulladékkeletkezés nettó csökkenésére, az újrafeldolgozásra alkalmas hulladékok elégetésének elkerülésére és a szelektíven gyűjtött hulladékok lerakásának szigorú tilalmára vonatkozó célokat, valamint az erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos ágazati célokat és a folyamatok hatékonyságára vonatkozó referenciaértékeket is; emlékeztet arra, hogy a hulladék is erőforrás, és gyakran újrahasznosítható, miáltal biztosítható az erőforrások hatékony felhasználása; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehetne javítani a fogyasztási termékekből származó hulladékok begyűjtésének hatékonyságát a kiterjesztett gyártói felelősség elve alkalmazási körének bővítésével, valamint a visszavételezési, begyűjtési és újrahasznosítási rendszerek irányítására vonatkozó iránymutatásokkal; hangsúlyozza, hogy be kell fektetni a nyersanyagok és ritkaföldfémek újrafeldolgozásába, mivel a ritkaföldfémek bányászata, finomítása és újrahasznosítása súlyos következményekkel járhat a környezetre nézve, ha nem megfelelő módon történik;

| 33. | meggyőződése, hogy a hulladékok gyűjtésére és elkülönítésére vonatkozó, korábban már több irányelvben is meghatározott célokat részletesebben is ki kell dolgozni, és azokat úgy kell megállapítani, hogy az újrafeldolgozás valamennyi szakaszában – nevezetesen a begyűjtés, bontás, előfeldolgozás és újrafeldolgozás/finomítás során – az anyagok lehető legteljesebb és leginkább minőségi hasznosítására irányuljanak; |
| --- | --- |

33.

meggyőződése, hogy a hulladékok gyűjtésére és elkülönítésére vonatkozó, korábban már több irányelvben is meghatározott célokat részletesebben is ki kell dolgozni, és azokat úgy kell megállapítani, hogy az újrafeldolgozás valamennyi szakaszában – nevezetesen a begyűjtés, bontás, előfeldolgozás és újrafeldolgozás/finomítás során – az anyagok lehető legteljesebb és leginkább minőségi hasznosítására irányuljanak;

| 34. | úgy véli, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak figyelembe kell vennie a küszöbön álló uniós vízpolitikai tervezet rendelkezéseit, és hangsúlyozza a víz árképzésére vonatkozó összehangoltabb megközelítésben rejlő értéket; kéri ezért a Bizottságot, hogy segítse elő a vízhiány megoldásaihoz való hozzáférést, a víz visszanyerésének módjait, mozdítsa elő az alternatív öntözési technikákat és ösztönözze a vízkörforgásból kinyert víz egymást követő felhasználásának optimalizálását, ideértve adott esetben a mezőgazdasági és ipari célokra fordított víz újrahasznosítását, valamint a szennyvízben fellelhető tápanyagok és energia visszanyerését is; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak figyelembe kell vennie a küszöbön álló uniós vízpolitikai tervezet rendelkezéseit, és hangsúlyozza a víz árképzésére vonatkozó összehangoltabb megközelítésben rejlő értéket; kéri ezért a Bizottságot, hogy segítse elő a vízhiány megoldásaihoz való hozzáférést, a víz visszanyerésének módjait, mozdítsa elő az alternatív öntözési technikákat és ösztönözze a vízkörforgásból kinyert víz egymást követő felhasználásának optimalizálását, ideértve adott esetben a mezőgazdasági és ipari célokra fordított víz újrahasznosítását, valamint a szennyvízben fellelhető tápanyagok és energia visszanyerését is;

| 35. | kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák a vízügyi jogszabályok teljes körű és hatékony végrehajtását, és úgy véli, hogy a vízügyi keretirányelvnek, valamint az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló irányelvnek való megfelelés biztosítása érdekében intézkedéseket kell kidolgozni a természetes folyópartok helyreállítására és a környező területek újraerdősítésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

35.

kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák a vízügyi jogszabályok teljes körű és hatékony végrehajtását, és úgy véli, hogy a vízügyi keretirányelvnek, valamint az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló irányelvnek való megfelelés biztosítása érdekében intézkedéseket kell kidolgozni a természetes folyópartok helyreállítására és a környező területek újraerdősítésére vonatkozóan;

| 36. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy minden mérvadó érdekelt felet vonjon be azon célkitűzések kialakításába, amelyeknek a 7. környezetvédelmi cselekvési program keretében biztosítaniuk kell földhasználat fenntarthatóságát; kéri a Bizottságot, hogy határozzon meg kiemelt földhasználati kérdéseket, amilyen például a természetközeli élőhelyek csökkenése és a rendkívül értékes földhasználati módok bioenergia-növények által történő kiszorítása; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy olyan fenntarthatósági kritériumokra van szükség a biomassza és a bioüzemanyagok tekintetében, amelyek a földhasználat közvetett változásainak kérdését is kezelik; |
| --- | --- |

36.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy minden mérvadó érdekelt felet vonjon be azon célkitűzések kialakításába, amelyeknek a 7. környezetvédelmi cselekvési program keretében biztosítaniuk kell földhasználat fenntarthatóságát; kéri a Bizottságot, hogy határozzon meg kiemelt földhasználati kérdéseket, amilyen például a természetközeli élőhelyek csökkenése és a rendkívül értékes földhasználati módok bioenergia-növények által történő kiszorítása; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy olyan fenntarthatósági kritériumokra van szükség a biomassza és a bioüzemanyagok tekintetében, amelyek a földhasználat közvetett változásainak kérdését is kezelik;

| 37. | úgy véli, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak foglalkoznia kell az európai szakpolitikák EU-n kívül kifejtett hatásaival is, ezért arra kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a harmadik országokban megfigyelhető uniós földlábnyom csökkentéséhez fűződő kérdés megoldását, különösen azáltal, hogy foglalkozik a földhasználat bioüzemanyagok és energetikai célú biomassza miatt bekövetkezett közvetett változásaival, továbbá a cselekvési programnak magában kell foglalnia azt a célkitűzést, miszerint a magas környezeti értékű földek hasznosítását nem változtatják meg azért, hogy az EU számára növényt termesszenek; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak foglalkoznia kell az európai szakpolitikák EU-n kívül kifejtett hatásaival is, ezért arra kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a harmadik országokban megfigyelhető uniós földlábnyom csökkentéséhez fűződő kérdés megoldását, különösen azáltal, hogy foglalkozik a földhasználat bioüzemanyagok és energetikai célú biomassza miatt bekövetkezett közvetett változásaival, továbbá a cselekvési programnak magában kell foglalnia azt a célkitűzést, miszerint a magas környezeti értékű földek hasznosítását nem változtatják meg azért, hogy az EU számára növényt termesszenek;

Biológiai sokféleség és erdőgazdálkodás

| 38. | hangsúlyozza az azonnali cselekvés fontosságát annak érdekében, hogy az EU helyes irányba haladjon saját 2020-as, a biológiai sokféleségre vonatkozó fő célkitűzésének, valamint a biológiai sokféleség megőrzésére vonatkozó globális kötelezettségvállalásainak maradéktalan teljesítése felé (mivel kudarcot nem engedhetünk meg), továbbá megfelelő forrásokkal kell számolni a Natura 2000 hálózat megőrzésére; úgy véli, hogy a 2010-es cél elérésével kapcsolatban felmerült nehézségek az eddig alkalmazott módszerek mélyreható felülvizsgálatának szükségességét jelzik; úgy véli, hogy integrált stratégiai vizsgálatokat kell végezni, többek között az összes olyan tényező esetében is, amely hatással lehet a védett területekre; úgy véli, hogy e vizsgálatokat be kell építeni a városfejlesztésbe, és azokat a helyi természeti erőforrások jelentőségéről és megőrzéséről szóló oktatási és tájékoztatási kampányoknak kell kísérniük; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza az azonnali cselekvés fontosságát annak érdekében, hogy az EU helyes irányba haladjon saját 2020-as, a biológiai sokféleségre vonatkozó fő célkitűzésének, valamint a biológiai sokféleség megőrzésére vonatkozó globális kötelezettségvállalásainak maradéktalan teljesítése felé (mivel kudarcot nem engedhetünk meg), továbbá megfelelő forrásokkal kell számolni a Natura 2000 hálózat megőrzésére; úgy véli, hogy a 2010-es cél elérésével kapcsolatban felmerült nehézségek az eddig alkalmazott módszerek mélyreható felülvizsgálatának szükségességét jelzik; úgy véli, hogy integrált stratégiai vizsgálatokat kell végezni, többek között az összes olyan tényező esetében is, amely hatással lehet a védett területekre; úgy véli, hogy e vizsgálatokat be kell építeni a városfejlesztésbe, és azokat a helyi természeti erőforrások jelentőségéről és megőrzéséről szóló oktatási és tájékoztatási kampányoknak kell kísérniük;

| 39. | úgy gondolja, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia célkitűzéseit – azok megcélzott értékeit és előírányzott intézkedéseit egyaránt – teljes mértékben be kell építeni a 7. környezetvédelmi cselekvési programba, így gondoskodva annak teljes körű végrehajtásáról; úgy gondolja, hogy a 2020-as cél tényleges elérése érdekében bizonyos intézkedéseket rövid távon meg kell erősíteni úgy, hogy a biológiai sokféleség ügye minden politikai területen egyértelmű legyen, és további fellépésekre is szükség van (például a károsodott ökoszisztémák helyreállítása terén); hangsúlyozza, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési program szilárd keretet biztosít majd a szükséges jogi és pénzügyi eszközök elfogadásának támogatásához, a Natura 2000 garantált finanszírozásával kezdve; |
| --- | --- |

39.

úgy gondolja, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia célkitűzéseit – azok megcélzott értékeit és előírányzott intézkedéseit egyaránt – teljes mértékben be kell építeni a 7. környezetvédelmi cselekvési programba, így gondoskodva annak teljes körű végrehajtásáról; úgy gondolja, hogy a 2020-as cél tényleges elérése érdekében bizonyos intézkedéseket rövid távon meg kell erősíteni úgy, hogy a biológiai sokféleség ügye minden politikai területen egyértelmű legyen, és további fellépésekre is szükség van (például a károsodott ökoszisztémák helyreállítása terén); hangsúlyozza, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési program szilárd keretet biztosít majd a szükséges jogi és pénzügyi eszközök elfogadásának támogatásához, a Natura 2000 garantált finanszírozásával kezdve;

| 40. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a biológiai sokféleség megfelelő szintű támogatásának biztosítása érdekében minden lehetséges forrásból mozgósítsanak mind uniós, mind pedig nemzeti pénzügyi támogatást, valamint innovatív pénzügyi mechanizmusokat dolgozzanak ki; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a biológiai sokféleség megfelelő szintű támogatásának biztosítása érdekében minden lehetséges forrásból mozgósítsanak mind uniós, mind pedig nemzeti pénzügyi támogatást, valamint innovatív pénzügyi mechanizmusokat dolgozzanak ki;

| 41. | felkéri a Bizottságot, hogy 2012 végéig tegyen közzé közleményt az új európai erdészeti stratégiáról, tegyen javaslatot a tagállamok között erdészeti kérdésekben folytatott együttműködés javítására irányuló hatékony intézkedésekre, valamint ösztönözze az erdészeti erőforrások ésszerű felhasználását és a fenntartható erdőgazdálkodást; |
| --- | --- |

41.

felkéri a Bizottságot, hogy 2012 végéig tegyen közzé közleményt az új európai erdészeti stratégiáról, tegyen javaslatot a tagállamok között erdészeti kérdésekben folytatott együttműködés javítására irányuló hatékony intézkedésekre, valamint ösztönözze az erdészeti erőforrások ésszerű felhasználását és a fenntartható erdőgazdálkodást;

| 42. | javasolja, hogy az új közös agrárpolitikában fordítsanak nagyobb figyelmet az erdőkre, mégpedig azáltal, hogy előmozdítják az agrárerdészetet, valamint a fenntartható tájakon alapuló vidékfejlesztési politikát; |
| --- | --- |

42.

javasolja, hogy az új közös agrárpolitikában fordítsanak nagyobb figyelmet az erdőkre, mégpedig azáltal, hogy előmozdítják az agrárerdészetet, valamint a fenntartható tájakon alapuló vidékfejlesztési politikát;

| 43. | a tűzvészek megelőzéséről szóló új közösségi rendelet bevezetését sürgeti, vagy legalább megerősített tagállami együttműködést javasol e területen; |
| --- | --- |

43.

a tűzvészek megelőzéséről szóló új közösségi rendelet bevezetését sürgeti, vagy legalább megerősített tagállami együttműködést javasol e területen;

Környezetminőség és egészség

| 44. | véleménye szerint tekintettel arra, hogy a rossz környezeti körülmények jelentősen kihatnak az egészségre (és ez magas költségekkel jár), a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak különösen a következő kérdésekkel kell foglalkoznia:






  — | a 6. környezetvédelmi cselekvési program azon célkitűzésének szerepeltetése a továbbiakban is, miszerint 2020-ra csak olyan módon szabad vegyi anyagokat előállítani és felhasználni, amin nem gyakorol az egészségre és a környezetre jelentős kedvezőtlen hatást; |
| --- | --- | --- |

44.

véleménye szerint tekintettel arra, hogy a rossz környezeti körülmények jelentősen kihatnak az egészségre (és ez magas költségekkel jár), a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak különösen a következő kérdésekkel kell foglalkoznia:

—

a 6. környezetvédelmi cselekvési program azon célkitűzésének szerepeltetése a továbbiakban is, miszerint 2020-ra csak olyan módon szabad vegyi anyagokat előállítani és felhasználni, amin nem gyakorol az egészségre és a környezetre jelentős kedvezőtlen hatást;

| — | levegőminőség – beleértve a beltéri levegőminőséget is –, valamint annak az egészségre gyakorolt hatása |
| --- | --- |

—

levegőminőség – beleértve a beltéri levegőminőséget is –, valamint annak az egészségre gyakorolt hatása

| — | zaj, valamint annak az egészségre gyakorolt hatása; |
| --- | --- |

—

zaj, valamint annak az egészségre gyakorolt hatása;

| — | egyedi intézkedések kidolgozásának előírása az emberi és állati egészséget fenyegető új keletű, jelenleg kellőképpen még nem megoldott veszélyekkel, valamint az új fejleményeknek az emberi és állati egészségre gyakorolt hatásaival – például a nanoanyagok, endokrin zavarokat okozó anyagok és a vegyi anyagok együttes hatásaival – kapcsolatban, tudományos tanulmányok és amennyiben lehetséges, közösen elfogadott meghatározások alapján; |
| --- | --- |

—

egyedi intézkedések kidolgozásának előírása az emberi és állati egészséget fenyegető új keletű, jelenleg kellőképpen még nem megoldott veszélyekkel, valamint az új fejleményeknek az emberi és állati egészségre gyakorolt hatásaival – például a nanoanyagok, endokrin zavarokat okozó anyagok és a vegyi anyagok együttes hatásaival – kapcsolatban, tudományos tanulmányok és amennyiben lehetséges, közösen elfogadott meghatározások alapján;

| — | egy intézkedés integrálása a gyermekek egészségének környezetszennyezéssel szembeni védelme érdekében, a WHO európai régiójának tagállamai által 2010 márciusában elfogadott, a környezetről és egészségről szóló Pármai Nyilatkozat alapján; |
| --- | --- |

—

egy intézkedés integrálása a gyermekek egészségének környezetszennyezéssel szembeni védelme érdekében, a WHO európai régiójának tagállamai által 2010 márciusában elfogadott, a környezetről és egészségről szóló Pármai Nyilatkozat alapján;

| — | a második környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési tervvel fennálló kapcsolat; |
| --- | --- |

—

a második környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési tervvel fennálló kapcsolat;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak egyedi célokat kellene kitűznie annak biztosítása érdekében, hogy a szennyezés és a veszélyes anyagok 2020-ra már ne fenyegethessék az európai polgárok egészségét; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak egyedi célokat kellene kitűznie annak biztosítása érdekében, hogy a szennyezés és a veszélyes anyagok 2020-ra már ne fenyegethessék az európai polgárok egészségét;

| 46. | úgy véli, hogy teljesen át kell gondolni a vegyi anyagok kockázatértékeléséhez használt módszereket, és az állatkísérletekkel szemben az alternatív módszereket kell előnyben részesíteni; úgy véli továbbá, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak lehetővé kell tennie egy egész EU-ra kiterjedő stratégia elfogadását a biztonságossági vizsgálatok során felhasznált állatok számának csökkentése érdekében, egyúttal garantálva az emberek és az állatok magas szintű életminőségét az EU-ban; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy teljesen át kell gondolni a vegyi anyagok kockázatértékeléséhez használt módszereket, és az állatkísérletekkel szemben az alternatív módszereket kell előnyben részesíteni; úgy véli továbbá, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak lehetővé kell tennie egy egész EU-ra kiterjedő stratégia elfogadását a biztonságossági vizsgálatok során felhasznált állatok számának csökkentése érdekében, egyúttal garantálva az emberek és az állatok magas szintű életminőségét az EU-ban;

| 47. | úgy véli, hogy a környezetvédelem és az egészségügy olyan holisztikus megközelítésére van szükség, amely az elővigyázatosságra és a kockázatmegelőzésre összpontosít, valamint különösen figyelembe veszi a veszélyeztetett csoportokat, mint például a magzatokat, gyermekeket és fiatalokat; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy a környezetvédelem és az egészségügy olyan holisztikus megközelítésére van szükség, amely az elővigyázatosságra és a kockázatmegelőzésre összpontosít, valamint különösen figyelembe veszi a veszélyeztetett csoportokat, mint például a magzatokat, gyermekeket és fiatalokat;

| 48. | véleménye szerint erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy középpontba kerüljön a megelőzés, az elővigyázatosság és a környezetbarát tevékenységek előmozdítása uniós szinten a kutatás, valamint az innováció és a fejlesztés terén, a betegségek környezetre rótt terhének csökkentése céljából; |
| --- | --- |

48.

véleménye szerint erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy középpontba kerüljön a megelőzés, az elővigyázatosság és a környezetbarát tevékenységek előmozdítása uniós szinten a kutatás, valamint az innováció és a fejlesztés terén, a betegségek környezetre rótt terhének csökkentése céljából;

| 49. | úgy véli, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak foglalkoznia kell a közlekedés kérdésével, előmozdítva a környezetbarát közlekedési rendszerekbe történő további befektetéseket, valamint javaslatokat téve a torlódások, a CO2-kibocsátások és a mikrorészecskék problémájának megoldására; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak foglalkoznia kell a közlekedés kérdésével, előmozdítva a környezetbarát közlekedési rendszerekbe történő további befektetéseket, valamint javaslatokat téve a torlódások, a CO2-kibocsátások és a mikrorészecskék problémájának megoldására;

| 50. | fontosnak tekinti, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési program helyezzen különös hangsúlyt a higany fokozatos kivonására, az EU határain belül és kívül egyaránt; |
| --- | --- |

50.

fontosnak tekinti, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési program helyezzen különös hangsúlyt a higany fokozatos kivonására, az EU határain belül és kívül egyaránt;

Végrehajtás

| 51. | felszólítja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak az uniós környezetvédelmi jogszabályok, valamint az elfogadott szakpolitikák és stratégiák teljes körű és megfelelő végrehajtásáról, és hogy a megszorítások idején is biztosítsák a teljes körű végrehajtáshoz szükséges megfelelő kapacitást és forrásokat, mivel az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának elmulasztása, illetve azok hiányos végrehajtása nemcsak jogellenes, hanem hosszú távon sokkal költségesebb is a társadalom számára; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak az uniós környezetvédelmi jogszabályok, valamint az elfogadott szakpolitikák és stratégiák teljes körű és megfelelő végrehajtásáról, és hogy a megszorítások idején is biztosítsák a teljes körű végrehajtáshoz szükséges megfelelő kapacitást és forrásokat, mivel az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának elmulasztása, illetve azok hiányos végrehajtása nemcsak jogellenes, hanem hosszú távon sokkal költségesebb is a társadalom számára;

| 52. | úgy gondolja, hogy meg kell erősíteni a környezetvédelmi jog alkalmazásának és végrehajtásának európai uniós hálózatát (IMPEL), és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy készítsen jelentést ennek lehetséges módjairól; |
| --- | --- |

52.

úgy gondolja, hogy meg kell erősíteni a környezetvédelmi jog alkalmazásának és végrehajtásának európai uniós hálózatát (IMPEL), és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy készítsen jelentést ennek lehetséges módjairól;

| 53. | felszólítja a Bizottságot, hogy mielőtt bármilyen forrást biztosítana, módszeresen végezze el az összes vonatkozó közösségi jogszabálynak való megfelelés előzetes ellenőrzését, különösen a kohéziós politika területén; |
| --- | --- |

53.

felszólítja a Bizottságot, hogy mielőtt bármilyen forrást biztosítana, módszeresen végezze el az összes vonatkozó közösségi jogszabálynak való megfelelés előzetes ellenőrzését, különösen a kohéziós politika területén;

| 54. | véleménye szerint fontos, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programot az európai polgárokkal folytatott kommunikáció eszközének tekintsék, hogy az mozgósítani tudja a polgárokat, nem utolsósorban a megállapodott szakpolitikák helyszíni végrehajtásának céljaira; |
| --- | --- |

54.

véleménye szerint fontos, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programot az európai polgárokkal folytatott kommunikáció eszközének tekintsék, hogy az mozgósítani tudja a polgárokat, nem utolsósorban a megállapodott szakpolitikák helyszíni végrehajtásának céljaira;

| 55. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg „a Szerződések őreként” betöltött szerepét annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi tagállam pontosan ültesse át, hajtsa végre és érvényesítse a környezetvédelmi jogszabályokat; azt ajánlja, hogy a jogszabályok általános végrehajtásának javítása érdekében a helyi önkormányzatokat fokozottabban vonják be a környezetvédelmi politika kidolgozásának teljes folyamatába, ideértve csoportok létrehozását is a környezetvédelmi jogszabályok regionális és helyi szintű átültetése érdekében; kéri ezért a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, az Európai Környezetvédelmi Ügynökség milyen szerepet játszhatna az átültetéssel és a végrehajtással kapcsolatban; |
| --- | --- |

55.

felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg „a Szerződések őreként” betöltött szerepét annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi tagállam pontosan ültesse át, hajtsa végre és érvényesítse a környezetvédelmi jogszabályokat; azt ajánlja, hogy a jogszabályok általános végrehajtásának javítása érdekében a helyi önkormányzatokat fokozottabban vonják be a környezetvédelmi politika kidolgozásának teljes folyamatába, ideértve csoportok létrehozását is a környezetvédelmi jogszabályok regionális és helyi szintű átültetése érdekében; kéri ezért a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, az Európai Környezetvédelmi Ügynökség milyen szerepet játszhatna az átültetéssel és a végrehajtással kapcsolatban;

Integráció

| 56. | véleménye szerint a környezetvédelmi megfontolások jelentősége más szakpolitikai területeken is egyre nagyobb, és ennek megfelelően a környezetvédelmi politikát jobban kell integrálni más politikai területekre; |
| --- | --- |

56.

véleménye szerint a környezetvédelmi megfontolások jelentősége más szakpolitikai területeken is egyre nagyobb, és ennek megfelelően a környezetvédelmi politikát jobban kell integrálni más politikai területekre;

| 57. | felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki mutatókat annak érdekében, hogy mérni lehessen az integrációval kapcsolatos előrehaladást; |
| --- | --- |

57.

felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki mutatókat annak érdekében, hogy mérni lehessen az integrációval kapcsolatos előrehaladást;

| 58. | úgy véli, hogy a 2050-ig szóló ütemterv céljai csak olyan kiegészítő stratégiák segítségével érhetők el, mint például a földművelésre és újraerdősítésre vonatkozó felmérések, valamint a napenergia, a geotermikus és a tengeri energia gyors bevezetésére és fejlesztésére irányuló politikai ösztönzők létrehozása; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy a 2050-ig szóló ütemterv céljai csak olyan kiegészítő stratégiák segítségével érhetők el, mint például a földművelésre és újraerdősítésre vonatkozó felmérések, valamint a napenergia, a geotermikus és a tengeri energia gyors bevezetésére és fejlesztésére irányuló politikai ösztönzők létrehozása;

| 59. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programra vonatkozó javaslatba foglalja bele a különböző politikai területek – különösen az éghajlatváltozás, a biológiai sokféleség, közlekedés-, energia-, agrár-, halászati és kohéziós politika – környezeti vonatkozású célkitűzéseit, valamint egymással összefüggésben vizsgálja meg ezeket, hogy megfelelő összevetésre kerülhessen sor, és biztosítsa, hogy a célkitűzések koherensek legyenek; |
| --- | --- |

59.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programra vonatkozó javaslatba foglalja bele a különböző politikai területek – különösen az éghajlatváltozás, a biológiai sokféleség, közlekedés-, energia-, agrár-, halászati és kohéziós politika – környezeti vonatkozású célkitűzéseit, valamint egymással összefüggésben vizsgálja meg ezeket, hogy megfelelő összevetésre kerülhessen sor, és biztosítsa, hogy a célkitűzések koherensek legyenek;

| 60. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy a környezetvédelmi hatásvizsgálatról szóló irányelv és a 2001/42/EK irányelv felülvizsgálata során biztosítsa, hogy ezen irányelvek hozzájáruljanak a földterületek mint kritikus erőforrások fenntartható hasznosításához az EU-ban, és hogy a környezeti hatásvizsgálatok hatályát terjessze ki oly módon, hogy azok ne csupán a nagy projekteket vizsgálják, hanem szigorúbb és szélesebb körű kritériumok mellett foglalják magukba az erőforrások kaszkádhasznosításának elképzelését és a teljes életciklusra kiterjedő elemzést is; |
| --- | --- |

