# Úřední věstník C 276/2013

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2013.276.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 276 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5625. září2013 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2013.276.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 276

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5625. září2013

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2013/C 276/01 | Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2013/C 276/01

Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

1

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2013/C 276/02 | Prohlášení Rady | 6 |
| | Evropská komise |
| 2013/C 276/03 | Směnné kurzy vůči euru | 7 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2013/C 276/04 | Informace členských států o ukončení rybolovu | 8 |
| 2013/C 276/05 | Informace členských států o ukončení rybolovu | 8 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2013/C 276/02

Prohlášení Rady

6

Evropská komise

2013/C 276/03

Směnné kurzy vůči euru

7

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2013/C 276/04

Informace členských států o ukončení rybolovu

8

2013/C 276/05

Informace členských států o ukončení rybolovu

8

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2013/C 276/06 | Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 9 |
| 2013/C 276/07 | Zveřejnění jednotného dokumentu podle čl. 18 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1898/2006 týkajícího se označení původu nebo zeměpisného označení zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 v souladu s postupem stanoveným v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 | 14 |
| 2013/C 276/08 | Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 17 |

V   Oznámení

JINÉ AKTY

Evropská komise

2013/C 276/06

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

9

2013/C 276/07

Zveřejnění jednotného dokumentu podle čl. 18 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1898/2006 týkajícího se označení původu nebo zeměpisného označení zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 v souladu s postupem stanoveným v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92

14

2013/C 276/08

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP, kromě produktů, na něž se vztahuje příloha I Smlouvy |

---

(1)   Text s významem pro EHP, kromě produktů, na něž se vztahuje příloha I Smlouvy

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 25.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 276/1

---

Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP, kromě produktů, na něž se vztahuje příloha I Smlouvy)

2013/C 276/01

| Datum přijetí rozhodnutí | 2.7.2013 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní podpory | SA.36091 (13/N) |
| Členský stát | Itálie |
| Region | — | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Piano riassicurativo agricolo annuale |
| Právní základ | | Legge 23 dicembre 2000, n. 388, art. 127, comma 3. |

Datum přijetí rozhodnutí

2.7.2013

Odkaz na číslo státní podpory

SA.36091 (13/N)

Členský stát

Itálie

Region

—

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Piano riassicurativo agricolo annuale

Právní základ

Legge 23 dicembre 2000, n. 388, art. 127, comma 3.

| | Decreto-Legge 8 luglio 2002 n. 138, convertito, con modificazioni, nella Legge 8 agosto 2002 n. 178, art. 13, comma 4-sexies. |
| --- | --- |

Decreto-Legge 8 luglio 2002 n. 138, convertito, con modificazioni, nella Legge 8 agosto 2002 n. 178, art. 13, comma 4-sexies.

| | Decreto Legislativo 29 marzo 2004, n. 102. |
| --- | --- |

Decreto Legislativo 29 marzo 2004, n. 102.

| | Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 29 luglio 2009, art. 11, relativo all'attivazione della misura comunitaria di cui all’articolo 68 del Regolamento (CE) n. 73/2009, per la copertura assicurativa dei rischi agricoli, secondo le procedure previste dal decreto legislativo n. 102/2004 e successive modifiche. |
| --- | --- |

Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 29 luglio 2009, art. 11, relativo all'attivazione della misura comunitaria di cui all’articolo 68 del Regolamento (CE) n. 73/2009, per la copertura assicurativa dei rischi agricoli, secondo le procedure previste dal decreto legislativo n. 102/2004 e successive modifiche.

| | Piano nazionale di sostegno dell’OCM vino e, in particolare, la previsione della misura relativa all’assicurazione del raccolto di uva da vino. |
| --- | --- |

Piano nazionale di sostegno dell’OCM vino e, in particolare, la previsione della misura relativa all’assicurazione del raccolto di uva da vino.

| | Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 novembre 2002. |
| --- | --- |

Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 novembre 2002.

| | Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 febbraio 2003 di approvazione del «Piano Riassicurativo Agricolo Annuale» per l’anno 2004; |
| --- | --- |

Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 febbraio 2003 di approvazione del «Piano Riassicurativo Agricolo Annuale» per l’anno 2004;

| | Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 27 febbraio 2008 di approvazione del «Piano Riassicurativo Agricolo Annuale»; |
| --- | --- |

Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 27 febbraio 2008 di approvazione del «Piano Riassicurativo Agricolo Annuale»;

| | Decreto del Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 maggio 2004, di estensione della copertura assicurativa agevolata ai danni causati dalle epizoozie negli allevamenti bovini per l’anno 2004 e successive integrazioni. ... |
| --- | --- |

Decreto del Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 maggio 2004, di estensione della copertura assicurativa agevolata ai danni causati dalle epizoozie negli allevamenti bovini per l’anno 2004 e successive integrazioni. ...

Název opatření

Režim podpory

—

Cíl

Pojistné, Rozvoj odvětví

Forma podpory

Přímý grant

Rozpočet

| | Celkový rozpočet: 136 EUR (v milionech) |
| --- | --- |

Celkový rozpočet: 136 EUR (v milionech)

| | Roční rozpočet: 136 EUR (v milionech) |
| --- | --- |

Roční rozpočet: 136 EUR (v milionech)

Míra podpory

80 %

Délka trvání programu

Do 31.12.2015

Hospodářská odvětví

Zemědělství, lesnictví a rybářství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| --- |
| Dipartimento delle politiche europee e internazionali e dello sviluppo rurale |
| Direzione generale dello sviluppo rurale |
| Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Dipartimento delle politiche europee e internazionali e dello sviluppo rurale

Direzione generale dello sviluppo rurale

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum přijetí rozhodnutí | 19.6.2013 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní podpory | SA.36626 (13/N) |
| Členský stát | Slovensko |
| Region | — | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Aid for measure 2.1 — Restoring forestry potential and introducing preventation actions |
| Právní základ | | Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov |

Datum přijetí rozhodnutí

19.6.2013

Odkaz na číslo státní podpory

SA.36626 (13/N)

Členský stát

Slovensko

Region

—

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Aid for measure 2.1 — Restoring forestry potential and introducing preventation actions

Právní základ

Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov

| | Zákon č. 528/2008 Z. z. o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva |
| --- | --- |

Zákon č. 528/2008 Z. z. o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva

Název opatření

Režim podpory

—

Cíl

Ochrana životního prostředí

Forma podpory

Jiná

Rozpočet

| | Celkový rozpočet: 155 942 608 EUR |
| --- | --- |

Celkový rozpočet: 155 942 608 EUR

| | Roční rozpočet: 22 277 515 EUR |
| --- | --- |

Roční rozpočet: 22 277 515 EUR

Míra podpory

0 %

Délka trvání programu

10.1.2009–31.12.2013

Hospodářská odvětví

Všechna hospodářská odvětví způsobilá k získání podpory

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR |
| --- |
| Dobrovičova 12 |
| 812 66 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR

Dobrovičova 12

812 66 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum přijetí rozhodnutí | 9.8.2013 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní podpory | SA.36780 (13/N) |
| Členský stát | Česká republika |
| Region | — | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Dotace na ochranu lesních porostů do jejich zajištění |
| Právní základ | 1) | Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství, ve znění pozdějších předpisů |

Datum přijetí rozhodnutí

9.8.2013

Odkaz na číslo státní podpory

SA.36780 (13/N)

Členský stát

Česká republika

Region

—

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Dotace na ochranu lesních porostů do jejich zajištění

Právní základ

1)

Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství, ve znění pozdějších předpisů

| 2) | Nařízení vlády č 505/2000 Sb., kterým se stanoví podpůrné programy k podpoře mimoprodukčních funkcí zemědělství, k podpoře aktivit podílejících se na udržování krajiny, programy pomoci k podpoře méně příznivých oblastí, a kritéria pro jejich posuzování, ve znění pozdějších předpisů |
| --- | --- |

