# Europeiska unionens C 286/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2013.286.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 286 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången2 oktober 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2013.286.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 286

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången2 oktober 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 286/01 | Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 0,50 % den 1 oktober 2013 – Eurons växelkurs | 1 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2013/C 286/02 | Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske | 2 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2013/C 286/01

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 0,50 % den 1 oktober 2013 – Eurons växelkurs

1

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2013/C 286/02

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

2

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 286/03 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 3 |
| 2013/C 286/04 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 7 |
| 2013/C 286/05 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 12 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2013/C 286/03

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

3

2013/C 286/04

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

7

2013/C 286/05

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

12

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 2.10.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/1

---

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner (1):

0,50 % den 1 oktober 2013

Eurons växelkurs (2)

1 oktober 2013

2013/C 286/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3554 |
| JPY | japansk yen | 132,60 |
| DKK | dansk krona | 7,4582 |
| GBP | pund sterling | 0,83450 |
| SEK | svensk krona | 8,6329 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2253 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,1310 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,647 |
| HUF | ungersk forint | 296,07 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7027 |
| PLN | polsk zloty | 4,2308 |
| RON | rumänsk leu | 4,4485 |
| TRY | turkisk lira | 2,7270 |
| AUD | australisk dollar | 1,4388 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3962 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,5113 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6363 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6970 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 456,51 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,6385 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,2972 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,6158 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 390,11 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,3855 |
| PHP | filippinsk peso | 58,692 |
| RUB | rysk rubel | 43,6540 |
| THB | thailändsk baht | 42,234 |
| BRL | brasiliansk real | 3,0107 |
| MXN | mexikansk peso | 17,8057 |
| INR | indisk rupie | 84,8790 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3554

JPY

japansk yen

132,60

DKK

dansk krona

7,4582

GBP

pund sterling

0,83450

SEK

svensk krona

8,6329

CHF

schweizisk franc

1,2253

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,1310

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,647

HUF

ungersk forint

296,07

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7027

PLN

polsk zloty

4,2308

RON

rumänsk leu

4,4485

TRY

turkisk lira

2,7270

AUD

australisk dollar

1,4388

CAD

kanadensisk dollar

1,3962

HKD

Hongkongdollar

10,5113

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6363

SGD

singaporiansk dollar

1,6970

KRW

sydkoreansk won

1 456,51

ZAR

sydafrikansk rand

13,6385

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,2972

HRK

kroatisk kuna

7,6158

IDR

indonesisk rupiah

15 390,11

MYR

malaysisk ringgit

4,3855

PHP

filippinsk peso

58,692

RUB

rysk rubel

43,6540

THB

thailändsk baht

42,234

BRL

brasiliansk real

3,0107

MXN

mexikansk peso

17,8057

INR

indisk rupie

84,8790

---

(1)  Räntesats vid den transaktion som närmast föregick det angivna datumet. Vid refinansieringstransaktioner till rörlig ränta är räntesatsen marginalräntesatsen.

(2)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 2.10.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/2

---

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

2013/C 286/02

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut fattats om att stänga det fiske som anges i följande tabell:

| Datum och tidpunkt för stängning | 8.9.2013 |
| --- | --- |
| Varaktighet | 8.9.2013–31.12.2013 |
| Medlemsstat | Portugal |
| Bestånd eller grupp av bestånd | MAC/8C3411 |
| Art | Makrill (Scomber scombrus) |
| Område | VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 |
| Typ av fiskefartyg | — |
| Referensnummer | 49/TQ40 |

Datum och tidpunkt för stängning

8.9.2013

Varaktighet

8.9.2013–31.12.2013

Medlemsstat

Portugal

Bestånd eller grupp av bestånd

MAC/8C3411

Art

Makrill (Scomber scombrus)

Område

VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1

Typ av fiskefartyg

—

Referensnummer

49/TQ40

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 2.10.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/3

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2013/C 286/03

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

”LAMMEFJORDSKARTOFLER”

EG-nr: DK-PGI-0005-0952-16.02.2012

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning

”Lammefjordskartofler”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Danmark

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 1.6. | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

”Lammefjordskartofler” kännetecknas av det tunna skalet, som är mycket slätare och glansigare än skalet på potatis som odlas på andra platser. Det tunna skalet skiljer ”Lammefjordskartofler” från annan matpotatis såtillvida att de kan ätas med skal. Det gör också att köttet behåller sin ljusa färg under lagring, medan ytan på matpotatis som odlas i andra jordtyper gradvis mörknar samtidigt som köttet blir allt gulare. Skalet får denna särskilda karaktär tack vare Lammefjordens unika jordtyp, som förhindrar skador på skalet under odling och skörd.

”Lammefjordskartofler” är mogen potatis och alltså inte nypotatis. Potatisen mognar i jorden och skördas därför först i början av september.

”Lammefjordskartofler” tvättas.

De lämpar sig för kokning under hela säsongen.