60.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy a környezetvédelmi hatásvizsgálatról szóló irányelv és a 2001/42/EK irányelv felülvizsgálata során biztosítsa, hogy ezen irányelvek hozzájáruljanak a földterületek mint kritikus erőforrások fenntartható hasznosításához az EU-ban, és hogy a környezeti hatásvizsgálatok hatályát terjessze ki oly módon, hogy azok ne csupán a nagy projekteket vizsgálják, hanem szigorúbb és szélesebb körű kritériumok mellett foglalják magukba az erőforrások kaszkádhasznosításának elképzelését és a teljes életciklusra kiterjedő elemzést is;

| 61. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan eljárásra, amely biztosítja a környezeti hatásvizsgálat pártatlanságát és függetlenségét, mindenekelőtt a projektgazdák és az értékelő felek közötti közvetlen kapcsolat megszüntetése révén; |
| --- | --- |

61.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan eljárásra, amely biztosítja a környezeti hatásvizsgálat pártatlanságát és függetlenségét, mindenekelőtt a projektgazdák és az értékelő felek közötti közvetlen kapcsolat megszüntetése révén;

| 62. | javasolja méltányos egyensúly kialakítását egyrészt az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel és a biológiai sokféleség csökkenésének megállításával vagy mérséklésével kapcsolatos követelmények, másrészt a 7. környezetvédelmi cselekvési program között annak érdekében, hogy az Európai Unió megvalósíthassa az „EU 2020” stratégia célkitűzéseit, és elkerülje az éghajlatváltozásból és a biológiai sokféleség csökkenéséből fakadó szükségtelen kiadásokat; hangsúlyozza ezzel összefüggésben a 2013 utáni időszakra vonatkozó kohéziós politika jelentőségét; hangsúlyozza ezenfelül, hogy a költségeket a jövőre és új munkahelyek létrehozására irányuló befektetésnek kell tekinteni, és hogy valamennyi szinten tájékoztató, figyelemfelhívó és egyéb kampányokat kell folytatni, minden szinten lehetővé téve a helyes gyakorlatok cseréjét; kiemeli, hogy nemzeti és regionális szinten jobban ki kell használni a technikai segítségnyújtást az igazgatási kapacitás növelése érdekében, ahol erre szükség van; szükségesnek tartja a kutatási és innovációs célkitűzéseknek a helyi és regionális fejlesztési szükségletekkel való megfelelő összehangolását; |
| --- | --- |

62.

javasolja méltányos egyensúly kialakítását egyrészt az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel és a biológiai sokféleség csökkenésének megállításával vagy mérséklésével kapcsolatos követelmények, másrészt a 7. környezetvédelmi cselekvési program között annak érdekében, hogy az Európai Unió megvalósíthassa az „EU 2020” stratégia célkitűzéseit, és elkerülje az éghajlatváltozásból és a biológiai sokféleség csökkenéséből fakadó szükségtelen kiadásokat; hangsúlyozza ezzel összefüggésben a 2013 utáni időszakra vonatkozó kohéziós politika jelentőségét; hangsúlyozza ezenfelül, hogy a költségeket a jövőre és új munkahelyek létrehozására irányuló befektetésnek kell tekinteni, és hogy valamennyi szinten tájékoztató, figyelemfelhívó és egyéb kampányokat kell folytatni, minden szinten lehetővé téve a helyes gyakorlatok cseréjét; kiemeli, hogy nemzeti és regionális szinten jobban ki kell használni a technikai segítségnyújtást az igazgatási kapacitás növelése érdekében, ahol erre szükség van; szükségesnek tartja a kutatási és innovációs célkitűzéseknek a helyi és regionális fejlesztési szükségletekkel való megfelelő összehangolását;

| 63. | úgy véli, hogy a 2050-ig szóló ütemterv céljai csak olyan kiegészítő stratégiák segítségével érhetők el, mint például a földművelésre és újraerdősítésre vonatkozó felmérések, valamint a napenergia, a geotermikus és a tengeri energia gyors bevezetésére és fejlesztésére irányuló politikai ösztönzők létrehozása; |
| --- | --- |

63.

úgy véli, hogy a 2050-ig szóló ütemterv céljai csak olyan kiegészítő stratégiák segítségével érhetők el, mint például a földművelésre és újraerdősítésre vonatkozó felmérések, valamint a napenergia, a geotermikus és a tengeri energia gyors bevezetésére és fejlesztésére irányuló politikai ösztönzők létrehozása;

| 64. | meglátása szerint a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak mind Európai, mind pedig nemzeti szinten szigorú és részletes tervet kell tartalmaznia a környezeti szempontból káros valamennyi támogatás – közöttük a biológiai sokféleséget károsan érintő támogatások – 2020-ig történő fokozatos felszámolására vonatkozóan, a nagoyai kötelezettségvállalások teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

64.

meglátása szerint a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak mind Európai, mind pedig nemzeti szinten szigorú és részletes tervet kell tartalmaznia a környezeti szempontból káros valamennyi támogatás – közöttük a biológiai sokféleséget károsan érintő támogatások – 2020-ig történő fokozatos felszámolására vonatkozóan, a nagoyai kötelezettségvállalások teljesítése érdekében;

| 65. | úgy gondolja, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak rendelkeznie kell arról, hogy a környezetvédelmi megfontolásokat a jelenlegi kiemelt éghajlatváltozási és energetikai mutatón túl is felvegyék az európai szemeszterbe; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy az energiahatékonysági ütemtervben a források hatékony felhasználása tekintetében meghatározott politikákat építse be az európai szemeszterbe és ellenőrizze, hogy a tagállamok az országspecifikus ajánlások alapján meghozzák-e a megfelelő intézkedéseket; |
| --- | --- |

65.

úgy gondolja, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak rendelkeznie kell arról, hogy a környezetvédelmi megfontolásokat a jelenlegi kiemelt éghajlatváltozási és energetikai mutatón túl is felvegyék az európai szemeszterbe; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy az energiahatékonysági ütemtervben a források hatékony felhasználása tekintetében meghatározott politikákat építse be az európai szemeszterbe és ellenőrizze, hogy a tagállamok az országspecifikus ajánlások alapján meghozzák-e a megfelelő intézkedéseket;

| 66. | kiemeli, hogy a regionális és helyi hatóságok, a nem kormányzati szervezetek, a tudományos körök, valamint a civil társadalom és a magánszféra fontos szerepet játszik a hatékony környezetpolitika EU-szerte történő előmozdításában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

66.

kiemeli, hogy a regionális és helyi hatóságok, a nem kormányzati szervezetek, a tudományos körök, valamint a civil társadalom és a magánszféra fontos szerepet játszik a hatékony környezetpolitika EU-szerte történő előmozdításában és végrehajtásában;

| 67. | véleménye szerint jelentős eredmények elérése érdekében a regionális és helyi szintű programok végrehajtását biztosítani kell, és a folyamatba be kell vonni minden érintett felet; kéri a sajátos földrajzi jellegzetességekkel rendelkező régiók és területek – például a szigetek, hegyvidéki területek és a ritkán lakott régiók – helyzetének figyelembe vételét; üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a helyi és regionális döntéshozatalban ösztönözzék a környezeti hatásvizsgálatok és a stratégiai környezeti hatásvizsgálatok alkalmazását; |
| --- | --- |

67.

véleménye szerint jelentős eredmények elérése érdekében a regionális és helyi szintű programok végrehajtását biztosítani kell, és a folyamatba be kell vonni minden érintett felet; kéri a sajátos földrajzi jellegzetességekkel rendelkező régiók és területek – például a szigetek, hegyvidéki területek és a ritkán lakott régiók – helyzetének figyelembe vételét; üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a helyi és regionális döntéshozatalban ösztönözzék a környezeti hatásvizsgálatok és a stratégiai környezeti hatásvizsgálatok alkalmazását;

| 68. | kiemeli, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak biztosítania kell az Aarhusi Egyezmény teljes körű végrehajtását, különösen az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés tekintetében; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy sürgősen el kell fogadni az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésről szóló irányelvet; felszólítja a Tanácsot, hogy tartsa tiszteletben az Aarhusi Egyezményből fakadó kötelezettségeit, és 2012 végéig fogadjon el közös álláspontot a kapcsolódó bizottsági javaslatról; |
| --- | --- |

68.

kiemeli, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak biztosítania kell az Aarhusi Egyezmény teljes körű végrehajtását, különösen az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés tekintetében; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy sürgősen el kell fogadni az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésről szóló irányelvet; felszólítja a Tanácsot, hogy tartsa tiszteletben az Aarhusi Egyezményből fakadó kötelezettségeit, és 2012 végéig fogadjon el közös álláspontot a kapcsolódó bizottsági javaslatról;

| 69. | meglátása szerint a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak a növekedés és jólét mérésére szolgáló, a GDP-n túlmutató alternatív modellek kidolgozásának támogatására kell törekednie; |
| --- | --- |

69.

meglátása szerint a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak a növekedés és jólét mérésére szolgáló, a GDP-n túlmutató alternatív modellek kidolgozásának támogatására kell törekednie;

| 70. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy globálisan támogassák a „zöld gazdaságot”, a környezeti, társadalmi és gazdasági szempontok – például a szegénység mérséklése – figyelembevételével; |
| --- | --- |

70.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy globálisan támogassák a „zöld gazdaságot”, a környezeti, társadalmi és gazdasági szempontok – például a szegénység mérséklése – figyelembevételével;

| 71. | kiemeli annak fontosságát, hogy az EU polgárait meg kell győzni arról – különösen a jelenlegi gazdasági körülmények között –, hogy a környezetvédelem nem ellentétes a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődéssel; e célból támogatja sikeres projektek előmozdítását, valamint az információk nyilvános terjesztését a környezet szempontjából előnyös gazdasági fejlődés megvalósíthatóságáról a természeti és kulturális örökség tekintetében jelentős területeken, mint amilyenek a Natura 2000 hálózathoz tartozó területek; |
| --- | --- |

71.

kiemeli annak fontosságát, hogy az EU polgárait meg kell győzni arról – különösen a jelenlegi gazdasági körülmények között –, hogy a környezetvédelem nem ellentétes a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődéssel; e célból támogatja sikeres projektek előmozdítását, valamint az információk nyilvános terjesztését a környezet szempontjából előnyös gazdasági fejlődés megvalósíthatóságáról a természeti és kulturális örökség tekintetében jelentős területeken, mint amilyenek a Natura 2000 hálózathoz tartozó területek;

| 72. | emlékeztet arra, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak a szükséges finanszírozás – többek között az innováció, a kutatás és a fejlesztés finanszírozása – biztosítása érdekében megfelelő keretről kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

72.

emlékeztet arra, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak a szükséges finanszírozás – többek között az innováció, a kutatás és a fejlesztés finanszírozása – biztosítása érdekében megfelelő keretről kell rendelkeznie;

| 73. | úgy véli, hogy a LIFE+ programot a Bizottságnak kell irányítania a hangsúlyt az innovációs és kiválósági projektekre helyezve, támogatva a kis- és középvállalkozásokat és a kutatási és fejlesztési intézeteket, előtérbe helyezve a biológiai sokféleség szisztematikus és átfogó megközelítéssel történő fenntartását, továbbá előmozdítva a talaj és az állati ökoszisztémák táplálékláncainak védelmével összhangban levő földművelési technológiákat; úgy véli, hogy az EU LIFE+ programját Európa valamennyi régiójában szélesebb körben kell népszerűsíteni a helyi szintű innovatív gyakorlatok ösztönzése érdekében, és hogy növekedjen e program „Környezetvédelmi politika és gazdálkodás” részének hatása és ismertsége; |
| --- | --- |

73.

úgy véli, hogy a LIFE+ programot a Bizottságnak kell irányítania a hangsúlyt az innovációs és kiválósági projektekre helyezve, támogatva a kis- és középvállalkozásokat és a kutatási és fejlesztési intézeteket, előtérbe helyezve a biológiai sokféleség szisztematikus és átfogó megközelítéssel történő fenntartását, továbbá előmozdítva a talaj és az állati ökoszisztémák táplálékláncainak védelmével összhangban levő földművelési technológiákat; úgy véli, hogy az EU LIFE+ programját Európa valamennyi régiójában szélesebb körben kell népszerűsíteni a helyi szintű innovatív gyakorlatok ösztönzése érdekében, és hogy növekedjen e program „Környezetvédelmi politika és gazdálkodás” részének hatása és ismertsége;

| 74. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a következő kutatási keretprogramon belül dolgozzon ki kutatási és innovációs programot, amely azon új anyagokra és erőforrásokra irányul, amelyek a jövőben felválthatják a mostani, egyre kisebb mennyiségben rendelkezésre álló nyersanyagokat; |
| --- | --- |

74.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a következő kutatási keretprogramon belül dolgozzon ki kutatási és innovációs programot, amely azon új anyagokra és erőforrásokra irányul, amelyek a jövőben felválthatják a mostani, egyre kisebb mennyiségben rendelkezésre álló nyersanyagokat;

Nemzetközi dimenzió

| 75. | úgy gondolja, hogy a környezetvédelem harmadik országokban történő előmozdítása érdekében a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak célul kell kitűznie a környezeti vonatkozások valamennyi uniós külkapcsolatba történő beépítését, különös tekintettel a fejlesztési segélyre és a kereskedelmi megállapodásokra; arra ösztönzi az EU-t, hogy mozdítsa elő a környezetvédelmi kutatási tevékenységeknek a szomszédjaival közösen megvalósított programozását; |
| --- | --- |

75.

úgy gondolja, hogy a környezetvédelem harmadik országokban történő előmozdítása érdekében a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak célul kell kitűznie a környezeti vonatkozások valamennyi uniós külkapcsolatba történő beépítését, különös tekintettel a fejlesztési segélyre és a kereskedelmi megállapodásokra; arra ösztönzi az EU-t, hogy mozdítsa elő a környezetvédelmi kutatási tevékenységeknek a szomszédjaival közösen megvalósított programozását;

| 76. | felkéri a Bizottságot, hogy javaslatába foglaljon célkitűzést arra vonatkozóan, hogy az EU teljes mértékben támogassa az ENSZ, a Világbank és az Európai Környezetvédelmi Ügynökség környezeti számvitellel kapcsolatos munkáját annak érdekében, hogy az egész világon alkalmazandó, harmonizált környezeti számviteli rendszer jöjjön létre; üdvözli, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégiában kötelezettségvállalásokat tettek az ökoszisztémákkal és az általuk nyújtott szolgáltatásokkal (pl. az erdők esetében) kapcsolatos ismeretek javítására az EU-ban; bátorítja a tagállamokat, hogy osszák meg egymással tapasztalataikat, valamint vessék egybe az ökorendszerek környezeti számvitelével kapcsolatos módszerekre vonatkozó nézeteiket; |
| --- | --- |

76.

felkéri a Bizottságot, hogy javaslatába foglaljon célkitűzést arra vonatkozóan, hogy az EU teljes mértékben támogassa az ENSZ, a Világbank és az Európai Környezetvédelmi Ügynökség környezeti számvitellel kapcsolatos munkáját annak érdekében, hogy az egész világon alkalmazandó, harmonizált környezeti számviteli rendszer jöjjön létre; üdvözli, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégiában kötelezettségvállalásokat tettek az ökoszisztémákkal és az általuk nyújtott szolgáltatásokkal (pl. az erdők esetében) kapcsolatos ismeretek javítására az EU-ban; bátorítja a tagállamokat, hogy osszák meg egymással tapasztalataikat, valamint vessék egybe az ökorendszerek környezeti számvitelével kapcsolatos módszerekre vonatkozó nézeteiket;

| 77. | úgy gondolja, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak elő kell írnia az EU nemzetközi kötelezettségvállalásainak kellő időben történő végrehajtását, különös tekintettel az Éghajlat-változási Keretegyezmény (UNFCCC) és a Biológiai Sokféleség Egyezménye (CBD) keretében vállalt kötelezettségekre; |
| --- | --- |

77.

úgy gondolja, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programnak elő kell írnia az EU nemzetközi kötelezettségvállalásainak kellő időben történő végrehajtását, különös tekintettel az Éghajlat-változási Keretegyezmény (UNFCCC) és a Biológiai Sokféleség Egyezménye (CBD) keretében vállalt kötelezettségekre;

| 78. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programba integrálja a zöld gazdaság és a nemzetközi környezetvédelmi irányítás témájában rendezett Rio+20 konferencia eredményeit; |
| --- | --- |

78.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programba integrálja a zöld gazdaság és a nemzetközi környezetvédelmi irányítás témájában rendezett Rio+20 konferencia eredményeit;

*

* *

| 79. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

79.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2012. április 18., szerda

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/125 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/125

---

2012. április 18., szerdaA szociális biztonsági rendszerek koordinálása ***I

P7_TA(2012)0121

Az Európai Parlament 2012. április 18-i jogalkotási állásfoglalása a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0794 – C7-0005/2011 – 2010/0380(COD))

2013/C 258 E/17

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0794), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0794),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 48. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0005/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 48. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0005/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. március 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. március 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0043/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0043/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

2012. április 18., szerdaP7_TC1-COD(2010)0380

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. április 18-án került elfogadásra a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 465/2012/EU rendelet.)

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/126 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/126

---

2012. április 18., szerdaAz Európai Unió csatlakozása a Délkelet-Ázsiai Barátsági és Együttműködési Szerződéshez ***

P7_TA(2012)0122

Az Európai Parlament 2012. április 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a Délkelet-Ázsiai Barátsági és Együttműködési Szerződéshez való csatlakozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07434/2012 – C7-0085/2012 – 2012/0028(NLE))

2013/C 258 E/18

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07434/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07434/2012),

| — | tekintettel a Délkelet-Ázsiai Barátsági és Együttműködési Szerződésre és az ahhoz csatolt harmadik jegyzőkönyv tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Délkelet-Ázsiai Barátsági és Együttműködési Szerződésre és az ahhoz csatolt harmadik jegyzőkönyv tervezetére,

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 209. cikkével, 212. cikkével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával, valamint 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0085/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 209. cikkével, 212. cikkével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával, valamint 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0085/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0139/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0139/2012),

| 1. | egyetért az Unió szerződéshez való csatlakozásával; |
| --- | --- |

1.

egyetért az Unió szerződéshez való csatlakozásával;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Délkelet-Ázsiai Barátsági és Együttműködési Szerződésben részes államok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Délkelet-Ázsiai Barátsági és Együttműködési Szerződésben részes államok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/127 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/127

---

2012. április 18., szerdaJegyzőkönyvtervezet az ír nép Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól (egyetértés) ***

P7_TA(2012)0123

Az Európai Parlament 2012. április 18-i határozata az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez való csatolása céljából felállítandó konvent összehívásának mellőzéséről szóló európai tanácsi javaslatról (00092/2011 – C7-0388/2011 – 2011/0816(NLE))

2013/C 258 E/19

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió 27 tagállamának az Európai Tanács keretében ülésező állam- és kormányfői által 2009. június 19-én elfogadott, az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló határozatára (az elnökségi következtetések 1. melléklete), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 27 tagállamának az Európai Tanács keretében ülésező állam- és kormányfői által 2009. június 19-én elfogadott, az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló határozatára (az elnökségi következtetések 1. melléklete),

| — | tekintettel az Írország kormánya által az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Tanácshoz intézett, az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló jegyzőkönyv tervezetnek (a továbbiakban: jegyzőkönyvtervezet) az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez történő csatolására vonatkozó javaslatról szóló, 2011. július 20-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Írország kormánya által az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Tanácshoz intézett, az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló jegyzőkönyv tervezetnek (a továbbiakban: jegyzőkönyvtervezet) az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez történő csatolására vonatkozó javaslatról szóló, 2011. július 20-i levélre,

| — | tekintettel e javaslatnak az Európai Tanácshoz, az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikkének (2) bekezdésével összhangban, 2011. október 11-én történő Tanács általi benyújtására, |
| --- | --- |

—

tekintettel e javaslatnak az Európai Tanácshoz, az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikkének (2) bekezdésével összhangban, 2011. október 11-én történő Tanács általi benyújtására,

| — | tekintettel az Európai Tanács elnökének az Európai Parlament elnökéhez intézett, a jegyzőkönyvtervezetről szóló, 2011. október 25-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács elnökének az Európai Parlament elnökéhez intézett, a jegyzőkönyvtervezetről szóló, 2011. október 25-i levelére,

| — | tekintettel az Európai Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével összhangban a konvent összehívásának mellőzéséről benyújtott hozzájárulás iránti kérelemre (C7-0388/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével összhangban a konvent összehívásának mellőzéséről benyújtott hozzájárulás iránti kérelemre (C7-0388/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 74a. cikkére és 81. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 74a. cikkére és 81. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság ajánlására (A7-0065/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság ajánlására (A7-0065/2012),

| A. | mivel az állam- és kormányfők az Európai Tanács 2009. június 19-i ülésén megállapodtak abban, hogy határozatot fogadnak el, amelyben biztosítékot, illetve feleletet adnak az ír népnek Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos, az élethez való jogra, valamint családügyi, oktatási, adózási, valamint biztonsági és védelmi ügyekre vonatkozó aggályaira; |
| --- | --- |

A.

mivel az állam- és kormányfők az Európai Tanács 2009. június 19-i ülésén megállapodtak abban, hogy határozatot fogadnak el, amelyben biztosítékot, illetve feleletet adnak az ír népnek Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos, az élethez való jogra, valamint családügyi, oktatási, adózási, valamint biztonsági és védelmi ügyekre vonatkozó aggályaira;

| B. | mivel az állam- és kormányfők azt is kijelentették, hogy a határozat jogilag kötelező erejű és a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének napján fog hatályba lépni; |
| --- | --- |

B.

mivel az állam- és kormányfők azt is kijelentették, hogy a határozat jogilag kötelező erejű és a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének napján fog hatályba lépni;

| C. | mivel azt is nyilatkozatba foglalták, hogy a határozat rendelkezéseit a soron következő csatlakozási szerződés megkötésekor és saját alkotmányos követelményeikkel összhangban egy az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolandó jegyzőkönyv formájában rögzítik; |
| --- | --- |

C.

mivel azt is nyilatkozatba foglalták, hogy a határozat rendelkezéseit a soron következő csatlakozási szerződés megkötésekor és saját alkotmányos követelményeikkel összhangban egy az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolandó jegyzőkönyv formájában rögzítik;

| D. | mivel az állam- és kormányfők az Európai Tanács 2009. június 19-i ülésén valójában már egyetértésre jutottak a jegyzőkönyvtervezetben javasolt rendelkezések lényegi tartalmát illetően, vagyis a kérdés politikailag már rendeződött és ezért nem indokolja konvent összehívását; |
| --- | --- |

D.

mivel az állam- és kormányfők az Európai Tanács 2009. június 19-i ülésén valójában már egyetértésre jutottak a jegyzőkönyvtervezetben javasolt rendelkezések lényegi tartalmát illetően, vagyis a kérdés politikailag már rendeződött és ezért nem indokolja konvent összehívását;

| 1. | egyetért a konvent összehívásának mellőzéséről szóló európai tanácsi javaslattal; |
| --- | --- |

1.

egyetért a konvent összehívásának mellőzéséről szóló európai tanácsi javaslattal;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament határozatát az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament határozatát az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/128 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/128

---

2012. április 18., szerdaJegyzőkönyvtervezet az ír nép Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól (konzultáció) *

P7_TA(2012)0124

Az Európai Parlament 2012. április 18-i állásfoglalása az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló jegyzőkönyv tervezetéről (az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikkének (3) bekezdése) (00092/2011 – C7-0387/2011 – 2011/0815(NLE))

2013/C 258 E/20

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió 27 tagállamának az Európai Tanács keretében ülésező állam- és kormányfői által 2009. június 19-én elfogadott, az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló határozatára (az elnökségi következtetések 1. melléklete), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 27 tagállamának az Európai Tanács keretében ülésező állam- és kormányfői által 2009. június 19-én elfogadott, az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló határozatára (az elnökségi következtetések 1. melléklete),

| — | tekintettel az Írország kormánya által az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Tanácshoz intézett, az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló jegyzőkönyv tervezetnek (a továbbiakban: jegyzőkönyvtervezet) az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez történő csatolására vonatkozó javaslatról szóló, 2011. július 20-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Írország kormánya által az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Tanácshoz intézett, az ír népnek a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló jegyzőkönyv tervezetnek (a továbbiakban: jegyzőkönyvtervezet) az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez történő csatolására vonatkozó javaslatról szóló, 2011. július 20-i levélre,

| — | tekintettel e javaslatnak az Európai Tanácshoz, az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikkének (2) bekezdésével összhangban, 2011. október 11-én történő Tanács általi benyújtására, |
| --- | --- |

—

tekintettel e javaslatnak az Európai Tanácshoz, az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikkének (2) bekezdésével összhangban, 2011. október 11-én történő Tanács általi benyújtására,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően az Európai Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0387/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően az Európai Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0387/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 74a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 74a. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0064/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0064/2012),

| A. | mivel az ír kormány 2008-ban úgy döntött, hogy a Lisszaboni Szerződés ratifikálásának kérdésében népszavazást tart; |
| --- | --- |

A.