2)

Nařízení vlády č 505/2000 Sb., kterým se stanoví podpůrné programy k podpoře mimoprodukčních funkcí zemědělství, k podpoře aktivit podílejících se na udržování krajiny, programy pomoci k podpoře méně příznivých oblastí, a kritéria pro jejich posuzování, ve znění pozdějších předpisů

Název opatření

Režim podpory

—

Cíl

Ochrana životního prostředí

Forma podpory

Jiná

Rozpočet

| | Celkový rozpočet: 1 200 000 CZK |
| --- | --- |

Celkový rozpočet: 1 200 000 CZK

| | Roční rozpočet: 810 000 CZK |
| --- | --- |

Roční rozpočet: 810 000 CZK

Míra podpory

0 %

Délka trvání programu

1.1.2014–31.12.2015

Hospodářská odvětví

Všechna hospodářská odvětví způsobilá k získání podpory

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Ministerstvo zemědělství |
| --- |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum přijetí rozhodnutí | 11.7.2013 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní podpory | SA.36852 (13/N) |
| Členský stát | Rakousko |
| Region | Niederoesterreich | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Beihilfe zur Behebung von Katastrophenschäden |
| Právní základ | | § 3 Katastrophenfondsgesetz 1996, BGBl. Nr. 201/1996 i. d. g. F. |

Datum přijetí rozhodnutí

11.7.2013

Odkaz na číslo státní podpory

SA.36852 (13/N)

Členský stát

Rakousko

Region

Niederoesterreich

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Beihilfe zur Behebung von Katastrophenschäden

Právní základ

§ 3 Katastrophenfondsgesetz 1996, BGBl. Nr. 201/1996 i. d. g. F.

| | Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden, |
| --- | --- |

Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden,

| | Staatliche Beihilfe Nr. 564/A/2004-Österreich |
| --- | --- |

Staatliche Beihilfe Nr. 564/A/2004-Österreich

Název opatření

Režim podpory

—

Cíl

Náhrada škod způsobených přírodní katastrofou

Forma podpory

Přímý grant

Rozpočet

| | Celkový rozpočet: 7 EUR (v milionech) |
| --- | --- |

Celkový rozpočet: 7 EUR (v milionech)

| | Roční rozpočet: 7 EUR (v milionech) |
| --- | --- |

Roční rozpočet: 7 EUR (v milionech)

Míra podpory

50 %

Délka trvání programu

Do 10.6.2014

Hospodářská odvětví

Zemědělství, lesnictví a rybářství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Amt der NÖ Landesregierung, Abteilung Landwirtschaftsförderung |
| --- |
| Landhausplatz 1 |
| 3109 St. Pölten |
| ÖSTERREICH |

Amt der NÖ Landesregierung, Abteilung Landwirtschaftsförderung

Landhausplatz 1

3109 St. Pölten

ÖSTERREICH

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 25.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 276/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 276/6

---

PROHLÁŠENÍ RADY

2013/C 276/02

Rada vítá úsilí Evropského hospodářského a sociálního výboru o vytvoření transparentnějšího systému pro vyplácení denních příspěvků a náhrady cestovních výdajů členům Evropského hospodářského výboru a jejich náhradníkům.

Rada zdůrazňuje, že by výdaje orgánů EU na cesty měly být efektivní a optimálně využívané. Proto Rada Evropský hospodářský a sociální výbor vyzývá k přijetí veškerých náležitých opatření, aby byly v případě cest a příspěvků soustavně uplatňovány varianty s nejnižšími možnými náklady.

---

Evropská komise

| 25.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 276/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 276/7

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

24. září 2013

2013/C 276/03

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3473 |
| JPY | japonský jen | 132,92 |
| DKK | dánská koruna | 7,4571 |
| GBP | britská libra | 0,84431 |
| SEK | švédská koruna | 8,6315 |
| CHF | švýcarský frank | 1,2295 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,0200 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,933 |
| HUF | maďarský forint | 299,89 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7026 |
| PLN | polský zlotý | 4,2269 |
| RON | rumunský lei | 4,4735 |
| TRY | turecká lira | 2,6961 |
| AUD | australský dolar | 1,4347 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3857 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,4462 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6261 |
| SGD | singapurský dolar | 1,6918 |
| KRW | jihokorejský won | 1 448,27 |
| ZAR | jihoafrický rand | 13,3062 |
| CNY | čínský juan | 8,2520 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,6175 |
| IDR | indonéská rupie | 15 149,99 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,3340 |
| PHP | filipínské peso | 58,538 |
| RUB | ruský rubl | 43,0098 |
| THB | thajský baht | 42,224 |
| BRL | brazilský real | 2,9773 |
| MXN | mexické peso | 17,3566 |
| INR | indická rupie | 84,8530 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3473

JPY

japonský jen

132,92

DKK

dánská koruna

7,4571

GBP

britská libra

0,84431

SEK

švédská koruna

8,6315

CHF

švýcarský frank

1,2295

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,0200

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,933

HUF

maďarský forint

299,89

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7026

PLN

polský zlotý

4,2269

RON

rumunský lei

4,4735

TRY

turecká lira

2,6961

AUD

australský dolar

1,4347

CAD

kanadský dolar

1,3857

HKD

hongkongský dolar

10,4462

NZD

novozélandský dolar

1,6261

SGD

singapurský dolar

1,6918

KRW

jihokorejský won

1 448,27

ZAR

jihoafrický rand

13,3062

CNY

čínský juan

8,2520

HRK

chorvatská kuna

7,6175

IDR

indonéská rupie

15 149,99

MYR

malajsijský ringgit

4,3340

PHP

filipínské peso

58,538

RUB

ruský rubl

43,0098

THB

thajský baht

42,224

BRL

brazilský real

2,9773

MXN

mexické peso

17,3566

INR

indická rupie

84,8530

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 25.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 276/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 276/8

---

Informace členských států o ukončení rybolovu

2013/C 276/04

V souladu s čl. 35 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1) bylo přijato rozhodnutí o ukončení rybolovu, jak je uvedeno v této tabulce:

| Datum a čas ukončení | 20.8.2013 |
| --- | --- |
| Doba trvání | 20.8.2013–31.12.2013 |
| Členský stát | Španělsko |
| Populace nebo skupina populací | HAD/5BC6A. |
| Druh | Treska jednoskvrnná (Melanogrammus aeglefinus) |
| Oblast | Vody EU a mezinárodní vody oblastí Vb a VIa |
| Druh(y) rybářského plavidla | — |
| Referenční číslo | 42/TQ39 |

Datum a čas ukončení

20.8.2013

Doba trvání

20.8.2013–31.12.2013

Členský stát

Španělsko

Populace nebo skupina populací

HAD/5BC6A.

Druh

Treska jednoskvrnná (Melanogrammus aeglefinus)

Oblast

Vody EU a mezinárodní vody oblastí Vb a VIa

Druh(y) rybářského plavidla

—

Referenční číslo

42/TQ39

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 25.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 276/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 276/8

---

Informace členských států o ukončení rybolovu

2013/C 276/05

V souladu s čl. 35 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1) bylo přijato rozhodnutí o ukončení rybolovu, jak je uvedeno v této tabulce:

| Datum a čas ukončení | 20.8.2013 |
| --- | --- |
| Doba trvání | 20.8.2013–31.12.2013 |
| Členský stát | Španělsko |
| Populace nebo skupina populací | GFB/89- |
| Druh | Mníkovec velkooký (Phycis blennoides) |
| Oblast | Vody EU a mezinárodní vody oblastí VIII a IX |
| Druh(y) rybářského plavidla | — |
| Referenční číslo | FS41DSS |

Datum a čas ukončení

20.8.2013

Doba trvání

20.8.2013–31.12.2013

Členský stát

Španělsko

Populace nebo skupina populací

GFB/89-

Druh

Mníkovec velkooký (Phycis blennoides)

Oblast

Vody EU a mezinárodní vody oblastí VIII a IX

Druh(y) rybářského plavidla

—

Referenční číslo

FS41DSS

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

V Oznámení

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 25.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 276/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 276/9

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

2013/C 276/06

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
   (2)

„ACEITE DE LA COMUNITAT VALENCIANA“

č. ES: ES-PDO-0005-0720-23.09.2008

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Název

„Aceite de la Comunitat Valenciana“

2.   Členský stát nebo třetí země

Španělsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1   Druh produktu

| Třída 1.5 | Oleje a tuky (máslo, margarin, olej atd.) |
| --- | --- |

Třída 1.5

Oleje a tuky (máslo, margarin, olej atd.)

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Extra panenský olivový olej vyráběný v autonomní oblasti Valencie (Comunitat Valenciana) výhradně z plodů autochtonních odrůd olivovníku (Olea europea, L.): Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga a Blanqueta. Podíl jednotlivých odrůd se pohybuje v těchto rozmezích: Serrana: 20–40 %, Villalonga: 20–40 %, Farga: 10–25 %, Blanqueta: 10–25 % a Morrudas: 5–10 %.

Extra panenský olivový olej s chráněným označením původu „Aceite de la Comunitat Valenciana“ musí mít tyto vlastnosti:

Extra panenský olej:

| — | Kyselost: < 0,5° |
| --- | --- |

—

Kyselost: < 0,5°

| — | Peroxidové číslo: < 15 meq O2/kg |
| --- | --- |

—

Peroxidové číslo: < 15 meq O2/kg

| — | K270 < 0,15 |
| --- | --- |

—

K270 < 0,15

| — | K232 < 2,50 |
| --- | --- |

—

K232 < 2,50

| — | Vosky ≤ 250 |
| --- | --- |

—

Vosky ≤ 250

| — | Delta K ≤ 0,01 |
| --- | --- |

—

Delta K ≤ 0,01

| — | Obsah kyseliny olejové mezi 70 a 82 % z celkového obsahu mastných kyselin |
| --- | --- |

—

Obsah kyseliny olejové mezi 70 a 82 % z celkového obsahu mastných kyselin

| — | Obsah kyseliny linolové vyšší než 8 % z celkového obsahu mastných kyselin |
| --- | --- |

—

Obsah kyseliny linolové vyšší než 8 % z celkového obsahu mastných kyselin

| — | Obsah kyseliny palmitové mezi 9,5 a 12 % z celkového obsahu mastných kyselin |
| --- | --- |

—

Obsah kyseliny palmitové mezi 9,5 a 12 % z celkového obsahu mastných kyselin

| — | Obsah kyseliny linolenové nižší než 1 % z celkového obsahu mastných kyselin |
| --- | --- |

—

Obsah kyseliny linolenové nižší než 1 % z celkového obsahu mastných kyselin

| — | Obsah kyseliny palmitoolejové mezi 0,6 a 2,5 % z celkového obsahu mastných kyselin |
| --- | --- |

—

Obsah kyseliny palmitoolejové mezi 0,6 a 2,5 % z celkového obsahu mastných kyselin

| — | Obsah kyseliny arachidové nižší než 0,6 % z celkového obsahu mastných kyselin |
| --- | --- |

—

Obsah kyseliny arachidové nižší než 0,6 % z celkového obsahu mastných kyselin

| — | Obsah kyseliny lignocerové nižší než 0,2 % z celkového obsahu mastných kyselin |
| --- | --- |

—

Obsah kyseliny lignocerové nižší než 0,2 % z celkového obsahu mastných kyselin

| — | Medián vad = 0 |
| --- | --- |

—

Medián vad = 0

| — | Medián ovocné chuti > 3 a < 6 |
| --- | --- |

—

Medián ovocné chuti > 3 a < 6

| — | Medián pikantnosti > 1 a < 3 |
| --- | --- |

—

Medián pikantnosti > 1 a < 3

| — | Medián hořkosti > 1 a < 3 |
| --- | --- |

—

Medián hořkosti > 1 a < 3

| — | Poměr mezi mediánem ovocné chuti a mediány hořkosti a pikantnosti musí být takový, aby byl olej vyvážený. |
| --- | --- |

—

Poměr mezi mediánem ovocné chuti a mediány hořkosti a pikantnosti musí být takový, aby byl olej vyvážený.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Popis odrůd olivovníku:

SERRANA

Zralé olivy mají vejčitý tvar a fialovo-černou barvu s lenticelami na povrchu slupky. Jedná se o odrůdu s průměrnou výnosností, odolnou vůči suchu a mrazu, avšak citlivou na škůdce a plísně.

Raná odrůda s dobrou olejnatostí, která se pěstuje převážně v kraji Alto Palancia, v národním parku Sierras Calderona y Espadán a jeho okolí, ačkoliv několik exemplářů se nachází také v sousedních krajích.

FARGA

Jedná se o velmi starou odrůdu pocházející ze severu provincie Castellón. Plody střední až malé velikosti mají protáhlý asymetrický tvar.

Plody dozrávají brzy, výnosnost je průměrná a nepravidelná. Je to odrůda s vysokou olejnatostí, pěstovaná v kraji Maestrazgo, na severu provincie Castellón a také, byť v menší míře, v přilehlých krajích Plana Alta a Alcalatén.

BLANQUETA

Tato odrůda pochází z okolí obce Muro de Alcoy. Plody jsou kulaté a v době zralosti nabývají vínově červené až černé barvy.

Sklízí se časně, olejnatost je průměrná.

VILLALONGA

Odrůda původem z jižní části provincie Valencia. Plody jsou kulaté a poměrné velké, s dobrou olejnatostí. Zralé plody mají černou barvu.

Odrůda citlivá na mráz a sucho. Nachází se téměř po celé provincii Valencia, na většině území provincie Alicante a místy i v provincii Castellón.

MORRUDA

Středně velké plody bývají fialovo-černé a mírně asymetrické. Dosahují průměrné olejnatosti.

Jde o odolnou odrůdu s nízkou výnosností, která se vyskytuje rovnoměrně v celé autonomní oblasti Valencie. Její celkový výskyt není velký, v určitých lokalitách je však významný.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

—

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

V zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4 se pěstují olivy a vyrábí konečný produkt.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Balení oleje Aceite de la Comunitat Valenciana může provádět jakýkoliv podnik a neplatí pro ně žádné geografické omezení.

Olej se plní do nádob, které zaručují jeho řádné uchování. Mohou být z PET, skla, plátovaného kovu nebo keramické, vždy určené pro použití v potravinářství. Upřednostňují se nádoby, které jsou schopné produkt co nejlépe ochránit před světlem, teplem apod.

Maximální objem nádob je 5 litrů, přičemž se připouští nádoby o objemu 100 ml, 250 ml, 500 ml, 750 ml, 1 l, 2 l, 2,5 l, 3 l a 5 l.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování

Nápisy, etikety a identifikační štítky, kterými je olej popsaný v tomto dokumentu opatřen, musí obsahovat označení „Denominación de Origen Protegida“ (chráněné označení původu) a „Aceite de la Comunitat Valenciana“.