mivel az ír kormány 2008-ban úgy döntött, hogy a Lisszaboni Szerződés ratifikálásának kérdésében népszavazást tart;

| B. | mivel a 2008. június 12-i népszavazás negatív kimenetele miatt Írország nem ratifikálhatta a Lisszaboni Szerződést; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2008. június 12-i népszavazás negatív kimenetele miatt Írország nem ratifikálhatta a Lisszaboni Szerződést;

| C. | mivel a 2008. december 11–12-i ülésén az Európai Tanács az ír kormány kérésére hozzájárult, hogy döntés szülessen arról, hogy a Bizottságban 2014 után is minden egyes tagállam egy-egy állampolgárával képviseltethesse magát; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2008. december 11–12-i ülésén az Európai Tanács az ír kormány kérésére hozzájárult, hogy döntés szülessen arról, hogy a Bizottságban 2014 után is minden egyes tagállam egy-egy állampolgárával képviseltethesse magát;

| D. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséhez szükséges egyhangú jóváhagyás követelménye miatt az ír kormánynak megoldást kellett találnia arra a helyzetre, amely a népszavazás tartására vonatkozó döntés és az elutasítás folytán előállt; |
| --- | --- |

D.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséhez szükséges egyhangú jóváhagyás követelménye miatt az ír kormánynak megoldást kellett találnia arra a helyzetre, amely a népszavazás tartására vonatkozó döntés és az elutasítás folytán előállt;

| E. | mivel az állam- és kormányfők az Európai Tanács 2009. június 19-i ülésén megállapodtak abban, hogy határozatban megadják a „szükséges jogi garanciákat”, felelve az ír népnek az élethez való jogra, valamint családügyi, oktatási, adózási, biztonsági és védelmi ügyekre vonatkozó aggályaira, továbbá megállapodtak, hogy a határozat rendelkezéseit a soron következő csatlakozási szerződés megkötésekor és saját alkotmányos követelményeikkel összhangban egy – a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseinek az ír aggályokat tekintetbe vevő magyarázataként – az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolandó jegyzőkönyv formájában rögzítik; |
| --- | --- |

E.

mivel az állam- és kormányfők az Európai Tanács 2009. június 19-i ülésén megállapodtak abban, hogy határozatban megadják a „szükséges jogi garanciákat”, felelve az ír népnek az élethez való jogra, valamint családügyi, oktatási, adózási, biztonsági és védelmi ügyekre vonatkozó aggályaira, továbbá megállapodtak, hogy a határozat rendelkezéseit a soron következő csatlakozási szerződés megkötésekor és saját alkotmányos követelményeikkel összhangban egy – a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseinek az ír aggályokat tekintetbe vevő magyarázataként – az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolandó jegyzőkönyv formájában rögzítik;

| F. | mivel a jegyzőkönyvtervezet 1. cikke, amikor kimondja, hogy a Lisszaboni Szerződés semmilyen módon nem érinti Írország Alkotmányának az élethez való jog, a család és az oktatással kapcsolatos jogok védelmére vonatkozó rendelkezéseinek hatályát és alkalmazhatóságát, olyan kérdésekre utal, amelyek az Európai Unióról szóló szerződés 4. és 5. cikke, továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2–6. cikke értelmében nem tartoznak uniós hatáskörbe, illetve amelyek tekintetében az Uniónak csak kiegészítő szerepe van (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 6. cikke); |
| --- | --- |

F.

mivel a jegyzőkönyvtervezet 1. cikke, amikor kimondja, hogy a Lisszaboni Szerződés semmilyen módon nem érinti Írország Alkotmányának az élethez való jog, a család és az oktatással kapcsolatos jogok védelmére vonatkozó rendelkezéseinek hatályát és alkalmazhatóságát, olyan kérdésekre utal, amelyek az Európai Unióról szóló szerződés 4. és 5. cikke, továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2–6. cikke értelmében nem tartoznak uniós hatáskörbe, illetve amelyek tekintetében az Uniónak csak kiegészítő szerepe van (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 6. cikke);

| G. | mivel a jegyzőkönyvtervezet 2. cikke az adózással kapcsolatban kijelenti, hogy „a Lisszaboni Szerződés semmilyen módon és egyetlen tagállam tekintetében sem változtatja meg az Európai Unió hatásköreinek terjedelmét és alkalmazását az adózás területén” és nem gördít akadályt a megerősített uniós gazdasági koordináció irányába történő további előrehaladás útjába; |
| --- | --- |

G.

mivel a jegyzőkönyvtervezet 2. cikke az adózással kapcsolatban kijelenti, hogy „a Lisszaboni Szerződés semmilyen módon és egyetlen tagállam tekintetében sem változtatja meg az Európai Unió hatásköreinek terjedelmét és alkalmazását az adózás területén” és nem gördít akadályt a megerősített uniós gazdasági koordináció irányába történő további előrehaladás útjába;

| H. | mivel a jegyzőkönyvtervezet 3. cikke egyértelműsíteni kívánja a Lisszaboni Szerződés biztonságra és védelemre vonatkozó rendelkezéseit (az Európai Unióról szóló szerződés 42–46. cikke), világossá téve, hogy az Unió közös biztonság- és védelempolitikája nem érinti Írország biztonság- és védelempolitikáját vagy kötelezettségeit, továbbá tartalmazza a segítségnyújtásra, a támogatásra és a szolidaritás szellemében való közös fellépésre vonatkozó kötelezettséget arra az esetre, ha valamely tagállam területe ellen fegyveres támadást hajtanak végre, az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkének (7) bekezdése, illetve az Európai Unió működéséről szóló szerződés 222. cikke értelmében; |
| --- | --- |

H.

mivel a jegyzőkönyvtervezet 3. cikke egyértelműsíteni kívánja a Lisszaboni Szerződés biztonságra és védelemre vonatkozó rendelkezéseit (az Európai Unióról szóló szerződés 42–46. cikke), világossá téve, hogy az Unió közös biztonság- és védelempolitikája nem érinti Írország biztonság- és védelempolitikáját vagy kötelezettségeit, továbbá tartalmazza a segítségnyújtásra, a támogatásra és a szolidaritás szellemében való közös fellépésre vonatkozó kötelezettséget arra az esetre, ha valamely tagállam területe ellen fegyveres támadást hajtanak végre, az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkének (7) bekezdése, illetve az Európai Unió működéséről szóló szerződés 222. cikke értelmében;

| I. | mivel tiszteletben kell tartani a kormányok között korábban kialakult politikai egyetértést, és mivel a jegyzőkönyvtervezet tartalma csupán Írország helyzetére vonatkozik; |
| --- | --- |

I.

mivel tiszteletben kell tartani a kormányok között korábban kialakult politikai egyetértést, és mivel a jegyzőkönyvtervezet tartalma csupán Írország helyzetére vonatkozik;

| 1. | egyetért az Európai Tanács ama döntésével, hogy vizsgálják meg a Szerződések javasolt módosításait; |
| --- | --- |

1.

egyetért az Európai Tanács ama döntésével, hogy vizsgálják meg a Szerződések javasolt módosításait;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament ezen állásfoglalását az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament ezen állásfoglalását az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

2012. április 19., csütörtök

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/130 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/130

---

2012. április 19., csütörtökAz Európai Unió és a Közép-afrikai Köztársaság között létrejött, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás ***

P7_TA(2012)0131

Az Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Közép-afrikai Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás (FLEGT) megkötésére vonatkozó tanácsi határozattervezetről (14034/2011 – C7-0046/2012 – 2011/0127(NLE))

2013/C 258 E/21

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (14034/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (14034/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Közép-afrikai Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodásra (FLEGT) (14036/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Közép-afrikai Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodásra (FLEGT) (14036/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (3) és (4) bekezdése, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontja, továbbá 218. cikkének (7) bekezdése értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0046/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (3) és (4) bekezdése, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontja, továbbá 218. cikkének (7) bekezdése értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0046/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0082/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0082/2012),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen rendszeresen jelentést a Parlamentnek a hatályos önkéntes partnerségi megállapodások végrehajtása és az új önkéntes partnerségi megállapodások megtárgyalása és végrehajtása területén elért előrehaladásról; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen rendszeresen jelentést a Parlamentnek a hatályos önkéntes partnerségi megállapodások végrehajtása és az új önkéntes partnerségi megállapodások megtárgyalása és végrehajtása területén elért előrehaladásról;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Közép-afrikai Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Közép-afrikai Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/130 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/130

---

2012. április 19., csütörtökAz Európai Unió és Libéria közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás ***

P7_TA(2012)0132

Az Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Libéria közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozattervezetről (11104/2011 – C7-0241/2011 – 2011/0160(NLE))

2013/C 258 E/22

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (11104/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (11104/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió és Libéria közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodásra (11101/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Libéria közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékeknek az Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodásra (11101/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (3) és (4) bekezdése, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontja, továbbá 218. cikkének (7) bekezdése értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0241/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (3) és (4) bekezdése, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontja, továbbá 218. cikkének (7) bekezdése értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0241/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0081/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0081/2012),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen rendszeresen jelentést a Parlamentnek a hatályos önkéntes partnerségi megállapodások végrehajtása és az új önkéntes partnerségi megállapodások megtárgyalása és végrehajtása területén elért előrehaladásról; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen rendszeresen jelentést a Parlamentnek a hatályos önkéntes partnerségi megállapodások végrehajtása és az új önkéntes partnerségi megállapodások megtárgyalása és végrehajtása területén elért előrehaladásról;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Libéria kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Libéria kormányának és parlamentjének.

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/131 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/131

---

2012. április 19., csütörtökA pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok kockázatmegosztó eszközei ***I

P7_TA(2012)0133

Az Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok kockázatmegosztási eszközeivel kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0655 – C7-0350/2011 – 2011/0283(COD))

2013/C 258 E/23

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0655), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0655),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0350/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0350/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. december 8-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. december 8-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. március 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. március 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0067/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0067/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 43., 2012.2.15., 13. o.

---

2012. április 19., csütörtökP7_TC1-COD(2011)0283

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. április 19-én került elfogadásra az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitás vonatkozásában súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségekkel fenyegetett tagállamok esetében a kockázatmegosztó eszközökre vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 423/2012/EU rendelet.)

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/132 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/132

---

2012. április 19., csütörtökAz Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) felhasználásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodás ***

P7_TA(2012)0134

Az Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) felhasználásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (17433/2011 – C7-0511/2011 – 2011/0382(NLE))

2013/C 258 E/24

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (17433/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (17433/2011),

| — | tekintettel az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány felhasználásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodás tervezetére, amely a fenti tanácsi határozattervezet mellékletét képezi (17434/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány felhasználásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodás tervezetére, amely a fenti tanácsi határozattervezet mellékletét képezi (17434/2011),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdésének a) pontjával, valamint 82. cikke (1) bekezdésének második albekezdésének d) pontjával és 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0511/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdésének a) pontjával, valamint 82. cikke (1) bekezdésének második albekezdésének d) pontjával és 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0511/2011),

| — | tekintettel az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak harmadik országok részére történő továbbításával kapcsolatos általános megközelítésről szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0492), |
| --- | --- |

—

tekintettel az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak harmadik országok részére történő továbbításával kapcsolatos általános megközelítésről szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0492),

| — | tekintettel a SWIFT-ről, a légi utasok adatairól (PNR) szóló megállapodásról, és az ezekkel kapcsolatos transzatlanti párbeszédről szóló 2007. február 14-i (1), az Amerikai Egyesült Államokkal kötött utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak kezelésére vonatkozó megállapodásról szóló 2007. július 12-i (2), az utas-nyilvántartási adatokra (PNR) vonatkozó megállapodásokra irányuló tárgyalások Egyesült Államokkal, Ausztráliával és Kanadával való megkezdéséről szóló 2010. május 5-i (3) és az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak harmadik országok részére történő továbbításával kapcsolatos általános megközelítésről és a Bizottságnak a Tanácshoz intézett, az Európai Unió és Ausztrália, Kanada, illetve az Amerikai Egyesült Államok közötti tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló ajánlásáról szóló 2010. november 11-i (4) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a SWIFT-ről, a légi utasok adatairól (PNR) szóló megállapodásról, és az ezekkel kapcsolatos transzatlanti párbeszédről szóló 2007. február 14-i (1), az Amerikai Egyesült Államokkal kötött utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak kezelésére vonatkozó megállapodásról szóló 2007. július 12-i (2), az utas-nyilvántartási adatokra (PNR) vonatkozó megállapodásokra irányuló tárgyalások Egyesült Államokkal, Ausztráliával és Kanadával való megkezdéséről szóló 2010. május 5-i (3) és az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak harmadik országok részére történő továbbításával kapcsolatos általános megközelítésről és a Bizottságnak a Tanácshoz intézett, az Európai Unió és Ausztrália, Kanada, illetve az Amerikai Egyesült Államok közötti tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló ajánlásáról szóló 2010. november 11-i (4) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak harmadik országok részére történő továbbításával kapcsolatos általános megközelítésről szóló bizottsági közleménnyel kapcsolatos 2010. október 19-i véleményére (5), valamint az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) felhasználásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslattal kapcsolatos 2011. december 9-i véleményére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak harmadik országok részére történő továbbításával kapcsolatos általános megközelítésről szóló bizottsági közleménnyel kapcsolatos 2010. október 19-i véleményére (5), valamint az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) felhasználásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslattal kapcsolatos 2011. december 9-i véleményére (6),

| — | tekintettel az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak harmadik országok részére történő továbbításával kapcsolatos általános megközelítésről szóló bizottsági közleménnyel kapcsolatosan a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport által elfogadott 7/2010 sz. 2010. november 12-i véleményre, valamint az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) felhasználásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodásról szóló 2012. január 6-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak harmadik országok részére történő továbbításával kapcsolatos általános megközelítésről szóló bizottsági közleménnyel kapcsolatosan a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport által elfogadott 7/2010 sz. 2010. november 12-i véleményre, valamint az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) felhasználásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodásról szóló 2012. január 6-i levelére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0099/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0099/2012),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | úgy véli, hogy a 2009/0187(NLE) eljárás megszűnt, mivel az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló 2007-es megállapodás helyébe az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló új megállapodás lép; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a 2009/0187(NLE) eljárás megszűnt, mivel az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló 2007-es megállapodás helyébe az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló új megállapodás lép;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint az Amerikai Egyesült Államok kormányának. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint az Amerikai Egyesült Államok kormányának.

---

(1)  HL C 287. E, 2007.11.29., 349. o.

(2)  HL C 175. E, 2008.7.10., 564. o.

(3)  HL C 81. E, 2011.3.15., 70. o.

(4)  HL C 74. E, 2012.3.13., 8. o.

(5)  HL C 357., 2010.12.30., 7. o.

(6)  HL C 35., 2012.2.9., 16. o.

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/134 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/134

---

2012. április 19., csütörtökA közös konszolidált társasági adóalap *

P7_TA(2012)0135

Az Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM (2011)0121 – C7-0092/2011 – 2011/0058(CNS))

2013/C 258 E/25

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0121), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0121),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0092/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0092/2011),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel a bolgár Országgyűlés, az ír Képviselőház, a máltai Parlament, a holland Alsóház, a lengyel Szejm, a román Képviselőház, a szlovák Nemzeti Tanács, a svéd Parlament és a brit Alsóház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bolgár Országgyűlés, az ír Képviselőház, a máltai Parlament, a holland Alsóház, a lengyel Szejm, a román Képviselőház, a szlovák Nemzeti Tanács, a svéd Parlament és a brit Alsóház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0080/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0080/2012),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Irányelvre irányuló javaslat


  1 preambulumbekezdés |
| (1) | Az Európai Unión belül határon átnyúló üzleti tevékenységet folytatni kívánó vállalatok komoly akadályokkal és piaci torzulásokkal szembesülnek a 27 különböző társaságiadó-rendszer megléte miatt. Ezek az akadályok és torzulások akadályozzák a belső piac megfelelő működését. Az akadályok visszafogják az uniós beruházásokat és ellentétesek a Bizottság „EURÓPA 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” címmel, 2010. március 3-án elfogadott közleményében rögzített prioritásokkal
  . Ellentétesek
  a magas versenyképességű szociális
  piacgazdaságra vonatkozó követelményekkel is
  . |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

(1)

Az Európai Unión belül határon átnyúló üzleti tevékenységet folytatni kívánó vállalatok komoly akadályokkal és piaci torzulásokkal szembesülnek a 27 különböző társaságiadó-rendszer megléte miatt. Ezek az akadályok és torzulások akadályozzák a belső piac megfelelő működését. Az akadályok visszafogják az uniós beruházásokat és ellentétesek a Bizottság „EURÓPA 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” címmel, 2010. március 3-án elfogadott közleményében rögzített prioritásokkal
  . Ellentétesek
  a magas versenyképességű szociális
  piacgazdaságra vonatkozó követelményekkel is
  .

| (1) | Az Európai Unión belül határon átnyúló üzleti tevékenységet folytatni kívánó vállalatok komoly akadályokkal és piaci torzulásokkal szembesülnek a 27 különböző társaságiadó-rendszer megléte miatt. Ezek az akadályok és torzulások akadályozzák a belső piac megfelelő működését. Az akadályok visszafogják az uniós beruházásokat és ellentétesek a Bizottság „EURÓPA 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” címmel, 2010. március 3-án elfogadott közleményében rögzített prioritásokkal
  , az Euró Plusz Paktummal, valamint
  a magas versenyképességű szociális
  piacgazdaság létrehozásához szükséges gazdasági, költségvetési és adóügyi integrációval
  . |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unión belül határon átnyúló üzleti tevékenységet folytatni kívánó vállalatok komoly akadályokkal és piaci torzulásokkal szembesülnek a 27 különböző társaságiadó-rendszer megléte miatt. Ezek az akadályok és torzulások akadályozzák a belső piac megfelelő működését. Az akadályok visszafogják az uniós beruházásokat és ellentétesek a Bizottság „EURÓPA 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” címmel, 2010. március 3-án elfogadott közleményében rögzített prioritásokkal
  , az Euró Plusz Paktummal, valamint
  a magas versenyképességű szociális
  piacgazdaság létrehozásához szükséges gazdasági, költségvetési és adóügyi integrációval
  .

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| (1a) | Az adóhatóságok közötti fokozottabb együttműködés az Unión belül határon átnyúló tevékenységet folytató vállalkozások költségeinek és adminisztratív terheinek jelentős csökkenéséhez vezethet. |
| --- | --- |

(1a)

Az adóhatóságok közötti fokozottabb együttműködés az Unión belül határon átnyúló tevékenységet folytató vállalkozások költségeinek és adminisztratív terheinek jelentős csökkenéséhez vezethet.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| (2) | A határon átnyúló üzleti tevékenység útjában álló
  adózási akadályok különösen nagy terhet
  jelentenek
  a kis- és középvállalkozásoknak,
  amelyeknek
  nincsenek forrásaik a piaci hiányosságok kezelésére. |
| --- | --- |

(2)

A határon átnyúló üzleti tevékenység útjában álló
  adózási akadályok különösen nagy terhet
  jelentenek
  a kis- és középvállalkozásoknak,
  amelyeknek
  nincsenek forrásaik a piaci hiányosságok kezelésére.

| (2) | Az
  adózási akadályok különösen nagy terhet
  jelenthetnek
  a
  határon átnyúló tevékenységet folytató
  kis- és középvállalkozásoknak
  (kkv-knak)
  ,
  mivel ezeknek többnyire
  nincsenek forrásaik a piaci hiányosságok kezelésére. |
| --- | --- |

(2)

Az
  adózási akadályok különösen nagy terhet
  jelenthetnek
  a
  határon átnyúló tevékenységet folytató
  kis- és középvállalkozásoknak
  (kkv-knak)
  ,
  mivel ezeknek többnyire
  nincsenek forrásaik a piaci hiányosságok kezelésére.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| (2a) | Tagállami, és – a költségvetési és jogalkotási hatáskörökkel rendelkező régiók esetében – regionális szinten is ösztönözni kell az adókulcsokkal kapcsolatos tisztességes versenyt. |
| --- | --- |

(2a)

Tagállami, és – a költségvetési és jogalkotási hatáskörökkel rendelkező régiók esetében – regionális szinten is ösztönözni kell az adókulcsokkal kapcsolatos tisztességes versenyt.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| (3a) | A belső piac javítása kulcsfontosságú tényező a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzésében. A közös konszolidált társaságiadó-alap (KKTA) bevezetése javítja az Unión belüli növekedést és munkahelyteremtést azáltal, hogy csökkenti a vállalatok, különösen a határon átnyúló tevékenységet folytató kisvállalkozások igazgatási költségeit és a bürokráciát. |
| --- | --- |

(3a)

A belső piac javítása kulcsfontosságú tényező a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzésében. A közös konszolidált társaságiadó-alap (KKTA) bevezetése javítja az Unión belüli növekedést és munkahelyteremtést azáltal, hogy csökkenti a vállalatok, különösen a határon átnyúló tevékenységet folytató kisvállalkozások igazgatási költségeit és a bürokráciát.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| (4a) | Mivel a belső piac az összes tagállamot felöleli, minden tagállamban be kell vezetni a KKTA-t. Amennyiben azonban a Tanács nem fogad el egyhangú határozatot a KKTA létrehozását illetően, késedelem nélkül meg kell kezdeni azt az eljárást, amelynek keretében a Tanács a KKTA-t illető megerősített együttműködést engedélyező határozatot fogad el. A megerősített együttműködést a pénznemként az eurót használó tagállamoknak kell kezdeményezniük, de ahhoz az Európai Unió működéséről szóló szerződés értelmében más tagállamok is bármikor csatlakozhatnak. |
| --- | --- |

(4a)

Mivel a belső piac az összes tagállamot felöleli, minden tagállamban be kell vezetni a KKTA-t. Amennyiben azonban a Tanács nem fogad el egyhangú határozatot a KKTA létrehozását illetően, késedelem nélkül meg kell kezdeni azt az eljárást, amelynek keretében a Tanács a KKTA-t illető megerősített együttműködést engedélyező határozatot fogad el. A megerősített együttműködést a pénznemként az eurót használó tagállamoknak kell kezdeményezniük, de ahhoz az Európai Unió működéséről szóló szerződés értelmében más tagállamok is bármikor csatlakozhatnak.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| (4b) | Az adóverseny, az adóoptimalizáció és az adóarbitrázs bizonyos agresszív formái csökkenthetik egyes tagállamok bevételeit, és torzulásokhoz vezethetnek a mobilis tőke és a kevésbé mobilis munkaerő adóztatását illetően. A megerősített Stabilitási és Növekedési Paktum, valamint a gazdasági és monetáris unió stabilitásáról, koordinációjáról és kormányzásáról szóló szerződés szigorú fiskális fegyelmet, egyszersmind a kiadások ellenőrzését és elegendő mennyiségű adó beszedését írja elő elsősorban az eurót pénznemként használó tagállamok számára. Ezen okoknál fogva, és mivel a pénznemként az eurót használó tagállamok állam-, illetve kormányfői által elfogadott Euró Plusz Paktum úgy rendelkezik, hogy a közös társasági adóalap kidolgozása „lehet a nemzeti adózási stratégiák tiszteletben tartása mellett a nemzeti adórendszerek konzisztenciájának biztosítása, a költségvetési fenntarthatóság és az európai üzleti vállalkozások versenyképessége felé vezető, bevételsemleges út”, alapvetően fontos, hogy a pénznemként az eurót használó tagállamok az euróövezet egésze stabilitásának megóvása érdekében teljesítsék költségvetési kötelezettségeiket, és kívánatos, hogy a KKTA-t minél hamarabb minél több vállalat tekintetében alkalmazzák. |
| --- | --- |

(4b)

Az adóverseny, az adóoptimalizáció és az adóarbitrázs bizonyos agresszív formái csökkenthetik egyes tagállamok bevételeit, és torzulásokhoz vezethetnek a mobilis tőke és a kevésbé mobilis munkaerő adóztatását illetően. A megerősített Stabilitási és Növekedési Paktum, valamint a gazdasági és monetáris unió stabilitásáról, koordinációjáról és kormányzásáról szóló szerződés szigorú fiskális fegyelmet, egyszersmind a kiadások ellenőrzését és elegendő mennyiségű adó beszedését írja elő elsősorban az eurót pénznemként használó tagállamok számára. Ezen okoknál fogva, és mivel a pénznemként az eurót használó tagállamok állam-, illetve kormányfői által elfogadott Euró Plusz Paktum úgy rendelkezik, hogy a közös társasági adóalap kidolgozása „lehet a nemzeti adózási stratégiák tiszteletben tartása mellett a nemzeti adórendszerek konzisztenciájának biztosítása, a költségvetési fenntarthatóság és az európai üzleti vállalkozások versenyképessége felé vezető, bevételsemleges út”, alapvetően fontos, hogy a pénznemként az eurót használó tagállamok az euróövezet egésze stabilitásának megóvása érdekében teljesítsék költségvetési kötelezettségeiket, és kívánatos, hogy a KKTA-t minél hamarabb minél több vállalat tekintetében alkalmazzák.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

4 c preambulumbekezdés (új)

| (4c) | Mivel a kkv-k a belső piacon alapvetően fontos szerepet töltenek be, a határon átnyúló tevékenységet folytató kkv-k részére a Bizottságnak olyan eszközt kellene kifejlesztenie és rendelkezésre bocsátania, amely csökkenti az adminisztratív terheket és kiadásokat, és ezáltal lehetővé teszi a kkv-k számára, hogy önként belépjenek a KKTA-rendszerbe. |
| --- | --- |