Rovněž musí být opatřen označením shody, tzv. kontrolním štítkem, který připevní balírny tak, aby jej nebylo možné opětovně použít, a který zajišťuje dohledatelnost produktu. Na kontrolním štítku musí být uveden nápis „Denominación de Origen Protegida Aceite de la Comunitat Valenciana“ a logo produktu.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Oblast, v níž se pěstují olivy na výrobu oleje „Aceite de la Comunitat Valenciana“, tvoří území 65 obcí v autonomní oblasti Valencie: Albocàsser, Tirig, La Salzadella, Sant Mateu, Les Coves de Vinromà, Figueroles, Les Useres, San Juan de Moró, Serra Engarzeran, Torre Endomenech, Vall d’Alba, Vilafamés, Ayódar, Fanzara, Almedijar, Altura, Azuébar, Chóvar, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja, Castellnovo, Teresa, Vall d’Almonacid, Viver, Alcudia de Veo, Alfondeguilla, Artana, Tales, Gátova, Casinos, Alcublas, Gestalgar, Sot de Chera, Villar del Arzobispo, Requena, Utiel, Venta del Moro, Ayora, Cortes de Pallas, Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Millares, Navarrés, Font de la Figuera, Moixent, Vallada, Albaida, Beniatjar, Ontinyent, Alfafara, Alqueria d'Aznar, Cocentaina, Millena, Muro d'Alcoi, Alcoi, Biar, Cañada de Biar, Sax, Villena, Banyeres de Mariola a Onil.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

Přírodní faktory

Ve vymezené oblasti vládne typické středomořské podnebí, které se vyznačuje mírnými zimami, omezeným množstvím dešťových srážek, teplotními maximy na podzim a na jaře a velkými suchy v létě. Díky kombinaci vlivů Středozemního moře, pevniny a tlakových útvarů nad Atlantikem je podnebí v celé oblasti jednotné. Klimatické faktory jsou zvlášť homogenní v klíčových pěstebních obdobích, tedy v období květu, v poslední fázi růstu plodu a v období koncentrace olejů, konkrétně:

| — | Průměrné roční teploty v oblasti pěstování olivovníku se pohybují mezi 12 a 16 °C, s výraznými výkyvy mezi zimou (průměrné teploty 6 až 10 °C) a létem (vysoké průměrné teploty, 22 až 26 °C), což jsou teploty příznivé pro fenologický vývoj olivovníku. |
| --- | --- |

—

Průměrné roční teploty v oblasti pěstování olivovníku se pohybují mezi 12 a 16 °C, s výraznými výkyvy mezi zimou (průměrné teploty 6 až 10 °C) a létem (vysoké průměrné teploty, 22 až 26 °C), což jsou teploty příznivé pro fenologický vývoj olivovníku.

| — | Průměrné roční srážky se pohybují v rozmezí mezi 500 a 600 milimetry, s určitými výkyvy od 200–300 mm srážek v extrémně suchých letech až po 700–800 mm za rok. |
| --- | --- |

—

Průměrné roční srážky se pohybují v rozmezí mezi 500 a 600 milimetry, s určitými výkyvy od 200–300 mm srážek v extrémně suchých letech až po 700–800 mm za rok.

Z hornin se v dané oblasti nachází převážně vápenec, lze však najít i místa, kde se hojně vyskytuje pískovec, slín a sádrovec. Obecně převládá druhohorní podloží tvořené zejména vápencem (místy slínem a pískovcem) z období křídy a jury. Vrchní vrstvu půdy, v níž se olivovníky pěstují, tvoří sedimenty z nejranějších období složené zejména z třetihorních a čtvrtohorních materiálů středomořské červenozemě (terra rossa) s dobrou strukturou, dobře odvodněné a zvlášť vhodné pro pěstování olivovníků.

Reliéf krajiny v této oblasti je tvořen terasovými svahy pokrývajícími hornaté části i údolí, jež tvoří předhůří iberského a bétického masivu a svažují se na východ směrem k pobřeží. Intenzivní výsadba ovocných stromů na zavlažovaných plochách, zejména citrusů, postupující od pobřeží směrem na západ vytlačila pěstování oliv do míst s nadmořskou výškou od 300 do 600 metrů, v důsledku čehož celou vymezenou zeměpisnou oblast charakterizují velmi jednotné přírodní podmínky. Olivovníky v této části Iberského poloostrova, nazývané Levante, spolu s mandlovníky a rohovníky vytvářejí převládající ráz zemědělské krajiny tvořené nezavlažovanou půdou osázenou stromy, které se říká arbolado de secano.

Lidské faktory

Výskyt olivovníku v autonomní oblasti Valencie se datuje od dob Římanů, tedy před více než dvěma tisíci lety. Existují záznamy o jeho pěstování v kraji Maestrazgo de Castellón v okolí Vía Augusta, která spojovala Cádiz s hlavním městem Římské říše. Zde lze ještě dnes spatřit četné více než tisíc let staré exempláře. O jejich existenci se lze snadno přesvědčit díky iniciativě místních družstev, která navrhla několik turistických stezek „po stopách tisíciletého oleje“.

Dále je třeba vyzdvihnout přínos botanika Cavanillese, autora pojednání o dějinách, geografii, zemědělství, obyvatelstvu a plodech Valencijského království Observaciones sobre la Historia Natural, Geografía, Agricultura, población y frutos del Reino de Valencia (1795–1797). Jeho poznámky o zemědělství a konkrétně o pěstování olivovníku a výrobě olivového oleje jsou velmi zajímavé a zahrnují celou pěstitelskou oblast autonomní oblasti Valencie. Označení olivového oleje a pěstování olivovníku se v jeho díle vyskytuje na mnoha místech.

Pěstování olivovníku je hospodářskou činností, která je s tímto regionem neoddělitelně spjatá. Olivovníky se zde pěstují nepřetržitě už od dávných dob a postupně zde vznikl zemědělsko-průmyslový a ekonomický systém, který umožnil socioekonomický rozvoj venkovských oblastí a zároveň zachování ekologicky udržitelného způsobu pěstování plodin v oblastech, jejichž klimatické a půdní podmínky nedovolují pěstování jiných plodin.

Vymezená zeměpisná oblast se také vyznačuje zvláštním uspořádáním pozemků s výraznou převahou malých hospodářství, značně svažitými pozemky, omezeným přístupem, terasami s kamennými zídkami, půdou s vysokým rizikem dezertifikace a lesních požárů a půdou relativně chudou, s nízkým obsahem organické hmoty a nízkou schopností zadržovat vodu. To vše činí z olivovníku ve vymezené zeměpisné oblasti základního ekologického činitele celého ekosystému.

Způsob obdělávání pozemků v této oblasti proto odpovídá systému malých rodinných zemědělských podniků sdružených do různých organizací či družstev, které nevyužívají umělé zavlažování a které se většinou zabývají výrobou oleje, z velké části pro vlastní spotřebu. Odborné pěstitelské znalosti získávají místní zemědělci většinou v rodinách, kde se předávají z generace na generaci.

Ze studie klimatických, půdních, ekologických a antropologických podmínek této zeměpisné oblasti a analýzy fenologického vývoje olivovníku vyplývá, že vymezená zeměpisná oblast nabízí vhodné podmínky pro pěstování olivovníku. Závěr studie konstatuje, že v celé vymezené zeměpisné oblasti panují jednotné přírodní podmínky vhodné pro pěstování oliv.

5.2   Specifičnost produktu

Specifičnost oleje „Aceite de la Comunitat Valenciana“ spočívá zejména v jeho složení, v němž jsou zastoupeny specifické odrůdy oliv. Těmi jsou autochtonní odrůdy vymezené zeměpisné oblasti Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga a Blanqueta. Olej, který se z nich získává, má jedinečný charakter daný jak skladbou mastných kyselin, tak organoleptickými vlastnostmi.

Ve vymezené zeměpisné oblasti se vyrábí olej s velmi vyváženým složením mastných kyselin, z nichž nejvýraznější je obsah kyseliny olejové, linolové a linolenové. Díky tomu má olej „Aceite de la Comunitat Valenciana“ vysoký podíl nenasycených mastných kyselin a naopak nízký obsah nasycených mastných kyselin.

Jeho organoleptické vlastnosti jej řadí mezi oleje s nejbohatší aromatickou škálou. Stupeň ovocné chuti je vyšší než 5, ve vůni se kromě zelených oliv objevují mandle, zelené listy, citrusy, banány a tráva. Stupně hořkosti a pikantnosti se pohybují mezi hodnotami 1 a 3. Výsledný poměr mezi stupněm ovocné chuti a mírou hořkosti a pikantnosti dává vzniknout oleji vyvážených vlastností.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Hlavními faktory, které oleji „Aceite de la Comunitat Valenciana“ dodávají jedinečné vlastnosti a dokazují spojitost mezi jeho kvalitou a zeměpisnou oblastí, jsou:

Odrůdy Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga a Blanqueta jsou autochtonní odrůdy vymezené zeměpisné oblasti. Představují starobylost, bohatost a různorodost odrůd rostoucích v dané oblasti a vlastních Levante – východnímu pobřeží Iberského poloostrova. Jelikož jsou to rostliny, které místní zemědělci již dlouhou dobu pečlivě vybírají, množí a vysazují, jsou dobře přizpůsobené místním podmínkám.

Vzhledem k různorodosti odrůd a charakteru krajiny trvá sklizeň ve vymezené zeměpisné oblasti velmi dlouho, od října do února. Výnosy zde typických malých hospodářství jsou omezené. Zemědělci si svou pěstbu plánují a stanovují si začátek sklizně na jednotlivých osázených parcelách podle stádia zralosti malých částí celkové produkce, což jim umožňuje přesnější plánování sklizně. Tím jsou zaručeny nepřetržité dodávky sklizených plodů připravených k drcení, ve stejném stádiu zralosti a bez skladování mezi oběma procesy, a tím i kvalita suroviny pro výrobu oleje charakteristických fyzikálních a organoleptických vlastností.

Poloha olivových hájů v nadmořské výšce 300 až 600 metrů zajišťuje dostatečný počet hodin slunečního svitu potřebný pro to, aby se v plodech rozvinuly složky určující stupeň ovocné chuti, hořkosti a pikantnosti. Dalším faktorem určujícím jeho specifické organoleptické vlastnosti je půda, v níž olivovníky převážně rostou a která je nepříliš úrodná a s vysokým obsahem aktivního vápence.

Zvláštní klimatické, jak teplotní, tak srážkové, podmínky v oblasti produkce. Výskyt srážek převážně v jarních a podzimních měsících je pro pěstování oliv nesmírně příhodný. Díky nim jsou vyráběné oleje kvalitnější, neboť mají jemnější chuť a vůni. Jarní srážky příznivě ovlivňují růst rostlin, a tím určují sklizeň v následujících letech. Mírné teploty přinášené Středozemním mořem v létě i v zimě pak pomáhají oleji „Aceite de la Comunitat Valenciana“ získat jedinečné komplexní aroma.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (3))

http://www.agricultura.gva.es/pc_aceitecomunitatvalenciana

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(3)  Viz poznámka pod čarou 2.

---

| 25.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 276/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 276/14

---

Zveřejnění jednotného dokumentu podle čl. 18 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1898/2006 týkajícího se označení původu nebo zeměpisného označení zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 v souladu s postupem stanoveným v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92

2013/C 276/07

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
   (1)

„MEL DO ALENTEJO“

č. ES: PT-PDO-0117-0252-20.01.2011

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Název

„Mel do Alentejo“

2.   Členský stát nebo třetí země

Portugalsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1   Druh produktu

| Třída 1.4 | Ostatní produkty živočišného původu (med) |
| --- | --- |

Třída 1.4

Ostatní produkty živočišného původu (med)

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Produkt včel (Apis mellifera iberiensis) pocházející z nektaru květin, které patří mezi medonosné rostliny dané oblasti. Med s CHOP „Mel do Alentejo“ se klasifikuje jako:

| | Jednodruhový květový med z:






  — | levandule (Lavandula stoechas L.) |
| --- | --- | --- |

Jednodruhový květový med z:

—

levandule (Lavandula stoechas L.)

| — | eukalyptu (Eucalyptus spp.) |
| --- | --- |

—

eukalyptu (Eucalyptus spp.)

| — | pomerančových květů (Citrus spp.) |
| --- | --- |

—

pomerančových květů (Citrus spp.)

| — | hadince (Echium spp.) |
| --- | --- |

—

hadince (Echium spp.)

| | Smíšený květový med. |
| --- | --- |

Smíšený květový med.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

Není povoleno systematické či rozsáhlé umělé přikrmování včelstev produkujících med s CHOP „Mel do Alentejo“.

Výjimku tvoří specifické situace, kdy mají včely nedostatek potravy nebo kdy je nutná stimulace ke zvýšení populace. V takovém případě mohou včelaři krmit včely za těchto podmínek:

| — | podávání sirupu připraveného v poměru dva díly medu nebo bílého cukru a jeden díl vody, |
| --- | --- |

—

podávání sirupu připraveného v poměru dva díly medu nebo bílého cukru a jeden díl vody,

Umělé přikrmování lze provádět jen tehdy, když se v úlu nenachází medník, a musí skončit týden před jeho instalací.

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti

Včelařské podniky produkující med s CHOP „Mel do Alentejo“ se nacházejí uvnitř vymezené zeměpisné oblasti. Členští producenti musejí učinit písemné prohlášení, v němž se zavazují, že daný med pochází ze včelínů registrovaných a umístěných v zeměpisné oblasti označení původu „Mel do Alentejo“.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

„Mel do Alentejo“ se balí do průhledných a bezbarvých sklenic o objemu do 1 000 gramů. Med určený k přímé spotřebě pro hotely, restaurace a cateringové firmy může být balen do individualizovaných nádob vyrobených z materiálů povolených pro potraviny a hermeticky uzavřených.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování

Pro označení se použije vlastní logo „Mel do Alentejo DOP“ a certifikační značka kontrolního a certifikačního subjektu.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Oblast produkce medu s CHOP „Mel do Alentejo“ je vymezena hranicemi těchto obcí: Alandroal, Alvito, Arraiolos, Barrancos, Beja, Borba, Cuba, Estremoz, Elvas, Évora, Ferreira do Alentejo, Fronteira, Montemor-o-Novo, Mora, Moura, Mourão, Portel, Redondo, Reguengos de Monsaraz, Serpa, Sousel, Vendas Novas, Viana do Alentejo, Vidigueira, Vila Viçosa.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

V dané zeměpisné oblasti s rostlinnými, půdními a klimatickými podmínkami výrazně středomořského typu převažují typické rostlinné druhy s velkým významem jak pro kvalitu, tak pro kvantitu včelařských produktů.

Obvyklou květenu oblasti zahrnuté do označení původu tvoří levandule smilovitá, cist ladanový, cist šalvějolistý, planika, zimolez, bodlák, ditrichie lepkavá, starček, hadinec a veškeré rostliny vyskytující se v této oblasti v porostech korkového a cesmínovitého dubu, jež jsou pro středomořskou oblast typické.

Díky vysoké produkci nektaru jsou významné též monokultury slunečnice, eukalyptu a pomerančovníků.

V této zeměpisné oblasti s bohatým výskytem medonosných rostlin se produkuje květový med výjimečné vůně a příjemné chuti, jehož barva se pohybuje od průsvitné žluté po jantarovou.

Barevné tóny medu z regionu Alentejo jsou jedním z typických rysů dané oblasti a jsou příčinou jeho obliby u spotřebitelů, neboť med světlé barvy je v Portugalsku i v zahraničí vyhledávanější.

Malé venkovské podniky produkující med představují tradici, která se utvářela po staletí a je pevně zakořeněna ve zvycích a obyčejích obyvatel regionu Alentejo.