(4c)

Mivel a kkv-k a belső piacon alapvetően fontos szerepet töltenek be, a határon átnyúló tevékenységet folytató kkv-k részére a Bizottságnak olyan eszközt kellene kifejlesztenie és rendelkezésre bocsátania, amely csökkenti az adminisztratív terheket és kiadásokat, és ezáltal lehetővé teszi a kkv-k számára, hogy önként belépjenek a KKTA-rendszerbe.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| (5) | Mivel az adómértékekben jelentkező eltérések nem jelentenek ugyanilyen akadályokat, így nem szükséges, hogy a rendszer (a közös konszolidált társaságiadó-alap (KKTA)) befolyásolja a tagállamok mérlegelési jogkörét a nemzeti társaságiadó-kulcs(ok) meghatározását illetően. |
| --- | --- |

(5)

Mivel az adómértékekben jelentkező eltérések nem jelentenek ugyanilyen akadályokat, így nem szükséges, hogy a rendszer (a közös konszolidált társaságiadó-alap (KKTA)) befolyásolja a tagállamok mérlegelési jogkörét a nemzeti társaságiadó-kulcs(ok) meghatározását illetően.

| (5) | Mivel az adómértékekben jelentkező eltérések nem jelentenek ugyanilyen akadályokat, így nem szükséges, hogy a KKTA befolyásolja a tagállamok mérlegelési jogkörét a nemzeti társaságiadó-kulcs(ok) meghatározását illetően.
  Következésképpen a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy elsősorban adóhitelek formájában bizonyos adóügyi ösztönzőket fogadjanak el a vállalkozások tekintetében. |
| --- | --- |

(5)

Mivel az adómértékekben jelentkező eltérések nem jelentenek ugyanilyen akadályokat, így nem szükséges, hogy a KKTA befolyásolja a tagállamok mérlegelési jogkörét a nemzeti társaságiadó-kulcs(ok) meghatározását illetően.
  Következésképpen a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy elsősorban adóhitelek formájában bizonyos adóügyi ösztönzőket fogadjanak el a vállalkozások tekintetében.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| (5a) | Ez az irányelv nem irányul a tagállami társaságiadó-kulcsok harmonizálására. Ha azonban nyilvánvalóvá válik, hogy a minimális adókulcsok bevezetése javítaná a társasági adózás gazdasági hatékonyságát, eredményességét és méltányosságát, az irányelv alkalmazásának értékelésekor a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a helyénvaló lenne-e egy ilyen jellegű harmonizáció. Ez azért is nagyon fontos, mert a társaságiadó-kulcsok tagállamokon belüli alakulása arról tanúskodik, hogy a belső piaci adóverseny hatást gyakorol erre. "Az egységes piacra vonatkozó új stratégia" című, 2010. május 9-i jelentés szellemében ezért helyénvaló megvizsgálni, hogy ez a verseny előnyős vagy hátrányos hatással jár-e a XXI. század belső piacának megfelelő adókultúrára nézve. Elsősorban annak kell figyelmet szentelni, hogy a piaci integráció és az adószuverenitás között a háttérben meghúzódó feszültség felszámolása az egyik helyes út-e a piac és a belső piac szociális dimenziójának összeegyeztetéséhez. |
| --- | --- |

(5a)

Ez az irányelv nem irányul a tagállami társaságiadó-kulcsok harmonizálására. Ha azonban nyilvánvalóvá válik, hogy a minimális adókulcsok bevezetése javítaná a társasági adózás gazdasági hatékonyságát, eredményességét és méltányosságát, az irányelv alkalmazásának értékelésekor a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a helyénvaló lenne-e egy ilyen jellegű harmonizáció. Ez azért is nagyon fontos, mert a társaságiadó-kulcsok tagállamokon belüli alakulása arról tanúskodik, hogy a belső piaci adóverseny hatást gyakorol erre. "Az egységes piacra vonatkozó új stratégia" című, 2010. május 9-i jelentés szellemében ezért helyénvaló megvizsgálni, hogy ez a verseny előnyős vagy hátrányos hatással jár-e a XXI. század belső piacának megfelelő adókultúrára nézve. Elsősorban annak kell figyelmet szentelni, hogy a piaci integráció és az adószuverenitás között a háttérben meghúzódó feszültség felszámolása az egyik helyes út-e a piac és a belső piac szociális dimenziójának összeegyeztetéséhez.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| (6) | A konszolidáció a rendszer lényeges eleme, mivel azok a főbb adózási akadályok, amelyekkel az
  unióbeli
  vállalatok szembesülnek, kizárólag így kezelhetők. Kiküszöböli a transzferárképzési követelményeket és a csoporton belüli kettős adóztatást. Ezenkívül az adóalanyok vesztesége automatikusan levonható az ugyanazon csoport más tagjainak nyereségéből. |
| --- | --- |

(6)

A konszolidáció a rendszer lényeges eleme, mivel azok a főbb adózási akadályok, amelyekkel az
  unióbeli
  vállalatok szembesülnek, kizárólag így kezelhetők. Kiküszöböli a transzferárképzési követelményeket és a csoporton belüli kettős adóztatást. Ezenkívül az adóalanyok vesztesége automatikusan levonható az ugyanazon csoport más tagjainak nyereségéből.

| (6) | A konszolidáció a rendszer lényeges eleme, mivel azok a főbb adózási akadályok, amelyekkel az
  azonos csoportba tartozó, az Unión belül határon átnyúló tevékenységet folytató
  vállalatok szembesülnek, kizárólag így kezelhetők. Kiküszöböli a transzferárképzési követelményeket és a csoporton belüli kettős adóztatást. Ezenkívül az adóalanyok vesztesége automatikusan levonható az ugyanazon csoport más tagjainak nyereségéből. |
| --- | --- |

(6)

A konszolidáció a rendszer lényeges eleme, mivel azok a főbb adózási akadályok, amelyekkel az
  azonos csoportba tartozó, az Unión belül határon átnyúló tevékenységet folytató
  vállalatok szembesülnek, kizárólag így kezelhetők. Kiküszöböli a transzferárképzési követelményeket és a csoporton belüli kettős adóztatást. Ezenkívül az adóalanyok vesztesége automatikusan levonható az ugyanazon csoport más tagjainak nyereségéből.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| (6a) | A széles adóalap, a konszolidáció és a tagállamok nemzeti társaságiadó-kulcsokra vonatkozó mérlegelési jogköre adósemlegessé teszik a KKTA-t. |
| --- | --- |

(6a)

A széles adóalap, a konszolidáció és a tagállamok nemzeti társaságiadó-kulcsokra vonatkozó mérlegelési jogköre adósemlegessé teszik a KKTA-t.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

6 b preambulumbekezdés (új)

| (6b) | Amennyiben a KKTA befolyásolná a regionális vagy helyi hatóságok adóbevételeit, a tagállamok alkotmányos rendszerüknek megfelelő és ezen irányelvvel összeegyeztethető intézkedéseket hozhatnak e helyzet orvoslására. |
| --- | --- |

(6b)

Amennyiben a KKTA befolyásolná a regionális vagy helyi hatóságok adóbevételeit, a tagállamok alkotmányos rendszerüknek megfelelő és ezen irányelvvel összeegyeztethető intézkedéseket hozhatnak e helyzet orvoslására.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| (8) | Mivel elsődlegesen azoknak a vállalatoknak az igényeit hivatott
  szolgálni
  , amelyek határon átnyúló módon működnek, a rendszernek választhatónak kell lennie, a
  meglévő nemzeti társaságiadó-rendszerek mellett
  . |
| --- | --- |

(8)

Mivel elsődlegesen azoknak a vállalatoknak az igényeit hivatott
  szolgálni
  , amelyek határon átnyúló módon működnek, a rendszernek választhatónak kell lennie, a
  meglévő nemzeti társaságiadó-rendszerek mellett
  .

| (8) | Mivel
  ez az irányelv – anélkül azonban, hogy más vállalatokat ez alól kizárna –
  elsődlegesen azoknak a vállalatoknak az igényeit hivatott
  kielégíteni
  , amelyek határon átnyúló módon működnek, a rendszernek választhatónak kell lennie,
  amelybe
  a
  kritériumoknak megfelelő valamennyi vállalat beléphet
  .
  Úgy kell tekinteni azonban, hogy a meghatározásukból adódóan transznacionális jellegű európai vállalatok és európai szövetkezetek azt választották, hogy az irányelv alkalmazásának időpontját követő két év elteltével alkalmazni kezdik az irányelvet. A 2003/361/EK bizottsági ajánlás (1) szerinti mikro-, kis- és középvállalkozások kivételével minden egyéb, az irányelv feltételeinek megfelelő vállalatnak legkésőbb az irányelv alkalmazásának időpontját követő öt éven belül szintén meg kell kezdenie ezen irányelv alkalmazását. A KKTA hatásának értékelésekor a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy azt az ilyen mikro-, kis- és középvállalkozások számára is kötelezővé kell-e tenni. |
| --- | --- |

(8)

Mivel
  ez az irányelv – anélkül azonban, hogy más vállalatokat ez alól kizárna –
  elsődlegesen azoknak a vállalatoknak az igényeit hivatott
  kielégíteni
  , amelyek határon átnyúló módon működnek, a rendszernek választhatónak kell lennie,
  amelybe
  a
  kritériumoknak megfelelő valamennyi vállalat beléphet
  .
  Úgy kell tekinteni azonban, hogy a meghatározásukból adódóan transznacionális jellegű európai vállalatok és európai szövetkezetek azt választották, hogy az irányelv alkalmazásának időpontját követő két év elteltével alkalmazni kezdik az irányelvet. A 2003/361/EK bizottsági ajánlás (1) szerinti mikro-, kis- és középvállalkozások kivételével minden egyéb, az irányelv feltételeinek megfelelő vállalatnak legkésőbb az irányelv alkalmazásának időpontját követő öt éven belül szintén meg kell kezdenie ezen irányelv alkalmazását. A KKTA hatásának értékelésekor a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy azt az ilyen mikro-, kis- és középvállalkozások számára is kötelezővé kell-e tenni.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| (20) | A rendszernek tartalmaznia kell egy általános, visszaélés elleni szabályt, amelyet a visszaélések konkrét típusainak elkövetését megakadályozó intézkedések egészítenek ki. Az intézkedések korlátozásokat tartalmaznak azon kapcsolt vállalkozásoknak fizetett kamatokra vonatkozóan, amelyek adózási okból olyan, az Európai Unión kívüli, alacsony adómértékű országban rezidens vállalatok, amely ország az adózás és a biztosítási díjak területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvhez hasonló megállapodás alapján nem folytat információcserét a kamatot fizető tagállamával. |
| --- | --- |

(20)

A rendszernek tartalmaznia kell egy általános, visszaélés elleni szabályt, amelyet a visszaélések konkrét típusainak elkövetését megakadályozó intézkedések egészítenek ki. Az intézkedések korlátozásokat tartalmaznak azon kapcsolt vállalkozásoknak fizetett kamatokra vonatkozóan, amelyek adózási okból olyan, az Európai Unión kívüli, alacsony adómértékű országban rezidens vállalatok, amely ország az adózás és a biztosítási díjak területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvhez hasonló megállapodás alapján nem folytat információcserét a kamatot fizető tagállamával.

| (20) | A rendszernek tartalmaznia kell egy
  hatékony,
  általános, visszaélés elleni szabályt, amelyet a visszaélések konkrét típusainak elkövetését megakadályozó intézkedések egészítenek ki. Az intézkedések korlátozásokat tartalmaznak azon kapcsolt vállalkozásoknak fizetett kamatokra vonatkozóan, amelyek adózási okból olyan, az Európai Unión kívüli, alacsony adómértékű országban rezidens vállalatok, amely ország az adózás és a biztosítási díjak területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvhez hasonló megállapodás alapján nem folytat információcserét a kamatot fizető tagállamával.
  A tagállamokat nem szabad megakadályozni abban, hogy további intézkedéseket vezessenek be és hangoljanak össze egymás között azon Unión kívüli, alacsony adókulcsokkal rendelkező országok által okozott negatív hatások csökkentése érdekében, amelyek nem osztják meg a szükséges adózási információkat. |
| --- | --- |

(20)

A rendszernek tartalmaznia kell egy
  hatékony,
  általános, visszaélés elleni szabályt, amelyet a visszaélések konkrét típusainak elkövetését megakadályozó intézkedések egészítenek ki. Az intézkedések korlátozásokat tartalmaznak azon kapcsolt vállalkozásoknak fizetett kamatokra vonatkozóan, amelyek adózási okból olyan, az Európai Unión kívüli, alacsony adómértékű országban rezidens vállalatok, amely ország az adózás és a biztosítási díjak területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvhez hasonló megállapodás alapján nem folytat információcserét a kamatot fizető tagállamával.
  A tagállamokat nem szabad megakadályozni abban, hogy további intézkedéseket vezessenek be és hangoljanak össze egymás között azon Unión kívüli, alacsony adókulcsokkal rendelkező országok által okozott negatív hatások csökkentése érdekében, amelyek nem osztják meg a szükséges adózási információkat.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| (21) | A konszolidált adóalap arányos felosztására alkalmazott képletnek három
  azonos súlyozású
  tényezőt (munkaerő, eszközök és árbevétel) kell tartalmaznia. A munkaerő-tényezőt a bérköltség és a létszám alapján kell kiszámítani (minden tétel felét kell figyelembe venni). Az eszköztényezőnek minden befektetett tárgyi eszközt tartalmaznia kell. Az immateriális javakat és a pénzügyi eszközöket nem kell szerepeltetni a képletben mobilis jellegűk miatt, továbbá, mert fennáll a rendszer megkerülésének kockázata. E tényezők alkalmazása megfelelően súlyt ad a származási tagállamok érdekeinek. Végül pedig az árbevételt azért kell figyelembe venni, hogy biztosítható legyen a rendeltetési tagállam méltányos részesedése. E tényezők és súlyozások garantálják, hogy a nyereség ott adózik, ahol keletkezik. Az általános elvtől eltérve, egy védzáradék is beépítésre kerül, ami alapján lehetőség van alternatív módszer alkalmazására azokban az esetekben, ahol az adóalapnak a felosztása nem tükrözi méltányosan az üzleti tevékenység nagyságát. |
| --- | --- |

(21)

A konszolidált adóalap arányos felosztására alkalmazott képletnek három
  azonos súlyozású
  tényezőt (munkaerő, eszközök és árbevétel) kell tartalmaznia. A munkaerő-tényezőt a bérköltség és a létszám alapján kell kiszámítani (minden tétel felét kell figyelembe venni). Az eszköztényezőnek minden befektetett tárgyi eszközt tartalmaznia kell. Az immateriális javakat és a pénzügyi eszközöket nem kell szerepeltetni a képletben mobilis jellegűk miatt, továbbá, mert fennáll a rendszer megkerülésének kockázata. E tényezők alkalmazása megfelelően súlyt ad a származási tagállamok érdekeinek. Végül pedig az árbevételt azért kell figyelembe venni, hogy biztosítható legyen a rendeltetési tagállam méltányos részesedése. E tényezők és súlyozások garantálják, hogy a nyereség ott adózik, ahol keletkezik. Az általános elvtől eltérve, egy védzáradék is beépítésre kerül, ami alapján lehetőség van alternatív módszer alkalmazására azokban az esetekben, ahol az adóalapnak a felosztása nem tükrözi méltányosan az üzleti tevékenység nagyságát.

| (21) | A konszolidált adóalap arányos felosztására alkalmazott képletnek három tényezőt (munkaerő, eszközök és árbevétel) kell tartalmaznia.
  Míg
  a
  munkaerő- és eszköztényezőknek egyenként 45 %-os súlyt kell kapniuk, az árbevétel-tényezőt 10 %-os súllyal kell számításba venni.
  A munkaerő-tényezőt a bérköltség és a létszám alapján kell kiszámítani (minden tétel felét kell figyelembe venni). Az eszköztényezőnek minden befektetett tárgyi eszközt tartalmaznia kell. Az immateriális javakat és a pénzügyi eszközöket nem kell szerepeltetni a képletben mobilis jellegűk miatt, továbbá, mert fennáll a rendszer megkerülésének kockázata. E tényezők alkalmazása megfelelően súlyt ad a származási tagállamok érdekeinek. Végül pedig az árbevételt azért kell figyelembe venni, hogy biztosítható legyen a rendeltetési tagállam méltányos részesedése. E tényezők és súlyozások garantálják, hogy a nyereség ott adózik, ahol keletkezik. Az általános elvtől eltérve, egy védzáradék is beépítésre kerül, ami alapján lehetőség van alternatív módszer alkalmazására azokban az esetekben, ahol az adóalapnak a felosztása nem tükrözi méltányosan az üzleti tevékenység nagyságát. |
| --- | --- |

(21)

A konszolidált adóalap arányos felosztására alkalmazott képletnek három tényezőt (munkaerő, eszközök és árbevétel) kell tartalmaznia.
  Míg
  a
  munkaerő- és eszköztényezőknek egyenként 45 %-os súlyt kell kapniuk, az árbevétel-tényezőt 10 %-os súllyal kell számításba venni.
  A munkaerő-tényezőt a bérköltség és a létszám alapján kell kiszámítani (minden tétel felét kell figyelembe venni). Az eszköztényezőnek minden befektetett tárgyi eszközt tartalmaznia kell. Az immateriális javakat és a pénzügyi eszközöket nem kell szerepeltetni a képletben mobilis jellegűk miatt, továbbá, mert fennáll a rendszer megkerülésének kockázata. E tényezők alkalmazása megfelelően súlyt ad a származási tagállamok érdekeinek. Végül pedig az árbevételt azért kell figyelembe venni, hogy biztosítható legyen a rendeltetési tagállam méltányos részesedése. E tényezők és súlyozások garantálják, hogy a nyereség ott adózik, ahol keletkezik. Az általános elvtől eltérve, egy védzáradék is beépítésre kerül, ami alapján lehetőség van alternatív módszer alkalmazására azokban az esetekben, ahol az adóalapnak a felosztása nem tükrözi méltányosan az üzleti tevékenység nagyságát.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

21 a preambulumbekezdés (új)

| (21a) | A versenyképesség sérülésének elkerülése érdekében a KKTA kiszámítására vonatkozó közös szabályok nem járhatnak aránytalan igazgatási költségekkel a vállalatok számára. |
| --- | --- |

(21a)

A versenyképesség sérülésének elkerülése érdekében a KKTA kiszámítására vonatkozó közös szabályok nem járhatnak aránytalan igazgatási költségekkel a vállalatok számára.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| (23) | A vállalatcsoportoknak egyetlen adóhatóság („elsődleges adóhatóság”) illetékességébe kell tartozniuk, amely annak a tagállamnak az adóhatósága, ahol a csoport anyavállalata („elsődleges adóalany”) adózási szempontból illetőséggel rendelkezik. Az irányelvnek a rendszer adminisztrációjára vonatkozó eljárásrendet is rögzítenie kell. Az irányelvnek előzetes adómegállapítási mechanizmusról is rendelkeznie kell. Az ellenőrzések kezdeményezése és koordinálása az elsődleges adóhatóság feladata, de bármely tagállam hatóságai is, ahol a csoporttagnak adókötelezettsége van, kezdeményezhetnek ellenőrzést. Annak a tagállamnak az illetékes hatósága, ahol a csoporttag rezidens vagy székhellyel rendelkezik, megtámadhatja az elsődleges adóhatóságnak a választásközlő értesítésre vagy a módosított adómegállapításra vonatkozó döntését az elsődleges adóhatóság tagállamának bíróságai előtt. Az adóalany és az adóhatóságok között felmerülő vitás kérdésekkel az elsődleges adóhatóság tagállamának törvényei értelmében a fellebbezéseket első fokon tárgyalni illetékes közigazgatási szervnek kell foglalkoznia. |
| --- | --- |

(23)

A vállalatcsoportoknak egyetlen adóhatóság („elsődleges adóhatóság”) illetékességébe kell tartozniuk, amely annak a tagállamnak az adóhatósága, ahol a csoport anyavállalata („elsődleges adóalany”) adózási szempontból illetőséggel rendelkezik. Az irányelvnek a rendszer adminisztrációjára vonatkozó eljárásrendet is rögzítenie kell. Az irányelvnek előzetes adómegállapítási mechanizmusról is rendelkeznie kell. Az ellenőrzések kezdeményezése és koordinálása az elsődleges adóhatóság feladata, de bármely tagállam hatóságai is, ahol a csoporttagnak adókötelezettsége van, kezdeményezhetnek ellenőrzést. Annak a tagállamnak az illetékes hatósága, ahol a csoporttag rezidens vagy székhellyel rendelkezik, megtámadhatja az elsődleges adóhatóságnak a választásközlő értesítésre vagy a módosított adómegállapításra vonatkozó döntését az elsődleges adóhatóság tagállamának bíróságai előtt. Az adóalany és az adóhatóságok között felmerülő vitás kérdésekkel az elsődleges adóhatóság tagállamának törvényei értelmében a fellebbezéseket első fokon tárgyalni illetékes közigazgatási szervnek kell foglalkoznia.

| (23) | A módosítás a magyar nyelvű változatot nem érinti. |
| --- | --- |

(23)

A módosítás a magyar nyelvű változatot nem érinti.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| (23a) | A Bizottságnak létre kell hoznia egy a közös transzferár-képzési fórumhoz hasonló új, a KKTA-val foglalkozó fórumot, amelyhez a vállalatok és a tagállamok a KKTA-val kapcsolatos kérdésekkel és vitákkal fordulhatnak. E fórumnak iránymutatást kell nyújtania a vállalatok és tagállamok számára. |
| --- | --- |

(23a)

A Bizottságnak létre kell hoznia egy a közös transzferár-képzési fórumhoz hasonló új, a KKTA-val foglalkozó fórumot, amelyhez a vállalatok és a tagállamok a KKTA-val kapcsolatos kérdésekkel és vitákkal fordulhatnak. E fórumnak iránymutatást kell nyújtania a vállalatok és tagállamok számára.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

27 a preambulumbekezdés (új)

| (27a) | Ez az irányelv a társasági adózás egyik alapvető elemének radikálisan új megközelítését alkalmazza. A Bizottságnak ezért - amint erre érdemben lehetőség nyílik - alapos elemzést és független értékelést kell végeznie. A társasági adózás alkalmazásából és végrehajtásából adódó ciklikusság miatt elemzésre és értékelésre csak az irányelv hatálybalépését követő öt év eltelte után kerülhet sor. A Bizottság által végzett elemzésnek és értékelésnek a következők vizsgálatát kell magában foglalnia: a KKTA választható jellege, az adóalap harmonizációjának korlátozása, az arányos felosztási képlet, a rendszer hasznosságának megítélése a kkv-k számára, valamint a tagállamok adóbevételére gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

(27a)

Ez az irányelv a társasági adózás egyik alapvető elemének radikálisan új megközelítését alkalmazza. A Bizottságnak ezért - amint erre érdemben lehetőség nyílik - alapos elemzést és független értékelést kell végeznie. A társasági adózás alkalmazásából és végrehajtásából adódó ciklikusság miatt elemzésre és értékelésre csak az irányelv hatálybalépését követő öt év eltelte után kerülhet sor. A Bizottság által végzett elemzésnek és értékelésnek a következők vizsgálatát kell magában foglalnia: a KKTA választható jellege, az adóalap harmonizációjának korlátozása, az arányos felosztási képlet, a rendszer hasznosságának megítélése a kkv-k számára, valamint a tagállamok adóbevételére gyakorolt hatás.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

6 a cikk (új)

6a. cikk

Az európai vállalatok és az európai szövetkezetek

...-tól/től (2) kezdődően úgy kell tekinteni, hogy az 1. melléklet a) és b) pontjában említett, a feltételeknek megfelelő európai vállalatok és európai szövetkezetek olyan vállalatok, amelyek ezen irányelv alkalmazását választották.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

6 b cikk (új)

6b. cikk

Az irányelv alkalmazása a feltételeknek megfelelő egyéb vállalatokra

A 2003/361/EK ajánlásban meghatározott mikro-, kis- és középvállalkozásoktól eltérő, a feltételeknek megfelelő vállalatok ...-tól/től (3) kezdődően alkalmazzák ezt az irányelvet.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

A levonható kiadások közé tartozik az értékesítés összes költsége, továbbá az adóalanynál a jövedelemszerzéssel vagy annak biztosításával kapcsolatban felmerült, hozzáadottérték-adó nélküli kiadások, ideértve a kutatás és fejlesztés költségét és az üzleti célú (tulajdon- vagy hitelviszonyt megtestesítő) forrásbevonás költségét.