5.2   Specifičnost produktu

Pokud jde o fyzikálně-chemické a organoleptické vlastnosti a obsah pylu, vyznačuje se med s CHOP „Mel do Alentejo“ následujícími vlastnostmi:

| a) | Fyzikální a chemické vlastnosti:
  Volná kyselost: méně než 35 mEq/kg
  Elektrická vodivost: méně než 6,0 × 10–4 S/cm
  Kolorometrie: všechny odstíny v rozmezí světle žlutá až jantarová
  Hydroxymethylfurfural (HMF): 10 mg/kg nebo méně
  Vlhkost: méně než 18,5 %
  Popel: méně než 0,6 % |
| --- | --- |

a)

Fyzikální a chemické vlastnosti:

Volná kyselost: méně než 35 mEq/kg

Elektrická vodivost: méně než 6,0 × 10–4 S/cm

Kolorometrie: všechny odstíny v rozmezí světle žlutá až jantarová

Hydroxymethylfurfural (HMF): 10 mg/kg nebo méně

Vlhkost: méně než 18,5 %

Popel: méně než 0,6 %

| b) | Obsah pylu | Jednodruhový květový med
  Minimální obsah pylu levandule 13 %, pomerančových květů 15 %, eukalyptu a hadince 40 %. |
| --- | --- | --- |

b)

Obsah pylu

Jednodruhový květový med

Minimální obsah pylu levandule 13 %, pomerančových květů 15 %, eukalyptu a hadince 40 %.

| | Smíšený květový med
  Minimální obsah 5 % pylu alespoň jednoho z těchto druhů: levandule, hadinec, eukalyptus, tymián, rozmarýn, pomerančovník a bodlák. |
| --- | --- |

Smíšený květový med

Minimální obsah 5 % pylu alespoň jednoho z těchto druhů: levandule, hadinec, eukalyptus, tymián, rozmarýn, pomerančovník a bodlák.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Rostlinné, půdní a klimatické podmínky vymezené oblasti, především květena vyskytující se zde v porostech korkových nebo cesmínovitých dubů a kultury slunečnice, eukalyptu a pomerančovníků umožňují získat nektar, který dává medu „Mel do Alentejo“ jeho typické vlastnosti (viz bod 5.2).

Odkaz na zveřejnění specifikace

http://www.gpp.pt/Valor/DOP_IGP_ETG.html

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

---

| 25.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 276/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 276/17

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

2013/C 276/08

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
   (2)

„ACEITUNA DE MALLORCA“/„ACEITUNA MALLORQUINA“/„OLIVA DE MALLORCA“/„OLIVA MALLORQUINA“

č. ES: ES-PDO-0005-01051-29.10.2012

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Název

„Aceituna de Mallorca“/„Aceituna Mallorquina“/„Oliva de Mallorca“/„Oliva Mallorquina“

2.   Členský stát nebo třetí země

Španělsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1   Druh produktu

| Třída 1.6 | Ovoce, zelenina, obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované |
| --- | --- |

Třída 1.6

Ovoce, zelenina, obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Chráněné označení původu „Aceituna de Mallorca“/„Aceituna Mallorquina“/„Oliva de Mallorca“/„Oliva Mallorquina“ zahrnuje tři druhy oliv: zelené, krájené zelené a přírodní černé. Jedná se o částečně fermentované stolní olivy místní odrůdy Mallorquina naložené v solném nálevu. Krájené zelené olivy jsou kromě toho dochucené fenyklem a chilli paprikou a přírodní černé olivy místním olejem z Mallorky.

Olivy s chráněným označením původu se vyznačují těmito organoleptickými a fyzikálně-chemickými vlastnostmi:

| — | Tvar: vřetenovitý, mírně asymetrický, se zakulacenou špičkou, bez stopky a ve většině případů s malými lenticelami. |
| --- | --- |

—

Tvar: vřetenovitý, mírně asymetrický, se zakulacenou špičkou, bez stopky a ve většině případů s malými lenticelami.

| — | Velikost: malá až střední. |
| --- | --- |

—

Velikost: malá až střední.

| — | Barva: podle stupně zralosti zelená, nažloutle zelená nebo hnědo-černá. |
| --- | --- |

—

Barva: podle stupně zralosti zelená, nažloutle zelená nebo hnědo-černá.

| — | Vzhled: lesklý. |
| --- | --- |

—

Vzhled: lesklý.

| — | Dužina: jen slabě přilnavá k pecce (pecka se dá snadno vyjmout). |
| --- | --- |

—

Dužina: jen slabě přilnavá k pecce (pecka se dá snadno vyjmout).

| — | Chuť: převážně hořká. |
| --- | --- |

—

Chuť: převážně hořká.

| — | Hmatový vjem dužiny: lepkavý. |
| --- | --- |

—

Hmatový vjem dužiny: lepkavý.

| — | Nenasycené mastné kyseliny: ≥ 83 % celkového obsahu mastných kyselin. |
| --- | --- |

—

Nenasycené mastné kyseliny: ≥ 83 % celkového obsahu mastných kyselin.

| — | Kyselina olejová + kyselina linolová: ≥ 78 % celkového obsahu mastných kyselin. |
| --- | --- |

—

Kyselina olejová + kyselina linolová: ≥ 78 % celkového obsahu mastných kyselin.

| — | Celkové množství polyfenolů: ≥ 245 mg kyseliny gallové/100 g. |
| --- | --- |

—

Celkové množství polyfenolů: ≥ 245 mg kyseliny gallové/100 g.

| — | Vhodnost ke konzervování: vysoká. |
| --- | --- |

—

Vhodnost ke konzervování: vysoká.

Podle stupně zralosti oliv v okamžiku sklizně se olivy dělí na zelené a černé. V závislosti na stupni zralosti a postupu zpracování, zejména dochucování, se produkují tři druhy oliv s těmito vlastnostmi:

1)   Celé zelené olivy

Olivy sklizené před zabarvením. Na trh se uvádějí naložené v nálevu s alespoň 6% koncentrací chloridu sodného a maximální hodnotou pH 4,3.

Organoleptické vlastnosti:

| | Barva: mírně zelená až mírně nažloutle zelená. |
| --- | --- |

Barva: mírně zelená až mírně nažloutle zelená.

| | Vůně: intenzivní rostlinná (po listech olivovníku) a minerální (nálev). |
| --- | --- |

Vůně: intenzivní rostlinná (po listech olivovníku) a minerální (nálev).

| | Konzistence: na dotyk pevné a jen stěží deformovatelné. V ústech se vyznačují zřetelnou pevností a soudržností a velmi nízkým stupněm křehkosti. Při žvýkání jsou lepkavé a vydávají skřípavý zvuk. |
| --- | --- |

Konzistence: na dotyk pevné a jen stěží deformovatelné. V ústech se vyznačují zřetelnou pevností a soudržností a velmi nízkým stupněm křehkosti. Při žvýkání jsou lepkavé a vydávají skřípavý zvuk.

| | Chuť: intenzivní. Kyselá, slaná a hořká chuť jsou navzájem vyvážené. |
| --- | --- |

Chuť: intenzivní. Kyselá, slaná a hořká chuť jsou navzájem vyvážené.

| | Chuťový dojem: značně trpký a zřetelně pikantní. |
| --- | --- |

Chuťový dojem: značně trpký a zřetelně pikantní.

| | Dlouho přetrvávající dochuť a výrazná trpkost. |
| --- | --- |

Dlouho přetrvávající dochuť a výrazná trpkost.

2)   Krájené zelené olivy

Olivy sklizené před zabarvením, krájené, dochucené fenyklem (Foeniculum vulgare Mill.) a chilli paprikou (Capsicum annum L.) pocházejícími z Mallorky. Na trh se uvádějí naložené v nálevu s alespoň 6 % koncentrací chloridu sodného a maximální hodnotou pH 4,3.