A levonható kiadások közé tartozik az értékesítés összes költsége, továbbá az adóalanynál a jövedelemszerzéssel vagy annak biztosításával kapcsolatban felmerült, hozzáadottérték-adó nélküli kiadások, ideértve a kutatás és fejlesztés költségét és az üzleti célú (tulajdon- vagy hitelviszonyt megtestesítő) forrásbevonás költségét.
  A környezetvédelemmel és a szén-dioxid-kibocsátással összefüggő rendszeres költségek szintén levonható kiadásoknak minősülnek.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – j pont

| (j) | a III. mellékletben felsorolt adónemek
  , az energiára, az alkoholra, a szeszes italokra és a dohánytermékekre kivetett jövedéki adó kivételével
  . |
| --- | --- |

(j)

a III. mellékletben felsorolt adónemek
  , az energiára, az alkoholra, a szeszes italokra és a dohánytermékekre kivetett jövedéki adó kivételével
  .

| j) | a III. mellékletben felsorolt adónemek. |
| --- | --- |

j)

a III. mellékletben felsorolt adónemek.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

30 cikk – c pont

| c) | A 91/674/EGK irányelvnek megfelelően létrehozott biztosítók technikai tartalékai, a káringadozási tartalék kivételével levonhatók. A tagállam rendelkezhet a káringadozási tartalék levonásáról. Csoport esetében a káringadozási tartalék levonását a tagállamban adózási szempontból illetőséggel rendelkező vagy ott található csoporttagok arányos részére kell alkalmazni. A levont összegeket minden adóév végén felül kell vizsgálni és ki kell igazítani. A jövőbeli adóalap számításakor figyelembe kell venni a már levont összegeket. |
| --- | --- |

c)

A 91/674/EGK irányelvnek megfelelően létrehozott biztosítók technikai tartalékai, a káringadozási tartalék kivételével levonhatók. A tagállam rendelkezhet a káringadozási tartalék levonásáról. Csoport esetében a káringadozási tartalék levonását a tagállamban adózási szempontból illetőséggel rendelkező vagy ott található csoporttagok arányos részére kell alkalmazni. A levont összegeket minden adóév végén felül kell vizsgálni és ki kell igazítani. A jövőbeli adóalap számításakor figyelembe kell venni a már levont összegeket.

| c) | A 91/674/EGK irányelvnek megfelelően létrehozott biztosítók technikai tartalékai, a káringadozási tartalék kivételével levonhatók.
  Annak
  a
  tagállamnak, amely a 91/674/EGK irányelv 62. cikke alapján káringadozási tartalék létrehozására vonatkozó kereskedelmi jogi követelményt vezetett be, ezt a tartalékot az adóból levonhatóvá is kell tennie. A
  tagállam rendelkezhet a káringadozási tartalék levonásáról. Csoport esetében a káringadozási tartalék levonását a tagállamban adózási szempontból illetőséggel rendelkező vagy ott található csoporttagok arányos részére kell alkalmazni. A levont összegeket minden adóév végén felül kell vizsgálni és ki kell igazítani. A jövőbeli adóalap számításakor figyelembe kell venni a már levont összegeket. |
| --- | --- |

c)

A 91/674/EGK irányelvnek megfelelően létrehozott biztosítók technikai tartalékai, a káringadozási tartalék kivételével levonhatók.
  Annak
  a
  tagállamnak, amely a 91/674/EGK irányelv 62. cikke alapján káringadozási tartalék létrehozására vonatkozó kereskedelmi jogi követelményt vezetett be, ezt a tartalékot az adóból levonhatóvá is kell tennie. A
  tagállam rendelkezhet a káringadozási tartalék levonásáról. Csoport esetében a káringadozási tartalék levonását a tagállamban adózási szempontból illetőséggel rendelkező vagy ott található csoporttagok arányos részére kell alkalmazni. A levont összegeket minden adóév végén felül kell vizsgálni és ki kell igazítani. A jövőbeli adóalap számításakor figyelembe kell venni a már levont összegeket.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

48 cikk

Ha az adóalanynál olyan veszteség merült fel az irányelv szerinti rendszer választása előtt, amelyet el lehetne határolni a következő időszakokra az alkalmazandó nemzeti jog értelmében, de amelyet még nem számoltak el az adóköteles nyereséggel szemben, az ilyen veszteségek levonhatók
  az adóalapból
  olyan mértékben, amilyet a nemzeti jog lehetővé tesz.

Ha az adóalanynál olyan veszteség merült fel az irányelv szerinti rendszer választása előtt, amelyet el lehetne határolni a következő időszakokra az alkalmazandó nemzeti jog értelmében, de amelyet még nem számoltak el az adóköteles nyereséggel szemben, az ilyen veszteségek levonhatók
  a korábban alkalmazandó nemzeti jog szerinti tagállamban adózás alá vont adóalap egy részéből
  olyan mértékben, amilyet a nemzeti jog lehetővé tesz.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

73 cikk – 1 bekezdés – a pont

| a) | a harmadik ország általános adórendszere szerinti kötelező társasági adó kulcsa a tagállamokban alkalmazandó átlagos kötelező társaságiadó-kulcs
  40 %-ánál
  alacsonyabb; |
| --- | --- |

a)

a harmadik ország általános adórendszere szerinti kötelező társasági adó kulcsa a tagállamokban alkalmazandó átlagos kötelező társaságiadó-kulcs
  40 %-ánál
  alacsonyabb;

| a) | a harmadik ország általános adórendszere szerinti kötelező társasági adó kulcsa a tagállamokban alkalmazandó átlagos kötelező társaságiadó-kulcs
  70 %-ánál
  alacsonyabb; |
| --- | --- |

a)

a harmadik ország általános adórendszere szerinti kötelező társasági adó kulcsa a tagállamokban alkalmazandó átlagos kötelező társaságiadó-kulcs
  70 %-ánál
  alacsonyabb;

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

80 cikk – 1 bekezdés

Az adóelkerülést célzó színlelt ügyleteket figyelmen kívül kell hagyni az adóalap kiszámításának alkalmazásában.

Az
  elsősorban az
  adóelkerülést célzó színlelt ügyleteket figyelmen kívül kell hagyni az adóalap kiszámításának alkalmazásában.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

82 cikk – 1 bekezdés – b pont

| b) | a harmadik ország általános adórendszere szerinti kötelező társaságiadó-kulcs a tagállamokban alkalmazandó átlagos kötelező társaságiadó-kulcs
  40 %-ánál
  alacsonyabb, vagy a jogalanyra e harmadik ország egyedi rendszere vonatkozik, amely jelentősen alacsonyabb adómértéket tesz lehetővé, mint az általános rendszer; |
| --- | --- |

b)

a harmadik ország általános adórendszere szerinti kötelező társaságiadó-kulcs a tagállamokban alkalmazandó átlagos kötelező társaságiadó-kulcs
  40 %-ánál
  alacsonyabb, vagy a jogalanyra e harmadik ország egyedi rendszere vonatkozik, amely jelentősen alacsonyabb adómértéket tesz lehetővé, mint az általános rendszer;

| b) | a harmadik ország általános adórendszere szerinti kötelező társaságiadó-kulcs a tagállamokban alkalmazandó átlagos kötelező társaságiadó-kulcs
  70 %-ánál
  alacsonyabb, vagy a jogalanyra e harmadik ország egyedi rendszere vonatkozik, amely jelentősen alacsonyabb adómértéket tesz lehetővé, mint az általános rendszer; |
| --- | --- |

b)

a harmadik ország általános adórendszere szerinti kötelező társaságiadó-kulcs a tagállamokban alkalmazandó átlagos kötelező társaságiadó-kulcs
  70 %-ánál
  alacsonyabb, vagy a jogalanyra e harmadik ország egyedi rendszere vonatkozik, amely jelentősen alacsonyabb adómértéket tesz lehetővé, mint az általános rendszer;

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

86 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

1.   A konszolidált adóalapot minden adóévben az arányos felosztási képlet alapján kell felosztani a csoporttagok között. Az A csoporttag arányos részének meghatározásakor a képlet, amely
  azonos súlyozást ad
  az értékesítés
  árbevételének
  , a
  munkaerőnek
  és az
  eszközöknek
  , az alábbiak szerint alakul:

(1)   A konszolidált adóalapot minden adóévben az arányos felosztási képlet alapján kell felosztani a csoporttagok között. Az A csoporttag arányos részének meghatározásakor a képlet, amely az értékesítés
  árbevételt
  , a
  munkaerőt
  és az
  eszközöket tartalmazza
  , az alábbiak szerint alakul:

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

86 cikk – 1 bekezdés – képlet

Formula

Formula

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

110 cikk – 1 a bekezdés (új)

(1a)
     
  A Bizottság a tagállami adóhatóságokkal együttműködésben megtervezi az egységes adóbevallási formanyomtatványt.

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

122 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

(1)   Az elsődleges adóhatóság kezdeményezheti és koordinálhatja is a csoporttagok auditálását. Az audit kezdeményezhető illetékes
  hatóság
  kérésére is.

(1)   Az elsődleges adóhatóság kezdeményezheti és koordinálhatja is a csoporttagok auditálását. Az audit kezdeményezhető
  a csoporttag székhelye szerinti tagállam
  illetékes
  hatóságának
  kérésére is.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

123 a cikk (új)

123a. cikk

KKTA-fórum

A Bizottság létrehoz egy a KKTA-val foglalkozó fórumot, amelyhez a vállalatok és a tagállamok a KKTA-val kapcsolatos kérdésekkel és vitákkal fordulhatnak. Ez a fórum iránymutatást nyújt a vállalatok és a tagállamok számára.

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

130 cikk

Az Európai Parlament tájékoztatást kap a felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak a Bizottság részéről történő megalkotásáról, a velük kapcsolatban megfogalmazott bármely kifogásról és a hatáskörök átruházásának a Tanács részéről történő visszavonásáról.

Az Európai Parlament tájékoztatást kap a felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak a Bizottság részéről történő megalkotásáról, a velük kapcsolatban megfogalmazott bármely kifogásról és a hatáskörök átruházásának a Tanács részéről történő visszavonásáról.
  Az eszköz bármely jövőbeli értékeléséről tájékoztatni kell az Európai Parlament illetékes bizottságának tagjait.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

132 a cikk (új)

132a. cikk

Határon átnyúló tevékenységet folytató kkv-k

A Bizottság ...-ig (4) olyan eszközt bocsát rendelkezésre, amely lehetővé teszi a határon átnyúló tevékenységet folytató kkv-k számára, hogy önkéntesen belépjenek a KKTA-rendszerbe.

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

133 cikk

Az irányelv hatálybalépését követő öt év elteltével
  a Bizottság felülvizsgálja az irányelv alkalmazását, és jelentést készít a Tanácsnak az irányelv működéséről. A jelentésnek
  külön
  ki kell térnie az
  irányelv XVI. fejezetében meghatározott mechanizmus hatásának
  vizsgálatára
  az adóalapok tagállamok közötti megosztása szempontjából.

A Bizottság
  ...-ig (5)

  felülvizsgálja ezen irányelv alkalmazását, és jelentést készít
  az Európai Parlamentnek és
  a Tanácsnak az irányelv működéséről. A jelentésnek
  többek között
  ki kell térnie az
  alábbiak független értékelésen alapuló
  vizsgálatára
  :

| a) | a XVI. fejezetben meghatározott mechanizmus hatásának vizsgálata az adóalapok tagállamok közötti megosztása
  , valamint az adóbevételekre gyakorolt hatás
  szempontjából; |
| --- | --- |

a)

a XVI. fejezetben meghatározott mechanizmus hatásának vizsgálata az adóalapok tagállamok közötti megosztása
  , valamint az adóbevételekre gyakorolt hatás
  szempontjából;

| b) | az irányelv kkv-k általi használata és az irányelv alkalmazhatósága a kkv-k számára; |
| --- | --- |

b)

az irányelv kkv-k általi használata és az irányelv alkalmazhatósága a kkv-k számára;

| c) | a rendszernek a kkv-k számára való kötelezővé tételének előnyei és hátrányai; |
| --- | --- |

c)

a rendszernek a kkv-k számára való kötelezővé tételének előnyei és hátrányai;

| d) | ezen irányelv társadalmi-gazdasági következményei, ideértve a vállalatok nemzetközi tevékenységére, valamint a feltételeknek megfelelő és nem megfelelő vállalatok versenyképességére gyakorolt hatásokat; |
| --- | --- |

d)

ezen irányelv társadalmi-gazdasági következményei, ideértve a vállalatok nemzetközi tevékenységére, valamint a feltételeknek megfelelő és nem megfelelő vállalatok versenyképességére gyakorolt hatásokat;

| e) | a tisztességes és igazságos adóbeszedésre gyakorolt hatás a tagállamokban; |
| --- | --- |

e)

a tisztességes és igazságos adóbeszedésre gyakorolt hatás a tagállamokban;

| f) | a minimális adókulcsok bevezetésének előnyei és hátrányai. |
| --- | --- |

f)

a minimális adókulcsok bevezetésének előnyei és hátrányai.

Adott esetben a Bizottság legkésőbb 2020-ig az irányelv módosítására irányuló javaslatot nyújt be. A Bizottság ...-ig (6) jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv potenciális belső piaci következményeiről, különös tekintettel az ebben az irányelvben megállapított szabályok hatálya alá tartozó vállalatok és a konszolidációs kritériumokat nem teljesítő társaságok közötti esetleges versenytorzulásokra.

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

3 melléklet – 5 cím – 4 pont

Versicherungsteuer

törölve

---

(1)  

  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

(2)  
  Ezen irányelv alkalmazásának időpontjától számított két évet követő hónap első napja.

(3)  
  Ezen irányelv alkalmazásának időpontjától számított öt évet követő hónap első napja.

(4)  
  Ezen irányelv hatálybalépésének dátumától számított két évet követő hónap első napja.

(5)  
  Ezen irányelv hatálybalépésének dátumától számított öt évet követő hónap első napja.

(6)  
  Ezen irányelv hatálybalépésének dátumától számított két évet követő hónap első napja.

---

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/144 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/144

---

2012. április 19., csütörtökAz energiatermékek és a villamos energia adóztatása *

P7_TA(2012)0136

Az Európai Parlament 2012. április 19-i jogalkotási állásfoglalása az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló 2003/96/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0169 – C7-0105/2011 – 2011/0092(CNS))

2013/C 258 E/26

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0169), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0169),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0105/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0105/2011),

| — | tekintettel a bolgár parlament, a spanyol képviselőház és a spanyol szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bolgár parlament, a spanyol képviselőház és a spanyol szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0052/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0052/2012),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésének megfelelően;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Irányelvre irányuló javaslat


  1 preambulumbekezdés |
| (1) | A 2003/96/EK irányelvet annak biztosítása érdekében fogadták el, hogy a belső piac működése megfelelő legyen az energiatermékek és villamos energia adóztatása tekintetében. A Szerződés 6. cikkével összhangban – és különösen a Kiotói Jegyzőkönyv alapján – a környezetvédelmi követelmények bekerültek az irányelv előírásai közé. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

(1)

A 2003/96/EK irányelvet annak biztosítása érdekében fogadták el, hogy a belső piac működése megfelelő legyen az energiatermékek és villamos energia adóztatása tekintetében. A Szerződés 6. cikkével összhangban – és különösen a Kiotói Jegyzőkönyv alapján – a környezetvédelmi követelmények bekerültek az irányelv előírásai közé.

| (1) | A 2003/96/EK irányelvet annak biztosítása érdekében fogadták el, hogy a belső piac működése megfelelő legyen az energiatermékek és villamos energia adóztatása tekintetében. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 11. cikkével összhangban – és különösen a Kiotói Jegyzőkönyv alapján – a környezetvédelmi követelmények bekerültek az irányelv előírásai közé.
  Az EUMSZ 9. cikkében foglaltakkal összhangban fontos annak ellenőrzése, hogy megfelelően figyelembe veszik-e az emberi egészség védelmét, többek között a levegőszennyezés tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/96/EK irányelvet annak biztosítása érdekében fogadták el, hogy a belső piac működése megfelelő legyen az energiatermékek és villamos energia adóztatása tekintetében. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 11. cikkével összhangban – és különösen a Kiotói Jegyzőkönyv alapján – a környezetvédelmi követelmények bekerültek az irányelv előírásai közé.
  Az EUMSZ 9. cikkében foglaltakkal összhangban fontos annak ellenőrzése, hogy megfelelően figyelembe veszik-e az emberi egészség védelmét, többek között a levegőszennyezés tekintetében.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| (1a) | Egy olyan szerteágazó és alapvető fontosságú ügy, mint az energia adóztatása az Unióban, nem szűkíthető le az éghajlati és környezetpolitikával kapcsolatos legégetőbb szükségletek számbavételére, legyenek azok bármilyen fontosak is. Az Unió számára az energiapolitikai és az iparpolitikai célok ugyancsak alapvető fontosságúak. Emellett annak érdekében, hogy a belső piac az energia területén megfelelően és hatékonyan működjön, az e területhez köthető összes uniós kezdeményezést és jogszabályt folyamatosan és körültekintően koordinálni kell. Nemcsak a 2003/96/EK irányelv módosításainak kell más, energiával kapcsolatos politikákkal összeegyeztethetőnek lenniük, hanem ezeket a politikákat is megfelelően hozzá kell igazítani az energia adóztatási keretéhez. Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) szerinti uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren belüli meglévő problémákat eltökélten kell kezelni a rendszer hatékony működése érdekében. A koherencia bárminemű hiánya kedvezőtlenül hatna az intelligens, fenntartható és mindenkire kiterjedő növekedésre vonatkozó hosszú távú uniós célok megvalósulására. |
| --- | --- |

(1a)

Egy olyan szerteágazó és alapvető fontosságú ügy, mint az energia adóztatása az Unióban, nem szűkíthető le az éghajlati és környezetpolitikával kapcsolatos legégetőbb szükségletek számbavételére, legyenek azok bármilyen fontosak is. Az Unió számára az energiapolitikai és az iparpolitikai célok ugyancsak alapvető fontosságúak. Emellett annak érdekében, hogy a belső piac az energia területén megfelelően és hatékonyan működjön, az e területhez köthető összes uniós kezdeményezést és jogszabályt folyamatosan és körültekintően koordinálni kell. Nemcsak a 2003/96/EK irányelv módosításainak kell más, energiával kapcsolatos politikákkal összeegyeztethetőnek lenniük, hanem ezeket a politikákat is megfelelően hozzá kell igazítani az energia adóztatási keretéhez. Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) szerinti uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren belüli meglévő problémákat eltökélten kell kezelni a rendszer hatékony működése érdekében. A koherencia bárminemű hiánya kedvezőtlenül hatna az intelligens, fenntartható és mindenkire kiterjedő növekedésre vonatkozó hosszú távú uniós célok megvalósulására.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| (2) | Biztosítani kell, hogy a belső piac – az Európai Tanács 2007. március 8–9-i és 2008. december 11–12-i ülésének elnökségi következtetéseivel összhangban – az éghajlatváltozás korlátozásához, a megújuló energiaforrások igénybevételéhez és az energiamegtakarításhoz kapcsolódó új követelmények között
  továbbra is megfelelően
  működjön. |
| --- | --- |

(2)

Biztosítani kell, hogy a belső piac – az Európai Tanács 2007. március 8–9-i és 2008. december 11–12-i ülésének elnökségi következtetéseivel összhangban – az éghajlatváltozás korlátozásához, a megújuló energiaforrások igénybevételéhez és az energiamegtakarításhoz kapcsolódó új követelmények között
  továbbra is megfelelően
  működjön.

| (2) | Biztosítani kell, hogy a belső piac – az Európai Tanács 2007. március 8–9-i és 2008. december 11–12-i ülésének elnökségi következtetéseivel összhangban – az éghajlatváltozás korlátozásához, a megújuló energiaforrások igénybevételéhez és az energiamegtakarításhoz kapcsolódó új követelmények között
  a lehető legjobban
  működjön.
  Az energiafogyasztók közötti – a használt energiaforrástól független – ténylegesen egyenlő versenyfeltételek megteremtése érdekében a 2003/96/EK irányelv keretei között biztosítani kell az energiaforrások következetes kezelését. |
| --- | --- |

(2)

Biztosítani kell, hogy a belső piac – az Európai Tanács 2007. március 8–9-i és 2008. december 11–12-i ülésének elnökségi következtetéseivel összhangban – az éghajlatváltozás korlátozásához, a megújuló energiaforrások igénybevételéhez és az energiamegtakarításhoz kapcsolódó új követelmények között
  a lehető legjobban
  működjön.
  Az energiafogyasztók közötti – a használt energiaforrástól független – ténylegesen egyenlő versenyfeltételek megteremtése érdekében a 2003/96/EK irányelv keretei között biztosítani kell az energiaforrások következetes kezelését.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| (2a) | Az energiatermékek adóztatása vonatkozásában technológiai szempontból semleges megközelítést kell alkalmazni annak érdekében, hogy az új technológiák számára is biztosított legyen a fejlődés lehetősége. |
| --- | --- |

(2a)

Az energiatermékek adóztatása vonatkozásában technológiai szempontból semleges megközelítést kell alkalmazni annak érdekében, hogy az új technológiák számára is biztosított legyen a fejlődés lehetősége.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| (3) | A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás költséghatékony eszköz
  lehet
  a tagállamok számára az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése elérésében az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak megfelelően azon energiaforrások tekintetében, amelyek nem tartoznak az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá. A CO2-kibocsátás adóztatásának a belső piac megfelelő működésére kifejtett potenciális hatásai miatt közös szabályokra van szükség ezen a téren. |
| --- | --- |

(3)

A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás költséghatékony eszköz
  lehet
  a tagállamok számára az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése elérésében az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak megfelelően azon energiaforrások tekintetében, amelyek nem tartoznak az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá. A CO2-kibocsátás adóztatásának a belső piac megfelelő működésére kifejtett potenciális hatásai miatt közös szabályokra van szükség ezen a téren.

| (3) | A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás
  általában
  költséghatékony eszköz a tagállamok számára az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése elérésében az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak megfelelően azon energiaforrások tekintetében, amelyek nem tartoznak a 2003/87/EK irányelv hatálya alá. A CO2-kibocsátás adóztatásának a belső piac megfelelő működésére kifejtett
  jelenlegi és
  potenciális hatásai miatt közös szabályokra van szükség ezen a téren. |
| --- | --- |

(3)

A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás
  általában
  költséghatékony eszköz a tagállamok számára az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése elérésében az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak megfelelően azon energiaforrások tekintetében, amelyek nem tartoznak a 2003/87/EK irányelv hatálya alá. A CO2-kibocsátás adóztatásának a belső piac megfelelő működésére kifejtett
  jelenlegi és
  potenciális hatásai miatt közös szabályokra van szükség ezen a téren.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| (4a) | Az energia adóztatása nem terjedhet ki a hulladék energetikai hasznosítására és különösen a hulladék alternatív tüzelőanyagként való felhasználására, mivel a hulladékokról szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) célja az, hogy a hulladékok termelői és birtokosai a lehető leginkább energiahatékony és erőforrásbarát módon ártalmatlanítsák a hulladékot, és az energetikai hasznosítást előnyben részesíti az ártalmatlanítással szemben. |
| --- | --- |

(4a)

Az energia adóztatása nem terjedhet ki a hulladék energetikai hasznosítására és különösen a hulladék alternatív tüzelőanyagként való felhasználására, mivel a hulladékokról szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) célja az, hogy a hulladékok termelői és birtokosai a lehető leginkább energiahatékony és erőforrásbarát módon ártalmatlanítsák a hulladékot, és az energetikai hasznosítást előnyben részesíti az ártalmatlanítással szemben.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| (4b) | A tagállamoknak továbbra is jogosultaknak kell lenniük arra is, hogy a mezőgazdasági, kertészeti vagy haltenyésztési munkálatokra, illetve az erdőgazdálkodásban felhasznált energiatermékekre és villamos energiára akár nulla adómértéket is alkalmazzanak az energiafogyasztás általános adóztatása tekintetében. |
| --- | --- |

(4b)

A tagállamoknak továbbra is jogosultaknak kell lenniük arra is, hogy a mezőgazdasági, kertészeti vagy haltenyésztési munkálatokra, illetve az erdőgazdálkodásban felhasznált energiatermékekre és villamos energiára akár nulla adómértéket is alkalmazzanak az energiafogyasztás általános adóztatása tekintetében.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| (5) | Ezért kell rendelkezni arról, hogy az energiaadóztatás két elemből, a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatásból és az energiafogyasztás általános adóztatásából áll. Annak érdekében, hogy az energiaadóztatás illeszkedjék a 2003/87/EK irányelv alapján működő uniós rendszerhez, a tagállamok számára elő kell írni, hogy világosan határolják el egymástól az adóztatás két elemét. Ez egyben lehetővé teszi a biomassza-üzemanyag vagy biomasszából készült üzemanyag egyedi megítélését is. |
| --- | --- |

(5)

Ezért kell rendelkezni arról, hogy az energiaadóztatás két elemből, a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatásból és az energiafogyasztás általános adóztatásából áll. Annak érdekében, hogy az energiaadóztatás illeszkedjék a 2003/87/EK irányelv alapján működő uniós rendszerhez, a tagállamok számára elő kell írni, hogy világosan határolják el egymástól az adóztatás két elemét. Ez egyben lehetővé teszi a biomassza-üzemanyag vagy biomasszából készült üzemanyag egyedi megítélését is.

| (5) | Ezért kell rendelkezni arról, hogy az energiaadóztatás két elemből, a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatásból és az energiafogyasztás általános adóztatásából áll. Annak érdekében, hogy az energiaadóztatás illeszkedjék a 2003/87/EK irányelv alapján működő uniós rendszerhez, a tagállamok számára elő kell írni, hogy világosan határolják el egymástól az adóztatás két elemét. Ez egyben lehetővé tenné a biomassza-üzemanyagok vagy biomasszából készült üzemanyagok egyedi megítélését is
  , tekintettel azok olcsó és szinte üvegházhatásúgáz-semleges megújuló energiaforrásként kínált előnyeire, feltéve, hogy megfelelnek a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak
  .
  A Bizottságnak be kell nyújtania egy jelentést az Európai Parlament és a Tanács számára, amely megvizsgálja, hogy a közegészség védelme érdekében a CO2-kibocsátáson kívül figyelembe kell-e venni más káros gázok kibocsátásait is. |
| --- | --- |

(5)