Organoleptické vlastnosti:

| | Barva: jasně zelená až jasně nažloutle zelená. |
| --- | --- |

Barva: jasně zelená až jasně nažloutle zelená.

| | Vůně: intenzivní rostlinná, jasně lze rozpoznat vůni aromatických rostlin (fenyklu), s mírným nádechem chilli papriky. |
| --- | --- |

Vůně: intenzivní rostlinná, jasně lze rozpoznat vůni aromatických rostlin (fenyklu), s mírným nádechem chilli papriky.

| | Konzistence: měkké na dotek, deformovatelné a pružné, vyznačují se nepravidelným řezem slupky a dužiny způsobeným stlačením. V ústech jsou olivy měkké, lepkavé a středně přilnavé. |
| --- | --- |

Konzistence: měkké na dotek, deformovatelné a pružné, vyznačují se nepravidelným řezem slupky a dužiny způsobeným stlačením. V ústech jsou olivy měkké, lepkavé a středně přilnavé.

| | Chuť: intenzivní, slaná a hořká. |
| --- | --- |

Chuť: intenzivní, slaná a hořká.

| | Chuťový dojem: vyniká trpkost a pikantnost oliv. |
| --- | --- |

Chuťový dojem: vyniká trpkost a pikantnost oliv.

| | Dochuť: přetrvávající. |
| --- | --- |

Dochuť: přetrvávající.

3)   Přírodně černé olivy

Olivy sklizené po zabarvení, dochucené místním olejem z Mallorky. Na trh se uvádějí bez nálevu.

Organoleptické vlastnosti:

| | Barva: tmavě hnědá až téměř černá. |
| --- | --- |

Barva: tmavě hnědá až téměř černá.

| | Vůně: zemitá, mírně intenzivní. |
| --- | --- |

Vůně: zemitá, mírně intenzivní.

| | Konzistence: povrch je hebký a na dotyk nerovnoměrný. V ústech je konzistence dužiny lepkavá, měkká a šťavnatá, přilnavost je nízká. |
| --- | --- |

Konzistence: povrch je hebký a na dotyk nerovnoměrný. V ústech je konzistence dužiny lepkavá, měkká a šťavnatá, přilnavost je nízká.

| | Chuť: intenzivní, s vyváženým poměrem kyselé a slané chuti. |
| --- | --- |

Chuť: intenzivní, s vyváženým poměrem kyselé a slané chuti.

| | Chuťový dojem: mírně hořký a s nádechem trpkosti. |
| --- | --- |

Chuťový dojem: mírně hořký a s nádechem trpkosti.

| | Dochuť: středně dlouhého trvání. |
| --- | --- |

Dochuť: středně dlouhého trvání.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Povoleno je používat pouze olivy místní odrůdy Mallorquina vyprodukované na Mallorce.

Zelené a krájené zelené olivy se sklízejí v zeleném stavu, tj. před zabarvením, zatímco přírodní černé olivy se sklízejí až po zabarvení.

Krájené zelené olivy se dochucují fenyklem (Foeniculum vulgare Mill.) pocházejícím z Mallorky, chilli paprikou (Capsicum annum L.) rovněž pocházející z Mallorky a solí.

Přírodní černé olivy se dochucují místním olejem z Mallorky.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

—

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Výroba, zpracování (třídění, mytí, krájení, solení a dochucování) oliv s chráněným označením původu se provádí na ostrově Mallorca.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Balení se provádí jako poslední fáze zpracování, která má zásadní význam pro konzervaci a zaručení charakteristických jakostních vlastností oliv.

Z důvodu typických vlastností produktu, zejména postupu jeho úpravy a skutečnosti, že snadno podléhá zkáze, se balení oliv provádí na Mallorce. Tento požadavek je oprávněný, neboť je nezbytné:

| a) | zachovat typické vlastnosti oliv a zajistit jejich kvalitu. Producenti tuto odpovědnost plně a kolektivně přebírají, neboť:






  1) | si jsou vědomi nutnosti zachovávat tradice zpracování produktu na Mallorce, což rozhodujícím způsobem přispívá k ochraně typických vlastností konečného produktu. Zpracovatelé disponují znalostmi a technikami nezbytnými k zajištění správné manipulace s produktem.
  Je třeba zdůraznit, že olivy jsou velmi delikátní potravinou náchylnou ke zkáze. Vedle toho může díky přirozenému způsobu zpracování produktu dojít k nežádoucím druhým fermentacím. Vzhledem k tomu, že Mallorca je ostrov, byla by přeprava oliv ve velkém objemu do vzdálených oblastí zpracování po moři zdlouhavá. Jejich kvalita by tak mohla být ovlivněna teplotou a jinými environmentálními faktory, v jejichž důsledku by se mohla změnit chuť, vůně a konzistence oliv. Proto je opětovné balení oliv a/nebo jejich sekundární úprava přísně zakázána. |
| --- | --- | --- |

a)

zachovat typické vlastnosti oliv a zajistit jejich kvalitu. Producenti tuto odpovědnost plně a kolektivně přebírají, neboť:

1)

si jsou vědomi nutnosti zachovávat tradice zpracování produktu na Mallorce, což rozhodujícím způsobem přispívá k ochraně typických vlastností konečného produktu. Zpracovatelé disponují znalostmi a technikami nezbytnými k zajištění správné manipulace s produktem.

Je třeba zdůraznit, že olivy jsou velmi delikátní potravinou náchylnou ke zkáze. Vedle toho může díky přirozenému způsobu zpracování produktu dojít k nežádoucím druhým fermentacím. Vzhledem k tomu, že Mallorca je ostrov, byla by přeprava oliv ve velkém objemu do vzdálených oblastí zpracování po moři zdlouhavá. Jejich kvalita by tak mohla být ovlivněna teplotou a jinými environmentálními faktory, v jejichž důsledku by se mohla změnit chuť, vůně a konzistence oliv. Proto je opětovné balení oliv a/nebo jejich sekundární úprava přísně zakázána.

| 2) | Existence dvou různých balicích postupů, tj. v oblasti zpracování a mimo ni, se systematickou kontrolou postupu či bez kontroly, by mohla snížit důvěru spotřebitelů v chráněné označení původu. |
| --- | --- |

2)

Existence dvou různých balicích postupů, tj. v oblasti zpracování a mimo ni, se systematickou kontrolou postupu či bez kontroly, by mohla snížit důvěru spotřebitelů v chráněné označení původu.

| b) | zaručit vysledovatelnost a původ produktu. |
| --- | --- |

b)

zaručit vysledovatelnost a původ produktu.

Systém kontroly a certifikace zaručuje původ a vysledovatelnost oliv zpracovávaných, upravovaných a balených na Mallorce. Tím se zabraňuje možnému smíšení s olivami jiného původu.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování

Na štítcích upevněných na každém balení oliv uváděných na trh pod chráněným označením původu musí být uveden:

| — | název chráněného označení původu, |
| --- | --- |

—

název chráněného označení původu,

| — | symbol EU či text „Denominación de Origen Protegida“ (chráněné označení původu) a |
| --- | --- |

—

symbol EU či text „Denominación de Origen Protegida“ (chráněné označení původu) a

| — | etiketa s alfanumerickým kódem s příslušným očíslováním, jejímž účelem je usnadnit kontrolu vysledovatelnosti produktu. |
| --- | --- |

—

etiketa s alfanumerickým kódem s příslušným očíslováním, jejímž účelem je usnadnit kontrolu vysledovatelnosti produktu.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisnou oblast tvoří ostrov Mallorca v celé své rozloze, který se nachází ve španělské autonomní oblasti Baleárské ostrovy.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

Zemědělské půdy vhodné k pěstování oliv chráněných označením původu obsahují vápenec, jsou středně silné až silné konzistence, s významným podílem těžkých prvků a zásaditou hodnotou pH. Jsou značně kamenité, což blahodárně působí na vodní režim. Vyznačují se strukturou s horizontálními vrstvami, mezi nimiž se hromadí jemné jíly, do nichž mohou kořenové systémy olivovníků velmi dobře pronikat.