Ezért kell rendelkezni arról, hogy az energiaadóztatás két elemből, a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatásból és az energiafogyasztás általános adóztatásából áll. Annak érdekében, hogy az energiaadóztatás illeszkedjék a 2003/87/EK irányelv alapján működő uniós rendszerhez, a tagállamok számára elő kell írni, hogy világosan határolják el egymástól az adóztatás két elemét. Ez egyben lehetővé tenné a biomassza-üzemanyagok vagy biomasszából készült üzemanyagok egyedi megítélését is
  , tekintettel azok olcsó és szinte üvegházhatásúgáz-semleges megújuló energiaforrásként kínált előnyeire, feltéve, hogy megfelelnek a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak
  .
  A Bizottságnak be kell nyújtania egy jelentést az Európai Parlament és a Tanács számára, amely megvizsgálja, hogy a közegészség védelme érdekében a CO2-kibocsátáson kívül figyelembe kell-e venni más káros gázok kibocsátásait is.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| (6) | Az adóztatás egyes elemeit a különböző energiaforrások egyenlő adóügyi megítélését lehetővé tevő, objektív kritériumok alapján kell kiszámítani. A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás tekintetében hivatkozni kell az egyes energiatermékek használatával járó CO2-kibocsátásra, amihez a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és jelentésére vonatkozó iránymutatások létrehozásáról szóló, 2007. július 18-i bizottsági határozatban megállapított CO2-kibocsátási tényezőket kell felhasználni. Az energiafogyasztás általános adóztatása tekintetében hivatkozni kell az egyes energiatermékeknek és a villamos energiának az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, valamint a 93/76/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti energiatartalmára. Ezzel összefüggésben figyelembe kell venni a biomassza vagy a biomasszából előállított termékekkörnyezeti előnyeit. Ezeket a termékeket a 2007/589/EK határozatban a biomasszára vagy biomasszából előállított termékekre meghatározott CO2-kibocsátási tényezők, illetve a 2009/28/EK irányelv III. mellékletében megállapított energiatartalmuk alapján kell adóztatni. E tekintetben messze a legfontosabb kategóriát a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének h) és i) pontjában meghatározott bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók képezik. Mivel ezen termékeknek a környezeti előnye annak függvényében változik, hogy megfelelnek-e az említett irányelv 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak, a biomasszára és a biomasszából előállított termékekre vonatkozó referenciaértékek csak akkor alkalmazandók, ha a kritériumok teljesülnek. |
| --- | --- |

(6)

Az adóztatás egyes elemeit a különböző energiaforrások egyenlő adóügyi megítélését lehetővé tevő, objektív kritériumok alapján kell kiszámítani. A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás tekintetében hivatkozni kell az egyes energiatermékek használatával járó CO2-kibocsátásra, amihez a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és jelentésére vonatkozó iránymutatások létrehozásáról szóló, 2007. július 18-i bizottsági határozatban megállapított CO2-kibocsátási tényezőket kell felhasználni. Az energiafogyasztás általános adóztatása tekintetében hivatkozni kell az egyes energiatermékeknek és a villamos energiának az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, valamint a 93/76/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti energiatartalmára. Ezzel összefüggésben figyelembe kell venni a biomassza vagy a biomasszából előállított termékekkörnyezeti előnyeit. Ezeket a termékeket a 2007/589/EK határozatban a biomasszára vagy biomasszából előállított termékekre meghatározott CO2-kibocsátási tényezők, illetve a 2009/28/EK irányelv III. mellékletében megállapított energiatartalmuk alapján kell adóztatni. E tekintetben messze a legfontosabb kategóriát a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének h) és i) pontjában meghatározott bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók képezik. Mivel ezen termékeknek a környezeti előnye annak függvényében változik, hogy megfelelnek-e az említett irányelv 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak, a biomasszára és a biomasszából előállított termékekre vonatkozó referenciaértékek csak akkor alkalmazandók, ha a kritériumok teljesülnek.

| (6) | Az adóztatás egyes elemeit a különböző energiaforrások egyenlő adóügyi megítélését lehetővé tevő, objektív kritériumok alapján kell kiszámítani. A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás tekintetében hivatkozni kell az egyes energiatermékek használatával járó CO2-kibocsátásra, amihez a 2003/87/EK irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és jelentésére vonatkozó iránymutatások létrehozásáról szóló, 2007. július 18-i2007/589/EK bizottsági határozatban megállapított CO2-kibocsátási tényezőket kell felhasználni. Az energiafogyasztás általános adóztatása tekintetében hivatkozni kell az egyes energiatermékeknek és a villamos energiának az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK irányelv szerinti energiatartalmára. Ezzel összefüggésben figyelembe kell venni a biomassza vagy a biomasszából előállított termékek környezeti előnyeit. Ezeket a termékeket a 2007/589/EK határozatban a biomasszára vagy biomasszábólelőállított termékekre meghatározott CO2-kibocsátási tényezők, illetve a 2009/28/EK irányelv III. mellékletében megállapított energiatartalmuk alapján kell adóztatni. E tekintetben messze a legfontosabb kategóriát a 2009/28/EK irányelv 2. cikkének h) és i) pontjában meghatározott bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók képezik. Mivel ezen termékeknek a környezeti előnye annak függvényében változik, hogy megfelelnek-e az említett irányelv 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak, a biomasszára és a biomasszából előállított termékekre vonatkozó referenciaértékek csak akkor alkalmazandók, ha a kritériumok teljesülnek.
  A bioüzemanyagoktól és folyékony bio-energiahordozóktól eltérő, biomasszából előállított termékekre vonatkozó fenntarthatósági kritériumoknak a 2009/28/EK irányelvben történő meghatározását követően ezeket az egyedi referenciaértékeket csak akkor szabad alkalmazni a folyékony bio-energiahordozóktól eltérő, biomasszából előállított termékekre, ha azok megfelelnek az új fenntarthatósági kritériumoknak. |
| --- | --- |

(6)

Az adóztatás egyes elemeit a különböző energiaforrások egyenlő adóügyi megítélését lehetővé tevő, objektív kritériumok alapján kell kiszámítani. A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás tekintetében hivatkozni kell az egyes energiatermékek használatával járó CO2-kibocsátásra, amihez a 2003/87/EK irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és jelentésére vonatkozó iránymutatások létrehozásáról szóló, 2007. július 18-i2007/589/EK bizottsági határozatban megállapított CO2-kibocsátási tényezőket kell felhasználni. Az energiafogyasztás általános adóztatása tekintetében hivatkozni kell az egyes energiatermékeknek és a villamos energiának az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK irányelv szerinti energiatartalmára. Ezzel összefüggésben figyelembe kell venni a biomassza vagy a biomasszából előállított termékek környezeti előnyeit. Ezeket a termékeket a 2007/589/EK határozatban a biomasszára vagy biomasszábólelőállított termékekre meghatározott CO2-kibocsátási tényezők, illetve a 2009/28/EK irányelv III. mellékletében megállapított energiatartalmuk alapján kell adóztatni. E tekintetben messze a legfontosabb kategóriát a 2009/28/EK irányelv 2. cikkének h) és i) pontjában meghatározott bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók képezik. Mivel ezen termékeknek a környezeti előnye annak függvényében változik, hogy megfelelnek-e az említett irányelv 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak, a biomasszára és a biomasszából előállított termékekre vonatkozó referenciaértékek csak akkor alkalmazandók, ha a kritériumok teljesülnek.
  A bioüzemanyagoktól és folyékony bio-energiahordozóktól eltérő, biomasszából előállított termékekre vonatkozó fenntarthatósági kritériumoknak a 2009/28/EK irányelvben történő meghatározását követően ezeket az egyedi referenciaértékeket csak akkor szabad alkalmazni a folyékony bio-energiahordozóktól eltérő, biomasszából előállított termékekre, ha azok megfelelnek az új fenntarthatósági kritériumoknak.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| (7) | A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatást úgy kell hozzáigazítani a 2003/87/EK irányelv működéséhez, hogy hatékonyan kiegészítse azt. Az ilyen adóztatást az energiatermékeknek az említett irányelv szerinti létesítményekben CO2-kibocsátást okozó bármely célú felhasználására – ideértve a tüzelő-, fűtőanyagként való felhasználástól eltérő célokat – alkalmazni kell, feltéve, hogy az érintett létesítmény nem tartozik az irányelv alapján létrehozott kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá. Tekintettel azonban arra, hogy a két eszköz együttes alkalmazásával nem lehet nagyobb kibocsátás-csökkentést elérni, mint önmagában a kibocsátáskereskedelmi rendszerrel, és hatása csupán e kibocsátás költségének megnövelésére korlátozódna, a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatást az EU ETS rendszer hatálya alá tartozó
  létesítményekre
  nem
  kell alkalmazni
  . |
| --- | --- |

(7)

A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatást úgy kell hozzáigazítani a 2003/87/EK irányelv működéséhez, hogy hatékonyan kiegészítse azt. Az ilyen adóztatást az energiatermékeknek az említett irányelv szerinti létesítményekben CO2-kibocsátást okozó bármely célú felhasználására – ideértve a tüzelő-, fűtőanyagként való felhasználástól eltérő célokat – alkalmazni kell, feltéve, hogy az érintett létesítmény nem tartozik az irányelv alapján létrehozott kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá. Tekintettel azonban arra, hogy a két eszköz együttes alkalmazásával nem lehet nagyobb kibocsátás-csökkentést elérni, mint önmagában a kibocsátáskereskedelmi rendszerrel, és hatása csupán e kibocsátás költségének megnövelésére korlátozódna, a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatást az EU ETS rendszer hatálya alá tartozó
  létesítményekre
  nem
  kell alkalmazni
  .

| (7) | A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatást úgy kell hozzáigazítani a 2003/87/EK irányelv működéséhez, hogy hatékonyan kiegészítse azt. Az ilyen adóztatást az energiatermékeknek az említett irányelv szerinti létesítményekben CO2-kibocsátást okozó bármely célú felhasználására – ideértve a tüzelő-, fűtőanyagként való felhasználástól eltérő célokat – alkalmazni kell, feltéve, hogy az érintett létesítmény nem tartozik az irányelv alapján létrehozott kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá. Tekintettel azonban arra, hogy a két eszköz együttes alkalmazásával nem lehet nagyobb kibocsátás-csökkentést elérni, mint önmagában a kibocsátáskereskedelmi rendszerrel, és annak hatása csupán e kibocsátás költségének megnövelésére korlátozódna, a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás az EU ETS rendszer hatálya alá tartozó
  létesítmények közvetett és közvetlen fogyasztására
  nem
  alkalmazható
  .
  A kettős adóztatás és a kettős szabályozás formájában megvalósuló kettős teher a verseny torzulásaihoz vezet, ezért elvetendő. |
| --- | --- |

(7)

A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatást úgy kell hozzáigazítani a 2003/87/EK irányelv működéséhez, hogy hatékonyan kiegészítse azt. Az ilyen adóztatást az energiatermékeknek az említett irányelv szerinti létesítményekben CO2-kibocsátást okozó bármely célú felhasználására – ideértve a tüzelő-, fűtőanyagként való felhasználástól eltérő célokat – alkalmazni kell, feltéve, hogy az érintett létesítmény nem tartozik az irányelv alapján létrehozott kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá. Tekintettel azonban arra, hogy a két eszköz együttes alkalmazásával nem lehet nagyobb kibocsátás-csökkentést elérni, mint önmagában a kibocsátáskereskedelmi rendszerrel, és annak hatása csupán e kibocsátás költségének megnövelésére korlátozódna, a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás az EU ETS rendszer hatálya alá tartozó
  létesítmények közvetett és közvetlen fogyasztására
  nem
  alkalmazható
  .
  A kettős adóztatás és a kettős szabályozás formájában megvalósuló kettős teher a verseny torzulásaihoz vezet, ezért elvetendő.

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

8 bekezdés

| (8) | Az adósemlegesség biztosítása érdekében az energiaadóztatás egyes elemeire ugyanazon minimum adómértékeket kell alkalmazni az azonos felhasználási célú energiatermékek esetén. Ugyancsak az adósemlegesség érdekében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy amennyiben ilyen minimum adómértékek kerültek megállapításra, az összes érintett termék vonatkozásában egyenlő legyen a nemzeti adóztatás mértéke. Indokolt esetben az adómértékek kiegyenlítésére átmeneti időszakot kell előírni. |
| --- | --- |

(8)

Az adósemlegesség biztosítása érdekében az energiaadóztatás egyes elemeire ugyanazon minimum adómértékeket kell alkalmazni az azonos felhasználási célú energiatermékek esetén. Ugyancsak az adósemlegesség érdekében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy amennyiben ilyen minimum adómértékek kerültek megállapításra, az összes érintett termék vonatkozásában egyenlő legyen a nemzeti adóztatás mértéke. Indokolt esetben az adómértékek kiegyenlítésére átmeneti időszakot kell előírni.

törölve

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| (11) | Biztosítani kell, hogy az adóztatás minimummértékei megőrizzék a kívánt hatásukat.
  Mivel a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás kiegészíti a 2003/87/EK irányelv működését, a kibocsátási egységek piaci árának alakulását szoros figyelemmel kell kísérni az irányelvnek a Bizottság által elvégzendő, ötévente esedékes felülvizsgálatakor. Az energiafogyasztás általános adóztatására alkalmazott minimummértékeket rendszeres időközönként ki kell igazítani úgy, hogy az adómérték-harmonizáció jelenlegi szintjének megőrzése érdekében a minimummértékek tükrözzék a reálérték alakulását. Az energia- és élelmiszerárak ingadozásából eredő volatilitás csökkentése érdekében a kiigazítást az Eurostat által közzétett – az energia és a feldolgozatlan élelmiszerek nélkül számított – uniós szintű harmonizált fogyasztói árindex alakulása alapján kell elvégezni
  . |
| --- | --- |

(11)

Biztosítani kell, hogy az adóztatás minimummértékei megőrizzék a kívánt hatásukat.
  Mivel a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás kiegészíti a 2003/87/EK irányelv működését, a kibocsátási egységek piaci árának alakulását szoros figyelemmel kell kísérni az irányelvnek a Bizottság által elvégzendő, ötévente esedékes felülvizsgálatakor. Az energiafogyasztás általános adóztatására alkalmazott minimummértékeket rendszeres időközönként ki kell igazítani úgy, hogy az adómérték-harmonizáció jelenlegi szintjének megőrzése érdekében a minimummértékek tükrözzék a reálérték alakulását. Az energia- és élelmiszerárak ingadozásából eredő volatilitás csökkentése érdekében a kiigazítást az Eurostat által közzétett – az energia és a feldolgozatlan élelmiszerek nélkül számított – uniós szintű harmonizált fogyasztói árindex alakulása alapján kell elvégezni
  .

| (11) | Biztosítani kell, hogy az adóztatás minimummértékei megőrizzék a kívánt hatásukat.
  E célból az energiafogyasztás általános adóztatásának minimummértékét rendszeres időközönként meg kell vizsgálni
  . |
| --- | --- |

(11)

Biztosítani kell, hogy az adóztatás minimummértékei megőrizzék a kívánt hatásukat.
  E célból az energiafogyasztás általános adóztatásának minimummértékét rendszeres időközönként meg kell vizsgálni
  .

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| (11a) | Tekintettel azon követelmények összetettségére, amelyeket az új rendszer két alkotóelemének, nevezetesen az energia adóztatásának és a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatásnak teljesítenie kell, a rendszer megfelelő irányításának garantálása érdekében minden szinten egyértelmű szabályokat kell meghatározni, amelyek az összes fogyasztó érdekében átláthatók és könnyen érthetők. |
| --- | --- |

(11a)

Tekintettel azon követelmények összetettségére, amelyeket az új rendszer két alkotóelemének, nevezetesen az energia adóztatásának és a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatásnak teljesítenie kell, a rendszer megfelelő irányításának garantálása érdekében minden szinten egyértelmű szabályokat kell meghatározni, amelyek az összes fogyasztó érdekében átláthatók és könnyen érthetők.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

12 preambulumbekezdés

| (12) | Az üzemanyagok esetében – az eredendően jórészt üzleti felhasználására szánt és ezért hagyományosan alacsonyabb mértékkel adóztatott – gázolajra alkalmazandó kedvezőbb minimum adómérték torzító hatást okoz a gázolaj legfőbb versenytársára, a benzinre nézve. A 2003/96/EK irányelv 7. cikke ezért rendelkezik a gázolajra alkalmazott minimum adómérték benzinre alkalmazott adómértékhez való fokozatos hozzáigazításának első lépéseiről. Folytatni kell ezt a hozzáigazítást és fokozatosan el kell jutni egy olyan állapothoz, ahol az gázolaj és a benzin azonos mértékkel adózik. |
| --- | --- |

(12)

Az üzemanyagok esetében – az eredendően jórészt üzleti felhasználására szánt és ezért hagyományosan alacsonyabb mértékkel adóztatott – gázolajra alkalmazandó kedvezőbb minimum adómérték torzító hatást okoz a gázolaj legfőbb versenytársára, a benzinre nézve. A 2003/96/EK irányelv 7. cikke ezért rendelkezik a gázolajra alkalmazott minimum adómérték benzinre alkalmazott adómértékhez való fokozatos hozzáigazításának első lépéseiről. Folytatni kell ezt a hozzáigazítást és fokozatosan el kell jutni egy olyan állapothoz, ahol az gázolaj és a benzin azonos mértékkel adózik.

törölve

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| (12a) | Az új adóstruktúra végrehajtása együtt fog járni a gázolajra kivetett adó növelésével, hogy az összhangba kerüljön a benzin adójával. Ez megkérdőjelezheti mind az uniós gépjárműipar arra vonatkozó döntését, hogy a tiszta, energiahatékony hagyományos belső égésű motorokat helyezi előtérbe, mind a CO2-kibocsátás csökkentésével kapcsolatos uniós célszámok teljesítését, mivel a meghatározott CO2-határértékek csak akkor érhetők el, ha elegendő a gázolajjalhajtott közúti gépjárművek száma. Megfelelő rugalmas intézkedéseket kell hozni annak biztosítása érdekében, hogy a gépjárműágazat versenyképessége és a CO2-kibocsátás csökkentésével kapcsolatos, az ágazatra vonatkozó uniós stratégia sikere ne kerüljön veszélybe. Össze kell hangolni az értékesítési, a regisztrációs és az éves úthasználati adókat, amelyeket elvi alapon kizárólag a gépjármű CO2-kibocsátása szerint kell megállapítani. |
| --- | --- |

(12a)

Az új adóstruktúra végrehajtása együtt fog járni a gázolajra kivetett adó növelésével, hogy az összhangba kerüljön a benzin adójával. Ez megkérdőjelezheti mind az uniós gépjárműipar arra vonatkozó döntését, hogy a tiszta, energiahatékony hagyományos belső égésű motorokat helyezi előtérbe, mind a CO2-kibocsátás csökkentésével kapcsolatos uniós célszámok teljesítését, mivel a meghatározott CO2-határértékek csak akkor érhetők el, ha elegendő a gázolajjalhajtott közúti gépjárművek száma. Megfelelő rugalmas intézkedéseket kell hozni annak biztosítása érdekében, hogy a gépjárműágazat versenyképessége és a CO2-kibocsátás csökkentésével kapcsolatos, az ágazatra vonatkozó uniós stratégia sikere ne kerüljön veszélybe. Össze kell hangolni az értékesítési, a regisztrációs és az éves úthasználati adókat, amelyeket elvi alapon kizárólag a gépjármű CO2-kibocsátása szerint kell megállapítani.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| (14) | Szükség van továbbá
  a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás
  esetleges költséghatásának korlátozására azon ágazatok vagy alágazatok esetében, amelyek vélhetően jelentős mértékben ki vannak téve
  a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (13) bekezdése szerinti
  kibocsátásáthelyezés kockázatának. Követkésképp helyénvaló olyan megfelelő
  átmeneti
  intézkedésekről rendelkezni, amelyek egyúttal megőrizik a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás környezetvédelmi hatékonyságát is. |
| --- | --- |

(14)

Szükség van továbbá
  a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás
  esetleges költséghatásának korlátozására azon ágazatok vagy alágazatok esetében, amelyek vélhetően jelentős mértékben ki vannak téve
  a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (13) bekezdése szerinti
  kibocsátásáthelyezés kockázatának. Követkésképp helyénvaló olyan megfelelő
  átmeneti
  intézkedésekről rendelkezni, amelyek egyúttal megőrizik a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás környezetvédelmi hatékonyságát is.

| (14) | Szükség van továbbá
  az új adószerkezet
  esetleges költséghatásának korlátozására azon ágazatok vagy alágazatok esetében, amelyek vélhetően jelentős mértékben ki vannak téve a kibocsátásáthelyezés kockázatának Követkésképp helyénvaló olyan megfelelő intézkedésekről rendelkezni, amelyek egyúttal megőrizik a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás környezetvédelmi hatékonyságát is. |
| --- | --- |

(14)

Szükség van továbbá
  az új adószerkezet
  esetleges költséghatásának korlátozására azon ágazatok vagy alágazatok esetében, amelyek vélhetően jelentős mértékben ki vannak téve a kibocsátásáthelyezés kockázatának Követkésképp helyénvaló olyan megfelelő intézkedésekről rendelkezni, amelyek egyúttal megőrizik a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás környezetvédelmi hatékonyságát is.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| (14a) | Az energiaadóztatás átszervezésének biztosítania kell, hogy a 2003/87/EK irányelv szerinti kibocsátáskereskedelmi rendszer hatályán kívül eső ágazatok ne szenvedjenek hátrányt a rendszer hatálya alá eső ágazatokkal szemben. |
| --- | --- |

(14a)

Az energiaadóztatás átszervezésének biztosítania kell, hogy a 2003/87/EK irányelv szerinti kibocsátáskereskedelmi rendszer hatályán kívül eső ágazatok ne szenvedjenek hátrányt a rendszer hatálya alá eső ágazatokkal szemben.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| (15) | A 2003/96/EK irányelv 5. cikke eltérő adómértékek alkalmazását teszi lehetővé bizonyos esetekben. A CO2-árjelzés következetességének biztosítása érdekében ugyanakkor a tagállamoknak a nemzeti adómértékek differenciálása tekintetében rendelkezésre álló lehetőségét az energiafogyasztás általános adóztatására kell korlátozni. A taxik által felhasznált
  gázolaj
  alacsonyabb mértékkel történő adóztatásának lehetősége már nem összeegyeztethető az alternatív üzemanyagokat és energiahordozókat, valamint a tisztább városi közlekedést előtérbe helyező szakpolitikai célokkal, ezért ezt a lehetőséget meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(15)

A 2003/96/EK irányelv 5. cikke eltérő adómértékek alkalmazását teszi lehetővé bizonyos esetekben. A CO2-árjelzés következetességének biztosítása érdekében ugyanakkor a tagállamoknak a nemzeti adómértékek differenciálása tekintetében rendelkezésre álló lehetőségét az energiafogyasztás általános adóztatására kell korlátozni. A taxik által felhasznált
  gázolaj
  alacsonyabb mértékkel történő adóztatásának lehetősége már nem összeegyeztethető az alternatív üzemanyagokat és energiahordozókat, valamint a tisztább városi közlekedést előtérbe helyező szakpolitikai célokkal, ezért ezt a lehetőséget meg kell szüntetni.

| (15) | A 2003/96/EK irányelv 5. cikke eltérő adómértékek alkalmazását teszi lehetővé bizonyos esetekben. A CO2-árjelzés következetességének biztosítása érdekében ugyanakkor a tagállamoknak a nemzeti adómértékek differenciálása tekintetében rendelkezésre álló lehetőségét az energiafogyasztás általános adóztatására kell korlátozni. A taxik által felhasznált
  , olajból nyert üzemanyag
  alacsonyabb mértékkel történő adóztatásának lehetősége már nem összeegyeztethető az alternatív üzemanyagokat és energiahordozókat, valamint a tisztább városi közlekedést előtérbe helyező szakpolitikai célokkal, ezért ezt a lehetőséget meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(15)

A 2003/96/EK irányelv 5. cikke eltérő adómértékek alkalmazását teszi lehetővé bizonyos esetekben. A CO2-árjelzés következetességének biztosítása érdekében ugyanakkor a tagállamoknak a nemzeti adómértékek differenciálása tekintetében rendelkezésre álló lehetőségét az energiafogyasztás általános adóztatására kell korlátozni. A taxik által felhasznált
  , olajból nyert üzemanyag
  alacsonyabb mértékkel történő adóztatásának lehetősége már nem összeegyeztethető az alternatív üzemanyagokat és energiahordozókat, valamint a tisztább városi közlekedést előtérbe helyező szakpolitikai célokkal, ezért ezt a lehetőséget meg kell szüntetni.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| (16a) | Mivel az elektromos és a hibridjárművek bevezetése alapvető fontosságú a szállítási ágazat nem megújuló üzemanyagoktól való függésének mérséklésében, a tagállamok számára korlátozott ideig biztosítani kell annak lehetőségét, hogy adómentességeket vagy adókedvezményeket alkalmazzanak az ilyen járművek feltöltésére használt villamos energia vonatkozásában. |
| --- | --- |

(16a)

Mivel az elektromos és a hibridjárművek bevezetése alapvető fontosságú a szállítási ágazat nem megújuló üzemanyagoktól való függésének mérséklésében, a tagállamok számára korlátozott ideig biztosítani kell annak lehetőségét, hogy adómentességeket vagy adókedvezményeket alkalmazzanak az ilyen járművek feltöltésére használt villamos energia vonatkozásában.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| (17) | A háztartások és jótékonysági szervezetek javára biztosított adómentességek és adókedvezmények
  a tagállamok által meghatározandó szociális intézkedések részét képezhetik
  . Az
  energiaforrások egyforma adóügyi megítéléséből kifolyólag az
  ilyen
  adómentességeket
  és
  adókedvezményeket a tüzelő-, fűtőanyagként és villamos energiaként felhasznált valamennyi energiatermékre ki kell terjeszteni
  .
  Annak érdekében, hogy csak korlátozott hatást gyakoroljanak a belső piacra, az ilyen adómentességek és adókedvezmények alkalmazását a nem üzleti célú felhasználásokra kell szűkíteni. |
| --- | --- |

(17)

A háztartások és jótékonysági szervezetek javára biztosított adómentességek és adókedvezmények
  a tagállamok által meghatározandó szociális intézkedések részét képezhetik
  . Az
  energiaforrások egyforma adóügyi megítéléséből kifolyólag az
  ilyen
  adómentességeket
  és
  adókedvezményeket a tüzelő-, fűtőanyagként és villamos energiaként felhasznált valamennyi energiatermékre ki kell terjeszteni
  .
  Annak érdekében, hogy csak korlátozott hatást gyakoroljanak a belső piacra, az ilyen adómentességek és adókedvezmények alkalmazását a nem üzleti célú felhasználásokra kell szűkíteni.

| (17) | A háztartások és jótékonysági szervezetek javára biztosított adómentességek és adókedvezmények
  megakadályozzák a helyes árjelzés biztosítását, és ezáltal megszüntetik az energiaszámlák és az energiafelhasználás csökkentésének egyik fontos ösztönzőjét
  . Az ilyen
  adómentességek
  és
  adókedvezmények alkalmazásának a 2003/96/EK irányelv szerinti lehetőségét ezért egy hosszú, fokozatos kivonási időszakot követően meg kell szüntetni
  .
  Azokban a tagállamokban, ahol ez kihat az energiaárakra, az alacsony jövedelmű háztartásokat és a jótékonysági szervezeteket stabil és átfogó szociális intézkedésekkel kell kárpótolni. |
| --- | --- |

(17)

A háztartások és jótékonysági szervezetek javára biztosított adómentességek és adókedvezmények
  megakadályozzák a helyes árjelzés biztosítását, és ezáltal megszüntetik az energiaszámlák és az energiafelhasználás csökkentésének egyik fontos ösztönzőjét
  . Az ilyen
  adómentességek
  és
  adókedvezmények alkalmazásának a 2003/96/EK irányelv szerinti lehetőségét ezért egy hosszú, fokozatos kivonási időszakot követően meg kell szüntetni
  .
  Azokban a tagállamokban, ahol ez kihat az energiaárakra, az alacsony jövedelmű háztartásokat és a jótékonysági szervezeteket stabil és átfogó szociális intézkedésekkel kell kárpótolni.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| (18) | A motorhajtóanyagként használt cseppfolyósított gázra (LPG) és földgázra az energiafogyasztás általános adóztatására vonatkozóan alkalmazott adókedvezmények, vagy ezen energiatermékekre alkalmazott adómentességek
  már
  nem megalapozottak, különös tekintettel arra,
  hogy növelni kell a megújuló energiaforrások piaci részesedését,
  így
  középtávon
  meg kell szüntetni ezeket. |
| --- | --- |

(18)

A motorhajtóanyagként használt cseppfolyósított gázra (LPG) és földgázra az energiafogyasztás általános adóztatására vonatkozóan alkalmazott adókedvezmények, vagy ezen energiatermékekre alkalmazott adómentességek
  már
  nem megalapozottak, különös tekintettel arra,
  hogy növelni kell a megújuló energiaforrások piaci részesedését,
  így
  középtávon
  meg kell szüntetni ezeket.

| (18) | A motorhajtóanyagként használt cseppfolyósított gázra (LPG) és földgázra az energiafogyasztás általános adóztatására vonatkozóan alkalmazott adókedvezmények, vagy ezen energiatermékekre alkalmazott adómentességek
  hosszú távon
  nem megalapozottak,
  így
  meg kell szüntetni ezeket, különös tekintettel arra,
  hogy lehetővé kell tenni a megújuló energiaforrások piaci részesedésének növekedését
  .
  Mivel azonban a cseppfolyósított gáz és a földgáz kevésbé káros a környezetre, mint a többi fosszilis üzemanyag, és mivel forgalmazási infrastruktúrájuk jótékony hatással lehet a megújuló alternatívák bevezetésére, a kedvezményeket fokozatosan kell megszüntetni. |
| --- | --- |

(18)

A motorhajtóanyagként használt cseppfolyósított gázra (LPG) és földgázra az energiafogyasztás általános adóztatására vonatkozóan alkalmazott adókedvezmények, vagy ezen energiatermékekre alkalmazott adómentességek
  hosszú távon
  nem megalapozottak,
  így
  meg kell szüntetni ezeket, különös tekintettel arra,
  hogy lehetővé kell tenni a megújuló energiaforrások piaci részesedésének növekedését
  .
  Mivel azonban a cseppfolyósított gáz és a földgáz kevésbé káros a környezetre, mint a többi fosszilis üzemanyag, és mivel forgalmazási infrastruktúrájuk jótékony hatással lehet a megújuló alternatívák bevezetésére, a kedvezményeket fokozatosan kell megszüntetni.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| (20) | A 2003/96/EK irányelv 15. cikkének (3) bekezdése alapján a tagállamok a mezőgazdasági, kertészeti vagy haltenyésztési munkálatokra és az erdőgazdálkodásra nemcsak az üzleti célú felhasználásokra általában alkalmazható rendelkezéseket, hanem nulláig csökkenthető adómértéket is alkalmazhatnak. Elemzések rámutattak, hogy az energiafogyasztás általános adóztatása tekintetében e lehetőség fenntartása az energiahatékonyság terén elérendő eredményekhez való kapcsolása nélkül ellentétes lenne az EU tágabb politikai célkitűzéseivel. A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatást illetően az érintett ágazatok adóügyi
  megítélését össze kell hangolni az ipari ágazatokra vonatkozó szabályokkal
  . |
| --- | --- |

(20)

A 2003/96/EK irányelv 15. cikkének (3) bekezdése alapján a tagállamok a mezőgazdasági, kertészeti vagy haltenyésztési munkálatokra és az erdőgazdálkodásra nemcsak az üzleti célú felhasználásokra általában alkalmazható rendelkezéseket, hanem nulláig csökkenthető adómértéket is alkalmazhatnak. Elemzések rámutattak, hogy az energiafogyasztás általános adóztatása tekintetében e lehetőség fenntartása az energiahatékonyság terén elérendő eredményekhez való kapcsolása nélkül ellentétes lenne az EU tágabb politikai célkitűzéseivel. A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatást illetően az érintett ágazatok adóügyi
  megítélését össze kell hangolni az ipari ágazatokra vonatkozó szabályokkal
  .

| (20) | A 2003/96/EK irányelv 15. cikkének (3) bekezdése alapján a tagállamok a mezőgazdasági, kertészeti vagy haltenyésztési munkálatokra és az erdőgazdálkodásra nemcsak az üzleti célú felhasználásokra általában alkalmazható rendelkezéseket, hanem nulláig csökkenthető adómértéket is alkalmazhatnak
  , azzal a céllal, hogy gazdasági életképességet biztosítsanak ezen ágazatoknak, amelyeket már így is hátráltatnak a szigorú szociális, növény-egészségügyi és környezetvédelmi előírások, amelyekért a piac nem nyújt megfelelő ellentételezést
  .
  Mindazonáltal
  elemzések rámutattak, hogy az energiafogyasztás általános adóztatása tekintetében e lehetőség fenntartása az energiahatékonyság terén elérendő eredményekhez való kapcsolása nélkül ellentétes lenne az EU tágabb politikai célkitűzéseivel.
  Az energiahatékonyság terén elérendő ilyen eredményeket elegendő hosszúságú ciklusba kell foglalni, és állami szervek általi tervezés és ellenőrzés alá kell vonni. A tagállamoknak technikai iránymutatással kell szolgálniuk az ezen ágazatokban tevékenykedő szereplők számára, amennyiben a csökkentett adózási szintekre vonatkozóan további energiahatékonysági követelményeket alkalmaznak.
  A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatást illetően az érintett ágazatok adóügyi
  megítélésének figyelembe kell vennie a minden egyesemlített ágazatra és alágazatra jellemző szénmegkötő- és -megtartó képességet és kibocsátásáthelyezési kockázatot, akárcsak a termelékenységükre és életképességükre gyakorolt lehetséges hatást
  .
  A magas szénmegkötő potenciállal rendelkező biomasszát előállító ágazatokat mentességben kell részesíteni. Lényeges, hogy a megújuló forrásokból való energiatermelésre rendkívüli kapacitással rendelkező régiókban ösztönözzék a mezőgazdasági és állattenyésztési tevékenységek energiafüggetlenségét. |
| --- | --- |

(20)

A 2003/96/EK irányelv 15. cikkének (3) bekezdése alapján a tagállamok a mezőgazdasági, kertészeti vagy haltenyésztési munkálatokra és az erdőgazdálkodásra nemcsak az üzleti célú felhasználásokra általában alkalmazható rendelkezéseket, hanem nulláig csökkenthető adómértéket is alkalmazhatnak
  , azzal a céllal, hogy gazdasági életképességet biztosítsanak ezen ágazatoknak, amelyeket már így is hátráltatnak a szigorú szociális, növény-egészségügyi és környezetvédelmi előírások, amelyekért a piac nem nyújt megfelelő ellentételezést
  .
  Mindazonáltal
  elemzések rámutattak, hogy az energiafogyasztás általános adóztatása tekintetében e lehetőség fenntartása az energiahatékonyság terén elérendő eredményekhez való kapcsolása nélkül ellentétes lenne az EU tágabb politikai célkitűzéseivel.
  Az energiahatékonyság terén elérendő ilyen eredményeket elegendő hosszúságú ciklusba kell foglalni, és állami szervek általi tervezés és ellenőrzés alá kell vonni. A tagállamoknak technikai iránymutatással kell szolgálniuk az ezen ágazatokban tevékenykedő szereplők számára, amennyiben a csökkentett adózási szintekre vonatkozóan további energiahatékonysági követelményeket alkalmaznak.
  A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatást illetően az érintett ágazatok adóügyi
  megítélésének figyelembe kell vennie a minden egyesemlített ágazatra és alágazatra jellemző szénmegkötő- és -megtartó képességet és kibocsátásáthelyezési kockázatot, akárcsak a termelékenységükre és életképességükre gyakorolt lehetséges hatást
  .
  A magas szénmegkötő potenciállal rendelkező biomasszát előállító ágazatokat mentességben kell részesíteni. Lényeges, hogy a megújuló forrásokból való energiatermelésre rendkívüli kapacitással rendelkező régiókban ösztönözzék a mezőgazdasági és állattenyésztési tevékenységek energiafüggetlenségét.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| (21) | Az irányelv által bevezetett általános szabályok figyelembe veszik a 2009/28/EK irányelv 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak megfelelő biomassza-üzemanyagok vagy biomasszából előállított üzemanyagok sajátosságait mind a CO2-mérleghez való hozzájárulásuk, mind a mennyiségi egységre jutó – néhány versenytárs fosszilis üzemanyaggal való összehasonlításban – alacsonyabb energiatartalmuk tekintetében. Következésképp a 2003/96/EK irányelvnek az ezen üzemanyagok számára adókedvezményeket és adómentességeket engedélyező rendelkezéseit középtávon meg kell szüntetni. Az átmeneti időszakra vonatkozóan biztosítani kell, hogy e rendelkezések alkalmazása az ezen irányelv által bevezetett általános szabályokkal összehangoltan történjen. Ennek megfelelően csak a 2009/28/EK irányelv 2. cikkének h) és i) pontjában meghatározott és az említett irányelv 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak megfelelő bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók részesülhetnek addicionális adókedvezményekben a tagállamok részéről. |
| --- | --- |

(21)

Az irányelv által bevezetett általános szabályok figyelembe veszik a 2009/28/EK irányelv 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak megfelelő biomassza-üzemanyagok vagy biomasszából előállított üzemanyagok sajátosságait mind a CO2-mérleghez való hozzájárulásuk, mind a mennyiségi egységre jutó – néhány versenytárs fosszilis üzemanyaggal való összehasonlításban – alacsonyabb energiatartalmuk tekintetében. Következésképp a 2003/96/EK irányelvnek az ezen üzemanyagok számára adókedvezményeket és adómentességeket engedélyező rendelkezéseit középtávon meg kell szüntetni. Az átmeneti időszakra vonatkozóan biztosítani kell, hogy e rendelkezések alkalmazása az ezen irányelv által bevezetett általános szabályokkal összehangoltan történjen. Ennek megfelelően csak a 2009/28/EK irányelv 2. cikkének h) és i) pontjában meghatározott és az említett irányelv 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak megfelelő bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók részesülhetnek addicionális adókedvezményekben a tagállamok részéről.

| (21) | Az irányelv által bevezetett általános szabályok figyelembe veszik a 2009/28/EK irányelv 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak megfelelő biomassza-üzemanyagok vagy biomasszából előállított üzemanyagok sajátosságait mind a CO2-mérleghez való hozzájárulásuk, mind a mennyiségi egységre jutó – néhány versenytárs fosszilis üzemanyaggal való összehasonlításban – alacsonyabb energiatartalmuk tekintetében. Következésképp a 2003/96/EK irányelvnek az ezen üzemanyagok számára adókedvezményeket és adómentességeket engedélyező rendelkezéseit középtávon meg kell szüntetni. Az átmeneti időszakra vonatkozóan biztosítani kell, hogy e rendelkezések alkalmazása az ezen irányelv által bevezetett általános szabályokkal összehangoltan történjen. Ennek megfelelően csak a 2009/28/EK irányelv 2. cikkének h) és i) pontjában meghatározott és az említett irányelv 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak megfelelő bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók részesülhetnek addicionális adókedvezményekben a tagállamok részéről.
  Az említett cikkből következően a fenntarthatósági kritériumok 2017-ben és 2018-ban szigorodni fognak. A kritériumok teljesítéséhez 2017. január 1-jétől az üvegházhatású gázok kibocsátásának legalább 50 %-os csökkentése szükséges. 2018. január 1-jétől a megtakarításnak legalább 60 %-osnak kell lennie az olyan létesítményekben előállított termékek esetében, amelyek 2017. január 1-jén vagy azt követően kezdték meg a termelést. A bioüzemanyagoktól és folyékony bio-energiahordozóktól eltérő, biomasszából előállított termékekre vonatkozó fenntarthatósági kritériumoknak a 2009/28/EK szerinti meghatározását követően ezeket a termékeket csak akkor lehet további adókedvezményekben részesíteni, ha megfelelnek ezeknek az új kritériumoknak. |
| --- | --- |

(21)

Az irányelv által bevezetett általános szabályok figyelembe veszik a 2009/28/EK irányelv 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak megfelelő biomassza-üzemanyagok vagy biomasszából előállított üzemanyagok sajátosságait mind a CO2-mérleghez való hozzájárulásuk, mind a mennyiségi egységre jutó – néhány versenytárs fosszilis üzemanyaggal való összehasonlításban – alacsonyabb energiatartalmuk tekintetében. Következésképp a 2003/96/EK irányelvnek az ezen üzemanyagok számára adókedvezményeket és adómentességeket engedélyező rendelkezéseit középtávon meg kell szüntetni. Az átmeneti időszakra vonatkozóan biztosítani kell, hogy e rendelkezések alkalmazása az ezen irányelv által bevezetett általános szabályokkal összehangoltan történjen. Ennek megfelelően csak a 2009/28/EK irányelv 2. cikkének h) és i) pontjában meghatározott és az említett irányelv 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak megfelelő bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók részesülhetnek addicionális adókedvezményekben a tagállamok részéről.
  Az említett cikkből következően a fenntarthatósági kritériumok 2017-ben és 2018-ban szigorodni fognak. A kritériumok teljesítéséhez 2017. január 1-jétől az üvegházhatású gázok kibocsátásának legalább 50 %-os csökkentése szükséges. 2018. január 1-jétől a megtakarításnak legalább 60 %-osnak kell lennie az olyan létesítményekben előállított termékek esetében, amelyek 2017. január 1-jén vagy azt követően kezdték meg a termelést. A bioüzemanyagoktól és folyékony bio-energiahordozóktól eltérő, biomasszából előállított termékekre vonatkozó fenntarthatósági kritériumoknak a 2009/28/EK szerinti meghatározását követően ezeket a termékeket csak akkor lehet további adókedvezményekben részesíteni, ha megfelelnek ezeknek az új kritériumoknak.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| (28) | Az irányelv végrehajtásáról a Bizottságnak
  ötévente
  , és első alkalommal 2015 végéig jelentést kell készítenie a Tanács számára, amelyben többek között meg kell vizsgálnia a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás minimummértékeit a kibocsátási egységek uniós piaci árának alakulása függvényében, a technológiai fejlődés és az innováció hatását, továbbá az irányelvben többek között a légi és tengeri közlekedésben felhasznált üzemanyag vonatkozásában megállapított adómentességek ésadókedvezmények indokoltságát. A kibocsátásáthelyezés kockázatának vélhetően jelentős mértékben kitett ágazatok és alágazatok listáját rendszeresen felül kell vizsgálni, különösen az újonnan rendelkezésre álló adatok fényében. |
| --- | --- |

(28)

Az irányelv végrehajtásáról a Bizottságnak
  ötévente
  , és első alkalommal 2015 végéig jelentést kell készítenie a Tanács számára, amelyben többek között meg kell vizsgálnia a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás minimummértékeit a kibocsátási egységek uniós piaci árának alakulása függvényében, a technológiai fejlődés és az innováció hatását, továbbá az irányelvben többek között a légi és tengeri közlekedésben felhasznált üzemanyag vonatkozásában megállapított adómentességek ésadókedvezmények indokoltságát. A kibocsátásáthelyezés kockázatának vélhetően jelentős mértékben kitett ágazatok és alágazatok listáját rendszeresen felül kell vizsgálni, különösen az újonnan rendelkezésre álló adatok fényében.

| (28) | Az irányelv végrehajtásáról a Bizottságnak
  háromévente
  , és első alkalommal 2015 végéig jelentést kell készítenie
  az Európai Parlament és
  a Tanács számára, amelyben többek között meg kell vizsgálnia
  az energiafogyasztás általános adóztatására alkalmazott minimummértékeket a kívánt hatás megőrzésének biztosítása érdekében,
  a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás minimummértékeit a kibocsátási egységek uniós piaci árának alakulása függvényében, a technológiaifejlődés és az innováció hatását, a CO2-kibocsátástól eltérő káros, vagy esetlegesen káros kibocsátásokra gyakorolt hatást, továbbá az irányelvben többek között a légi és tengeri közlekedésben felhasznált üzemanyag vonatkozásában megállapított adómentességek és adókedvezmények indokoltságát
  , valamint a biogáz, a földgáz és a cseppfolyósított gáz közúti közlekedésben történő felhasználásának alakulását
  .
  A jelentésnek tartalmaznia kell a jelenlegi kétoldalú légi közlekedési megállapodásokban szereplő adóügyi rendelkezések áttekintését. A jelentésnek emellett meg kell vizsgálnia az európai autóipar iparpolitikai prioritásainak meghatározására gyakorolt hatást is.
  A kibocsátásáthelyezés kockázatának vélhetően jelentős mértékben kitett ágazatok és alágazatok listáját
  össze kell állítani és
  rendszeresen felül kell vizsgálni, különösen az újonnan rendelkezésre álló adatok fényében. |
| --- | --- |

(28)

Az irányelv végrehajtásáról a Bizottságnak
  háromévente
  , és első alkalommal 2015 végéig jelentést kell készítenie
  az Európai Parlament és
  a Tanács számára, amelyben többek között meg kell vizsgálnia
  az energiafogyasztás általános adóztatására alkalmazott minimummértékeket a kívánt hatás megőrzésének biztosítása érdekében,
  a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás minimummértékeit a kibocsátási egységek uniós piaci árának alakulása függvényében, a technológiaifejlődés és az innováció hatását, a CO2-kibocsátástól eltérő káros, vagy esetlegesen káros kibocsátásokra gyakorolt hatást, továbbá az irányelvben többek között a légi és tengeri közlekedésben felhasznált üzemanyag vonatkozásában megállapított adómentességek és adókedvezmények indokoltságát
  , valamint a biogáz, a földgáz és a cseppfolyósított gáz közúti közlekedésben történő felhasználásának alakulását
  .
  A jelentésnek tartalmaznia kell a jelenlegi kétoldalú légi közlekedési megállapodásokban szereplő adóügyi rendelkezések áttekintését. A jelentésnek emellett meg kell vizsgálnia az európai autóipar iparpolitikai prioritásainak meghatározására gyakorolt hatást is.
  A kibocsátásáthelyezés kockázatának vélhetően jelentős mértékben kitett ágazatok és alágazatok listáját
  össze kell állítani és
  rendszeresen felül kell vizsgálni, különösen az újonnan rendelkezésre álló adatok fényében.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont

2003/96/EK irányelv

1 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatást a CO2-kibocsátás alapján EUR/t-ban kell megállapítani a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és jelentésére vonatkozó iránymutatások létrehozásáról szóló, 2007. július 18-i 2007/589/EK bizottsági határozat I. mellékletének 11. pontjában meghatározott CO2-kibocsátási tényezők alapján. A biomasszára vagy biomasszából előállított termékre vonatkozóan e határozatban megállapított CO2-kibocsátási tényezők a 2009/28/EK irányelv 2. cikkének h) és i) pontjában meghatározott bioüzemanyagok és folyékony bio-energiaforrások esetében csak akkor alkalmazhatók, ha az érintett termék megfelel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak. Amennyiben a bioüzemanyag vagy a folyékony bio-energiaforrás nem felel meg ezeknek a kritériumoknak, a tagállamok az egyenértékű tüzelő-, fűtőanyag vagy üzemanyag referencia CO2-kibocsátási tényezőjét alkalmazzák, amelyre vonatkozóan a minimum adómértékeket ezen irányelv határozza meg.

A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatást a CO2-kibocsátás alapján EUR/t-ban kell megállapítani a 2003/87/EK irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és jelentésére vonatkozó iránymutatások létrehozásáról szóló, 2007. július 18-i 2007/589/EK bizottsági határozat I. mellékletének 11. pontjában meghatározott CO2-kibocsátási tényezők alapján. A biomasszára vagy biomasszából előállított termékre vonatkozóan e határozatban megállapított CO2-kibocsátási tényezők a 2009/28/EK irányelv 2. cikkének h) és i) pontjában meghatározott bioüzemanyagok és folyékony bio-energiaforrások esetében csak akkor alkalmazhatók, ha az érintett termék megfelel a 2009/28/EK irányelv 17. cikkében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak. Amennyiben a bioüzemanyag vagy a folyékony bio-energiaforrás nem felel meg ezeknek a kritériumoknak, a tagállamok az egyenértékű tüzelő-, fűtőanyag vagy üzemanyag referencia CO2-kibocsátási tényezőjét alkalmazzák, amelyre vonatkozóan a minimum adómértékeket ezen irányelv határozza meg.
  A 2009/28/EK irányelv rendelkezéseivel összhangban és e fenntarthatósági kritériumok teljesítése érdekében az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2017. január 1-jétől legalább 50 %-os csökkentése szükséges, 2018. január 1-jétől pedig a megtakarításnak legalább 60 %-osnak kell lennie az olyan létesítményekben előállított termékek esetében, amelyek 2017. január 1-jén vagy azt követően kezdték meg a termelést.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont

2003/96/EK irányelv

1 cikk – 4 bekezdés

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában ezen irányelv rendelkezései mind a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás, mind az energiafogyasztás általános adóztatása tekintetében alkalmazandók.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában ezen irányelv rendelkezései mind a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás, mind az energiafogyasztás általános adóztatása tekintetében alkalmazandók.
  Amint a 2009/28/EK irányelv szerint meghatározzák a bioüzemanyagoktól és folyékony bio-energiahordozóktól eltérő, biomasszából előállított termékekre vonatkozó fenntarthatósági kritériumokat, a 2007/589/EK bizottsági határozat I. mellékletének 11. pontjában rögzített CO2-kibocsátási referenciatényezőket és a 2009/28/EK irányelv III. mellékletében a fűtőértékre meghatározott nettó referenciaértékeket csak akkor alkalmazhatják az ilyen biomasszából előállított termékekre, ha megfelelnek a fenti fenntarthatósági kritériumoknak. Amennyiben az ilyen, biomasszából készült termékek nem felelnek meg ezeknek a fenntarthatósági kritériumoknak, a tagállamok az egyenértékű tüzelő-, fűtő- vagy üzemanyag CO2-kibocsátási referenciatényezőjét és a fűtőértékre meghatározott nettó referenciaértékét alkalmazzák, amelyre vonatkozóan a minimum adómértékeket ezen irányelv határozza meg.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont – b pont

2003/96/EK irányelv

2 cikk – 4 a bekezdés (új)

(4a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az energiatermékeknek a 2003/87/EK irányelvben meghatározott létesítményekben való közvetlen és közvetett felhasználása, illetve az energiatermékeknek a nemzeti CO2-csökkentési intézkedések révén adóztatott létesítményekben való közvetlen és közvetett felhasználása ne képezze kettős adóztatás vagy kettős szabályozás tárgyát.