Olivovníky se obecně pěstují na terasách, které kopírují obrysy krajiny. Terasy jsou orientovány na jih, čímž se na jedné straně maximálně využívá svahů a slunečního svitu a na straně druhé jsou stromy chráněny před studenými severními větry. Z důvodu obtížnosti terénu se olivy musí sklízet ručně, což umožňuje provádět selekci vhodných oliv.

Přívod vody zajišťují výhradně deště. Ze zkušeností pěstitelů vyplývá, že běžné zavlažování nepříznivě ovlivňuje typickou konzistenci oliv, proto není povoleno.

U oliv odrůdy Mallorquina se jako jediná podnož používá planý olivovník, který je díky své značné robustnosti ideální. Planý olivovník roste na Mallorce ve volné přírodě, a je tedy optimálně přizpůsoben životnímu prostředí.

V hospodářstvích se tradičně pěstovaly i ovce, jejichž chov plnil trojí funkci: odplevelení, odstranění výhonků a organické hnojení.

Ze zkušeností zpracovatelů vyplynula i technika dochucování, která je rovněž úzce spjata se zeměpisnou oblastí. Krájené zelené olivy se dochucují fenyklem a chilli paprikou pocházejícími přímo z Mallorky. Mezi spotřebiteli na Mallorce jsou tyto přísady uznávané a vysoce oceňované. Černé olivy se dochucují olejem pocházejícím z oblasti produkce, což je dalším důkazem silné vazby oliv s danou oblastí.

Díky staleté tradici pěstování a zpracování oliv mají pěstitelé znalosti, ve většině případů předávané ústně, které zajišťují kvalitu produktu. Zavedená praxe pěstování oliv vycházející ze zkušeností pěstitelů tak může například snížit míru poškozených oliv, jež nejsou vhodné ke zpracování, nebo dokonce zabránit tomu, aby k poškození vůbec docházelo. Stejně tak mohou dobré znalosti oliv, jimiž zpracovatelé disponují, zabránit kvašení a dalším změnám oliv. Toho je dosaženo tím, že se podmínky manipulace s olivami, životní prostředí, vybavení a zařízení ke zpracování oliv přizpůsobí vlastnostem oliv.

Pěstitelé mají tyto konkrétní znalosti: roubování planých olivovníků, rozvoj nezavlažovaných plantáží s cílem zintenzivnit chuť oliv a ruční sběr oliv ve stádiu jejich optimální zralosti u všech druhů produkovaných oliv. Díky ručnímu sběru lze určit optimální dobu sklizně oliv, což má přímý vliv na dva typy sloučenin: fenoly a těkavé sloučeniny, které olivám dávají jejich typickou chuť a aroma.

Zpracovatelé mají tyto konkrétní znalosti: u krájených zelených oliv speciální techniku dochucování fenyklem a chilli paprikou ve vhodném poměru a u přírodních černých oliv dochucování místním olejem z Mallorky. Vedle toho disponují zpracovatelé rovněž znalostmi důležitými pro dosažení typických vlastností oliv: k zachování hořkosti se nepoužívají žádné zásadité látky a před balením se upraví hodnota pH, aby se zabránilo druhé fermentaci.

5.2   Specifičnost produktu

Odrůda oliv chráněných označením původu je pro Mallorcu typická. Pochází z místní odrůdy Aceituna de Mallorca.

Osobité charakteristiky oliv chráněných tímto označením původu jsou dány především následujícími senzorickými vlastnostmi: hořkostí, lepkavostí a aroma. Díky nim získaly olivy svou skvělou pověst.

Většina konzumentů produktu „Aceituna de Mallorca“ označuje za charakteristickou vlastnost oliv jejich hořkost, kterou způsobuje vysoký obsah polyfenolů přítomných v zelených i černých olivách. Tyto složky působící jako antioxidanty, které způsobují hořkost a trpkost konečného produktu, se v průběhu tradičního zpracování téměř nemění.

Teplota tání nenasycených mastných kyselin, jejichž podíl v produktu „Aceituna de Mallorca“ dosahuje více než 83 %, je nižší než 39 °C, takže se při žvýkání v ústech zkapalní a vedou k pocitu lepkavosti, který si spotřebitelé tolik cení.

Aroma krájených zelených oliv je zřetelně ovlivněno fenyklem, typickou konzistencí této odrůdy a způsobem zpracování.

U přírodních černých oliv jsou typické vlastnosti dány hlavně odrůdou a zejména sklizní v okamžiku, kdy jsou olivy až téměř přezrálé. Stejně tak je ovlivňuje i dochucení olejem pocházejícím z dané oblasti.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Olivovník je strom, který se přizpůsobuje podmínkám prostředí, v nichž se pěstuje, a způsobu, jakým se pěstuje. Díky horopisným, půdním a podnebním podmínkám dané oblasti, historickým pěstitelským tradicím a zkušenostem pěstitelů jsou olivy spjaty se zeměpisným prostředím, a vyznačují se proto typickými vlastnostmi.

Díky ideálním podmínkám pro šíření planého olivovníku v zeměpisné oblasti, působení člověka (výběr nejlepších exemplářů) a vývoji vznikla odrůda oliv Mallorquina, která dnešním olivám v důsledku způsobu pěstování a zpracovatelských postupů propůjčuje jejich typickou kvalitu.

Ta je dána čtyřmi faktory, které určují příčinné vztahy mezi zeměpisnou oblastí a vlastnostmi produktu: podnební a půdní podmínky, samotné genetické vlastnosti, životní prostředí a typický způsob zpracování.

Daná oblast se vyznačuje středomořským podnebím, s vysokým počtem hodin slunečního svitu, mírnými zimami a horkými a suchými léty. Co se týče půdních podmínek, má půda vysoký obsah uhličitanů (vápence). Ty mají vliv na vysoký obsah polyfenolů v olivách, které jim dodávají hořkou a trpkou chuť, jež je pro produkt „Aceituna de Mallorca“ tak typická.

Podle studie Univerzity Baleárských ostrovů z roku 2011 vznikla v důsledku genetických vlastností, jež jsou výsledkem selekce prováděné na základě empirických znalostí pěstitelů, místní odrůda, která se geneticky i fenotypově liší charakteristickým podílem mastných kyselin, které způsobují typickou lepkavost, a dužinou, která jen slabě přilne k pecce (takže se pecka dá snadno vyjmout), což z nich činí ideální stolní olivy.

Pokud jde o vlastnosti dané zemědělskými podmínkami, je třeba zmínit postupně prováděnou ruční sklizeň. Při ní se celé zelené olivy a krájené zelené olivy sklízí před zabarvením a přírodní černé olivy po zabarvení. Tím je zaručeno, že olivy dozrávají na stromě, což určuje jejich typické organoleptické vlastnosti u každého ze tří druhů. Díky ruční sklizni, kterou provádějí zkušení pěstitelé, jsou zaručeny optimální organoleptické vlastnosti a pevnost oliv typická pro celé zelené olivy a krájené zelené olivy.

Při zpracování se provádějí tyto úkony: tradiční dochucování krájených zelených oliv fenyklem a chilli paprikou pocházejícími z Mallorky, které jim propůjčují jejich výraznou chuť. Tradiční dochucení černých přírodních oliv místním olejem zvyšuje jejich typickou lepkavost. Díky tomu, že se při zpracování nepoužívají žádné zásadité látky, nedochází ke změně přírodní konzistence, a zůstává tak zachována pevnost a typická hořkost celých zelených a krájených zelených oliv.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (3))

http://www.caib.es/sacmicrofront/archivopub.do?ctrl=MCRST63ZI124069&id=124069

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(3)  Viz poznámka pod čarou 2.

---