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2003/96/EK irányelv

3 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| aa) | az öntözés céljából víz szivattyúzására felhasznált villamos energia; |
| --- | --- |

aa)

az öntözés céljából víz szivattyúzására felhasznált villamos energia;

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2003/96/EK irányelv

3 cikk – 1 bekezdés – b pont – második francia bekezdés

| — | energiatermékek kettős felhasználása. |
| --- | --- |

—

energiatermékek kettős felhasználása.

| — | nagy energiaintenzitású ipar és
  energiatermékek kettős felhasználása. |
| --- | --- |

—

nagy energiaintenzitású ipar és
  energiatermékek kettős felhasználása.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2003/96/EK irányelv

3 cikk – 1 bekezdés – b pont – 2 a francia bekezdés (új)

| — | alternatív üzemanyagként vagy fűtőanyagként hasznosított hulladék a 2008/98/EK irányelv 3. cikke (15) bekezdésének és II. melléklete R1 pontjának értelmében. |
| --- | --- |

—

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b pont

2003/96/EK irányelv

4 cikk – 3 bekezdés

3.
     
  Az ezen irányelvben előírt mentességek, eltérő adómértékek és adókedvezmények sérelme nélkül a tagállamok biztosítják azt, hogy amennyiben az adott felhasználásra vonatkozóan az I. melléklet minimum adómértéket állapít meg, az ezen felhasználásra szánt termékre egyenlő adómértékek kerülnek megállapításra. A 15. cikk (1) bekezdése i. pontjának sérelme nélkül az I. melléklet A. táblázatában említett üzemanyagokra ez 2023. január 1-jétől alkalmazandó.

Az első albekezdés alkalmazásában, minden olyan felhasználást, amelyre vonatkozóan minimum adómérték került megállapításra az I. melléklet A., B. és C. táblázatában, egyazon felhasználásnak kell tekinteni.

törölve

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 4 pont – b pont

2003/96/EK irányelv

4 cikk – 3 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

Az üzemanyagként használt földgáz és biometán esetében az energiafogyasztás általános adóztatásának magasabb minimummértékei csak azt követően alkalmazandók, hogy a Bizottság 2023-ig elvégzi az ezen irányelvben a közúti szállításban használt földgázra alkalmazandó adómértékre vonatkozóan megállapított rendelkezések végrehajtásának értékelését. Ez az értékelés többek között megvizsgálja a földgáz és a biometán rendelkezésre állása terén elért előrelépést, az újratöltő állomások hálózatának növekedését az Unióban, a földgázüzemű járművek piaci részesedését az Unióban, a közlekedési üzemanyagként használt biometánnal kapcsolatos innovációt és technológiai fejlesztéseket, valamint az adóztatás minimummértékének reálértékét.

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 4 pont – b pont

2003/96/EK irányelv

4 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

(4)   Az energiafogyasztás általános adóztatása tekintetében ezen irányelvben megállapított minimum adómértékeket
  2016. július 1-jétől kezdődően három évente ki kell igazítani az Eurostat által közzétett – az energia és a feldolgozatlan élelmiszerek nélkül számított – harmonizált fogyasztói árindex alakulásának
  megfelelően.
  A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az így megállapított minimum adómértékeket.

(4)   Az energiafogyasztás általános adóztatása tekintetében ezen irányelvben megállapított minimum adómértékeket háromévente felül kell vizsgálni a kívánt hatás megőrzésének biztosítása érdekében a 29. cikkben foglaltaknak
  megfelelően.
  Szükség esetén a Bizottságnak javaslatokat kell tennie a minimummértékek módosítására.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 4 pont – b pont

2003/96/EK irányelv

4 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

A minimum adómértékek az euróban kifejezett bázisösszeg növelése vagy csökkentése formájában automatikusan kiigazításra kerülnek az indexnek az előző három naptári évben bekövetkezett százalékos változásának megfelelően
  .
  Ha a százalékos változás az utolsó kiigazítás óta kevesebb mint 0,5 %, nem kerül sor kiigazításra.

A CO2-kibocsátás adóztatásának ezen irányelvben meghatározott minimummértékeit 2016. július 1-jétől kezdődően háromévente hozzáigazítják a 2003/87/EK irányelv szerinti kibocsátáskereskedelmi rendszerében a kiigazítást megelőző 18 hónapban érvényes átlagos piaci árhoz. A Bizottság a 27. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el, amelyben megállapítja az említett kiigazítás kiszámításának alapjául szolgáló képletet.

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 5 pont – b pont

2003/96/EK irányelv

5 cikk – 3 francia bekezdés

| — | a következő felhasználások esetében: helyi tömegközlekedés (kivéve taxik), hulladékgyűjtés, fegyveres erők és közigazgatás, fogyatékkal élő személyek, betegszállító járművek; |
| --- | --- |

—

a következő felhasználások esetében: helyi tömegközlekedés (kivéve taxik), hulladékgyűjtés, fegyveres erők és közigazgatás, fogyatékkal élő személyek, betegszállító járművek;

| — | a következő felhasználások esetében: helyi tömegközlekedés (kivéve taxik), hulladékgyűjtés, fegyveres erők és közigazgatás, fogyatékkal élő személyek, betegszállító járművek,
  tűzoltóautók és rendőrségi járművek; |
| --- | --- |

—

a következő felhasználások esetében: helyi tömegközlekedés (kivéve taxik), hulladékgyűjtés, fegyveres erők és közigazgatás, fogyatékkal élő személyek, betegszállító járművek,
  tűzoltóautók és rendőrségi járművek;

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2003/96/EK irányelv

7 cikk

2013. január 1-jétől, 2015. január 1-jétől és 2018. január 1-jétől az üzemanyagokra az I. melléklet A. táblázatában meghatározott minimum adómértékek alkalmazandók.

1.
     2013. január 1-jétől, 2015. január 1-jétől és 2018. január 1-jétől az üzemanyagokra az I. melléklet A. táblázatában meghatározott minimum adómértékek alkalmazandók.

2.
     
  A tagállamok különbséget tehetnek a kereskedelmi és nem kereskedelmi felhasználású gázolaj között.

„Motorhajtóanyagként felhasznált kereskedelmi gázolaj” a következő célokra motorhajtóanyagként felhasznált gázolaj:

| (a) | ellenszolgáltatás fejében vagy saját költségre kizárólag közúti árufuvarozásra szánt gépjárművel vagy nyerges járműszerelvénnyel végzett áruszállítás [...]; |
| --- | --- |

(a)

ellenszolgáltatás fejében vagy saját költségre kizárólag közúti árufuvarozásra szánt gépjárművel vagy nyerges járműszerelvénnyel végzett áruszállítás [...];

| (b) | akár menetrendszerű, akár nem menetrendszerű forgalomban gépjárművekkel végzett személyszállítás [...]. |
| --- | --- |

(b)

akár menetrendszerű, akár nem menetrendszerű forgalomban gépjárművekkel végzett személyszállítás [...].

3.
     
  A tagállamok a kereskedelmi szállítók számára biztosítják a lehetőséget arra, hogy eltérő adóelszámolási rendszert alkalmazzanak.

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 11 pont – a pont – i pont

2003/96/EK irányelv

14 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

A jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelv általános rendelkezésein felül, és egyéb közösségi rendelkezések sérelme nélkül, a tagállamok az alábbiakat olyan feltételekkel mentesítik az adózás alól, amely feltételeket az ilyen mentességek helyes és következetes alkalmazása és az adócsalás, adókikerülés vagy visszaélés megelőzése céljából határoznak meg:

(1)
     A jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló, 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelv általános rendelkezésein felül, és egyéb közösségi rendelkezések sérelme nélkül, a tagállamok az alábbiakat olyan feltételekkel mentesítik az adózás alól, amely feltételeket az ilyen mentességek helyes és következetes alkalmazása és
  az energiaszegénység
  , az adócsalás, adókikerülés vagy visszaélés megelőzése céljából határoznak meg:

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 11 pont – a pont – iii pont

2003/96/EK irányelv

14 cikk – 1 bekezdés – e pont

| e) | 2020. december 31-ig
  a közvetlenül a kikötőben horgonyzó hajókat ellátó villamos energia. |
| --- | --- |

e)

2020. december 31-ig
  a közvetlenül a kikötőben horgonyzó hajókat ellátó villamos energia.

| e) | 2025. december 31-ig
  a közvetlenül a
  tengeri és belvízi
  kikötőben horgonyzó hajókat ellátó villamos energia. |
| --- | --- |

e)

2025. december 31-ig
  a közvetlenül a
  tengeri és belvízi
  kikötőben horgonyzó hajókat ellátó villamos energia.

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 12 pont

2003/96/EK irányelv

14a cikk – 1 bekezdés

(1)   A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatásra vonatkozóan a tagállamok
  2020. december 31-ig
  adójóváírást adnak az energiatermékek felhasználása tekintetében a kibocsátásáthelyezés kockázatának vélhetően jelentős mértékben kitett ágazatokhoz vagy alágazatokhoz tartozó létesítmények esetében.

(1)   A CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatásra vonatkozóan a tagállamok
  2025. december 31-ig
  adójóváírást adnak az energiatermékek felhasználása tekintetében a kibocsátásáthelyezés kockázatának vélhetően jelentős mértékben kitett ágazatokhoz vagy alágazatokhoz tartozó létesítmények esetében.

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 13 pont – a pont – -i pont (új)

2003/96/EK irányelv

15 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| -i. | a szöveg a következő ponttal egészül ki: |
| --- | --- |

-i.

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

| „ba) | 2023. január 1-jéig a közúti közlekedésben használt elektromos és hibrid járművek töltésére használt villamos energia.” |
| --- | --- |

„ba)

2023. január 1-jéig a közúti közlekedésben használt elektromos és hibrid járművek töltésére használt villamos energia.”

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 13 pont – a pont – i pont

2003/96/EK irányelv

15 cikk – 1 bekezdés – h pont

| h) | háztartások és/vagy az érintett tagállam által jótékonysági szervezetként elismert szervezet által tüzelő-, fűtőanyagként és villamos energiaként felhasznált energiatermékek. Ilyen jótékonysági szervezetek esetén a tagállamok a mentességet vagy kedvezményt a nem üzleti célú tevékenységek céljaira történő felhasználásra korlátozzák. Ahol vegyes felhasználásra kerül sor, az adót az egyes felhasználási típusok arányában kell alkalmazni. Ha egy felhasználás jelentéktelen, akkor azt figyelmen kívül lehet hagyni; |
| --- | --- |

h)

háztartások és/vagy az érintett tagállam által jótékonysági szervezetként elismert szervezet által tüzelő-, fűtőanyagként és villamos energiaként felhasznált energiatermékek. Ilyen jótékonysági szervezetek esetén a tagállamok a mentességet vagy kedvezményt a nem üzleti célú tevékenységek céljaira történő felhasználásra korlátozzák. Ahol vegyes felhasználásra kerül sor, az adót az egyes felhasználási típusok arányában kell alkalmazni. Ha egy felhasználás jelentéktelen, akkor azt figyelmen kívül lehet hagyni;

| h) | 2025. január 1-jéig a
  háztartások és/vagy az érintett tagállam által jótékonysági szervezetként elismert szervezet által tüzelő-, fűtőanyagként és villamos energiaként felhasznált energiatermékek. Ilyen jótékonysági szervezetek esetén a tagállamok a mentességet vagy kedvezményt a nem üzleti célú tevékenységek céljaira történő felhasználásra korlátozzák. Ahol vegyes felhasználásra kerül sor, az adót az egyes felhasználási típusok arányában kell alkalmazni. Ha egy felhasználás jelentéktelen, akkor azt figyelmen kívül lehet hagyni; |
| --- | --- |

h)

2025. január 1-jéig a
  háztartások és/vagy az érintett tagállam által jótékonysági szervezetként elismert szervezet által tüzelő-, fűtőanyagként és villamos energiaként felhasznált energiatermékek. Ilyen jótékonysági szervezetek esetén a tagállamok a mentességet vagy kedvezményt a nem üzleti célú tevékenységek céljaira történő felhasználásra korlátozzák. Ahol vegyes felhasználásra kerül sor, az adót az egyes felhasználási típusok arányában kell alkalmazni. Ha egy felhasználás jelentéktelen, akkor azt figyelmen kívül lehet hagyni;

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 13 pont – a pont – i pont

2003/96/EK irányelv

15 cikk – 1 bekezdés – i pont

| i. | 2023. január 1-jéig a motorhajtóanyagként felhasznált földgáz és cseppfolyósított gáz (LPG); |
| --- | --- |

i.

2023. január 1-jéig a motorhajtóanyagként felhasznált földgáz és cseppfolyósított gáz (LPG);

| i. | 2023. január 1-jéig a motorhajtóanyagként felhasznált földgáz,
  biogáz
  és cseppfolyósított gáz (LPG),
  valamint az üzemanyagként felhasznált LPG
  ;
  A tagállamok 2023. január 1-jétől2030. január 1-jéig a fenti üzemanyagok esetében legfeljebb 50 %-kal csökkenthetik a minimum adómértékeket
  . |
| --- | --- |

i.

2023. január 1-jéig a motorhajtóanyagként felhasznált földgáz,
  biogáz
  és cseppfolyósított gáz (LPG),
  valamint az üzemanyagként felhasznált LPG
  ;
  A tagállamok 2023. január 1-jétől2030. január 1-jéig a fenti üzemanyagok esetében legfeljebb 50 %-kal csökkenthetik a minimum adómértékeket
  .

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 13 pont – b pont

2003/96/EK irányelv

15 cikk – 3 bekezdés

(3)   A tagállamok mezőgazdasági, kertészeti vagy az akvakultúrával kapcsolatos munkálatokra, és az erdőgazdálkodásban felhasznált energiatermékekre és villamos energiára akár nulla adómértéket is alkalmazhatnak az energiafogyasztás általános adóztatása tekintetében. A kedvezményezettek
  számára
  olyan
  feltételeket kell szabni
  , amelyek nagyjából azzal egyenértékű energiahatékonyságot eredményeznek, mintha az európai uniós minimum adómértéket alkalmazták volna.

(3)   A tagállamok mezőgazdasági, kertészeti vagy haltenyésztési munkákra, és az erdőgazdálkodásban felhasznált energiatermékekre és villamos energiára akár nulla adómértéket is alkalmazhatnak az energiafogyasztás általános adóztatása tekintetében. A
  tagállamok és a
  kedvezményezettek olyan
  konkrét stratégiákat dolgoznak ki
  , amelyek nagyjából azzal egyenértékű energiahatékonyságot eredményeznek, mintha az európai uniós minimum adómértéket alkalmazták volna.

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 13 pont – b pont (új)

2003/96/EK irányelv

15 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  A csökkentett adómértékekhez kapcsolódó energiahatékonysági követelmények alkalmazását illetően a tagállamok átfogó útmutatást nyújtanak a kedvezményezetteknek, többek között a kis és közepes méretű gazdaságoknak is.

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 13 a (4) pont – a pont – i a pont (új)

2003/96/EK irányelv

16 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| ia. | a szöveg az első albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki: |
| --- | --- |

ia.

a szöveg az első albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:

„Azt követően, hogy a 2009/28/EK irányelvben meghatározásra kerülnek a bioüzemanyagoktól és folyékony bio-energiahordozóktól eltérő, biomasszából előállított termékekre vonatkozó fenntarthatósági kritériumok, a fenti termékekre mentesség vagy csökkentett adómérték csak akkor alkalmazható, ha megfelelnek az említett fenntarthatósági kritériumoknak.”

Módosítás 49

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 14 pont

1 cikk – 14 pont

2003/96/EK irányelv

17 cikk – 1 bekezdés – a pont – 1 bekezdés

„Nagy energiaintenzitású vállalkozás” olyan, a 11. cikk szerinti üzleti vállalkozás, amelynél vagy az energiatermék és a villamos energia beszerzési értéke eléri a termelési érték legalább
  3,0 %-át
  , vagy a fizetendő nemzeti energiaadó eléri a hozzáadott érték legalább 0,5 %-át. E meghatározás keretében a tagállamok szigorúbb, az eladási érték, a folyamat és az ágazat meghatározásaira is kiterjedő megközelítést is alkalmazhatnak.

3,0 %-át

„Nagy energiaintenzitású vállalkozás” olyan, a 11. cikk szerinti üzleti vállalkozás, amelynél vagy az energiatermék és a villamos energia beszerzési értéke eléri a termelési érték legalább
  5,0 %
  -át, vagy a fizetendő nemzeti energiaadó eléri a hozzáadott érték legalább 0,5 %-át. E meghatározás keretében a tagállamok szigorúbb, az eladási érték, a folyamat és az ágazat meghatározásaira is kiterjedő megközelítést is alkalmazhatnak.

5,0 %

Módosítás 50

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 21 pont

1 cikk – 21 pont

2003/96/EK irányelv

29 cikk

Ötévente
  és első alkalommal 2015 végéig a Bizottság az irányelv alkalmazásáról szóló jelentést terjeszt a Tanács elé, amelyet adott esetben kiegészít az irányelv módosításaira vonatkozó javaslatával.

Ötévente

Háromévente
  és első alkalommal 2015 végéig a Bizottság az irányelv alkalmazásáról szóló jelentést terjeszt
  az Európai Parlament és
  a Tanács elé, amelyet adott esetben kiegészít az irányelv módosításaira vonatkozó javaslatával.

Háromévente

az Európai Parlament és

Jelentésében a Bizottság többek között megvizsgálja
  a CO2-kibocsátáshoz kapcsolódó adóztatás minimummértékeit
  , az innováció és a technológiai fejlődés hatását, különösen az energiahatékonyság
  és
  a villamos energiának a szállításban való
  felhasználása tekintetében
  ,
  valamint
  az irányelvben többek között a légi és tengeri közlekedésben felhasznált üzemanyag vonatkozásában megállapított adómentességek és adókedvezmények indokoltságát.

a CO2

és

felhasználása tekintetében

valamint

Jelentésében a Bizottság többek között megvizsgálja
  :

:

| i. | az energiafogyasztás általános adóztatására alkalmazott minimummértékeket a kívánt hatás megőrzésének biztosítása érdekében
  , |
| --- | --- |

i.

i.

az energiafogyasztás általános adóztatására alkalmazott minimummértékeket a kívánt hatás megőrzésének biztosítása érdekében
  ,

az energiafogyasztás általános adóztatására alkalmazott minimummértékeket a kívánt hatás megőrzésének biztosítása érdekében

| ii. | a szén-dioxid árának alakulását a 2003/87/EK irányelv szerinti uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerében, |
| --- | --- |

ii.

ii.

a szén-dioxid árának alakulását a 2003/87/EK irányelv szerinti uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerében,

a szén-dioxid árának alakulását a 2003/87/EK irányelv szerinti uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerében,

| iii. | az innováció és a technológiai fejlődés hatását, különösen az energiahatékonyság
  tekintetében, |
| --- | --- |

iii.

iii.

az innováció és a technológiai fejlődés hatását, különösen az energiahatékonyság
  tekintetében,

tekintetében,

| iv. | a villamos energiának a szállításban való
  felhasználását
  , |
| --- | --- |

iv.

iv.

a villamos energiának a szállításban való
  felhasználását
  ,

felhasználását

| v. | az irányelvben többek között a légi és tengeri közlekedésben felhasznált üzemanyag vonatkozásában megállapított adómentességek és adókedvezmények indokoltságát
  , |
| --- | --- |

v.

v.

az irányelvben többek között a légi és tengeri közlekedésben felhasznált üzemanyag vonatkozásában megállapított adómentességek és adókedvezmények indokoltságát
  ,

,

| vi. | az ezen irányelv által az uniós autóipar többek között tiszta, energiahatékony hagyományos belső égésű motorokkal kapcsolatos iparpolitikai prioritásaira és az Unió autóiparral kapcsolatos CO2-csökkentési célkitűzéseire kifejtett hatásokat. |
| --- | --- |

vi.

vi.

az ezen irányelv által az uniós autóipar többek között tiszta, energiahatékony hagyományos belső égésű motorokkal kapcsolatos iparpolitikai prioritásaira és az Unió autóiparral kapcsolatos CO2-csökkentési célkitűzéseire kifejtett hatásokat.

az ezen irányelv által az uniós autóipar többek között tiszta, energiahatékony hagyományos belső égésű motorokkal kapcsolatos iparpolitikai prioritásaira és az Unió autóiparral kapcsolatos CO2

| vii. | a biogáz, a földgáz és a cseppfolyósított gáz közúti közlekedésben történő felhasználásának alakulását, valamint |
| --- | --- |

vii.

vii.

a biogáz, a földgáz és a cseppfolyósított gáz közúti közlekedésben történő felhasználásának alakulását, valamint

a biogáz, a földgáz és a cseppfolyósított gáz közúti közlekedésben történő felhasználásának alakulását, valamint

| viii. | azt, hogy indokolt-e a káros vagy potenciálisan káros nem szén-dioxid-kibocsátások figyelembevétele. |
| --- | --- |

viii.

viii.

azt, hogy indokolt-e a káros vagy potenciálisan káros nem szén-dioxid-kibocsátások figyelembevétele.

azt, hogy indokolt-e a káros vagy potenciálisan káros nem szén-dioxid-kibocsátások figyelembevétele.

A jelentésnek emellett tartalmaznia kell a jelenlegi kétoldalú légi közlekedési megállapodásokban szereplő adóügyi rendelkezések áttekintését. Jelentésében a Bizottság figyelembe veszi a belső piac megfelelő működését, a minimum adómértékek reálértékét és a Szerződés tágabb célkitűzéseit.

A jelentésnek emellett tartalmaznia kell a jelenlegi kétoldalú légi közlekedési megállapodásokban szereplő adóügyi rendelkezések áttekintését. Jelentésében a Bizottság figyelembe veszi a belső piac megfelelő működését, a minimum adómértékek reálértékét és a Szerződés tágabb célkitűzéseit.

A
  14a. cikk alkalmazásában a
  kibocsátásáthelyezés kockázatának vélhetően jelentős mértékben kitett ágazatok és alágazatok listáját mindenképpen rendszeresen felül kell vizsgálni, különösen az újonnan rendelkezésre álló adatok fényében.

14a. cikk alkalmazásában a

A kibocsátásáthelyezés kockázatának vélhetően jelentős mértékben kitett ágazatok és alágazatok listáját mindenképpen rendszeresen felül kell vizsgálni, különösen az újonnan rendelkezésre álló adatok fényében.
  E tekintetben a nemzeti végrehajtási feltételeket alapos vizsgálatnak kell alávetni annak megállapítása érdekében, hogy azok az összes fogyasztó számára világosak, egyértelműek és átláthatóak-e.

E tekintetben a nemzeti végrehajtási feltételeket alapos vizsgálatnak kell alávetni annak megállapítása érdekében, hogy azok az összes fogyasztó számára világosak, egyértelműek és átláthatóak-e.

---

(1)  

  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

1

HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

(2)  

  HL L 312., 2008.11.22., 3. o.

2

HL L 312., 2008.11.22., 3. o.

(3)  

  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

3

HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

(4)

4

| NB: | a Bizottság javaslatában tévesen (1) bekezdésként számozva |
| --- | --- |

NB:

NB:

a Bizottság javaslatában tévesen (1) bekezdésként számozva

---

2012. április 20., péntek

| 7.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 258/161 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 258/161

---

2012. április 20., péntekAz 1/2012. számú költségvetés-módosítás tervezete: az ITER finanszírozása

P7_TA(2012)0138

Az Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalása az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 1/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (08136/2012 – C7-0088/2012 – 2012/2011(BUD))

2013/C 258 E/27

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2011. december 1-jén fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2011. december 1-jén fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel a Bizottság által 2012. január 27-én benyújtott, 1/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2012)0031), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2012. január 27-én benyújtott, 1/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2012)0031),

| — | tekintettel az 1/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontra, amelyet a Tanács 2012. március 26-án fogadott el (08136/2012 – C7-0088/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontra, amelyet a Tanács 2012. március 26-án fogadott el (08136/2012 – C7-0088/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0097/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0097/2012),

| A. | mivel az 1/2012. számú költségvetés-módosítási tervezet célja egy 650 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat beállítása a 2012-es költségvetésen belül a 08 20 02 – Euratom – ITER Európai Közös Vállalkozás – Magfúzió az energiáért (F4E) költségvetési jogcímcsoportba, |
| --- | --- |

A.

mivel az 1/2012. számú költségvetés-módosítási tervezet célja egy 650 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat beállítása a 2012-es költségvetésen belül a 08 20 02 – Euratom – ITER Európai Közös Vállalkozás – Magfúzió az energiáért (F4E) költségvetési jogcímcsoportba,

| B. | mivel ez a költségvetési kiigazítás teljes mértékben összhangban áll a Parlament és a Tanács közötti, az ITER-projekt 2012–2013-ban esedékes 1 300 millió EUR többletköltségének fedezéséről szóló 2011. decemberi megállapodással, |
| --- | --- |

B.

mivel ez a költségvetési kiigazítás teljes mértékben összhangban áll a Parlament és a Tanács közötti, az ITER-projekt 2012–2013-ban esedékes 1 300 millió EUR többletköltségének fedezéséről szóló 2011. decemberi megállapodással,

| 1. | tudomásul veszi az 1/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi az 1/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetet;

| 2. | módosítás nélkül jóváhagyja az 1/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot, és utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az 1/2012. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

2.

módosítás nélkül jóváhagyja az 1/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot, és utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az 1/2012. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  HL L 56., 2012.2.29.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---