”Lammefjordskartofler” ska uppfylla kvalitetsstandarderna för matpotatis i klass 1, se förordning nr 450 av den 16 maj 2011 om produktion etc. av potatis, bilaga 13, eller kraven i Uneces standard för matpotatis (FFV-52).

Högst 5 % av ytan på en potatis från Lammefjorden får vara täckt av vanlig skorv, pulverskorv, nätskorv eller lackskorv. Högst 8 % (viktprocent) av knölarna i ett parti ”Lammefjordskartofler” får uppvisa sådana defekter.

Omkretsen på potatisen i en och samma förpackning får skilja sig åt med högst 15 mm så att konsumenterna erbjuds en produkt med enhetliga dimensioner.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Odling

”Lammefjordskartofler” (SGB) odlas i enlighet med Global GAP-standarden (Global Partnership for Good Agricultural Practices). Slam får inte användas vid produktion av ”Lammefjordskartofler”.

”Lammefjordskartofler” skördas först i början av september för att potatisen ska vara tillräckligt mogen och därmed lämpad för lagring. Skörden slutförs om möjligt före mitten av oktober när temperaturen sjunker.

Lagring

”Lammefjordskartofler” lagras i små trälådor och inte i löslager eller stuka. De ska lagras vid högst 5 °C och värmas upp före förpackning för att minimera risken för skador.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Sortering

Sorteringen av ”Lammefjordskartofler” i enlighet med de särskilda kraven i fråga om vanlig skorv, pulverskorv, nätskorv eller lackskorv kräver särskild sakkunskap och omsorg och genomförs därför vid registrerade förpackningsanläggningar i Lammefjorden.

För företag som förpackar ”Lammefjordskartofler” gäller Global GAP-standarden.

”Lammefjordskartofler” säljs till slutkonsumenterna i förpackningar på mellan 1 och 15 kg.

3.7   Särskilda regler för märkning

Allt emballage, oavsett om potatisen säljs färdigförpackad eller i lösvikt, ska vara märkt med följande uppgifter:

| a) | identifiering: ”Lammefjordskartofler”; förpackningsanläggningens namn och adress |
| --- | --- |

a)

identifiering: ”Lammefjordskartofler”; förpackningsanläggningens namn och adress

| b) | logotypen för ”Lammefjordens Grøntsagslaug” (”Lammefjordens grönsakssammanslutning”) |
| --- | --- |

b)

logotypen för ”Lammefjordens Grøntsagslaug” (”Lammefjordens grönsakssammanslutning”)

| c) | matpotatis |
| --- | --- |

c)

matpotatis

| d) | storlekssortering enligt produktspecifikationen |
| --- | --- |

d)

storlekssortering enligt produktspecifikationen

| e) | sort |
| --- | --- |

e)

sort

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Lammefjordsregionen består av fyra torrlagda fjordområden i Odsherred på Själland:

| — | den torrlagda delen av Lammefjorden, som fysiskt avgränsas av Ringkanalen och Audebodammen |
| --- | --- |

—

den torrlagda delen av Lammefjorden, som fysiskt avgränsas av Ringkanalen och Audebodammen

| — | Svinninge Vejle, som i söder, väster och norr avgränsas av Ringkanalen och i öster av järnvägen mellan Svinninge och Hørve |
| --- | --- |

—

Svinninge Vejle, som i söder, väster och norr avgränsas av Ringkanalen och i öster av järnvägen mellan Svinninge och Hørve

| — | Sidinge Fjord, som avgränsas av Sidinge damm och en ytvattenkanal |
| --- | --- |

—

Sidinge Fjord, som avgränsas av Sidinge damm och en ytvattenkanal

| — | Klintsø, som avgränsas av dräneringskanaler |
| --- | --- |

—

Klintsø, som avgränsas av dräneringskanaler

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Produkten odlas i siltlagret på Lammefjordens torrlagda havsbotten. Sidinge Fjord var det första område i Lammefjordsregionen som torrlades (med början 1841), följt av Svinninge Vejle. Torrläggningen av det största området, Lammefjorden, inleddes 1873. Klintsø var det sista område som torrlades.

Alven består av lera och märgel eller siltig sand och täcks av ett flera meter tjockt lager silt som bildats av vegetabiliska och animaliska ämnen. Stora delar av Lammefjorden är mer eller mindre fria från stenar, och den stora mängden gamla mussel- och ostronskal ger jorden en naturligt hög kalciumhalt.

Lammefjorden har milda vintrar, svala somrar och jämn nederbörd året runt och därmed ett klimat som är idealiskt för potatisodling. Odsherred får inte så stora nederbördsmängder, men dräneringskanalerna i området runt Lammefjorden möjliggör en effektiv bevattning. De lokala producenterna kan alltså i viss mån själva bestämma hur mycket vatten potatisen ska få. Eftersom den naturliga nederbörden i allmänhet är otillräcklig kan producenterna själva bidra till bästa möjliga odlingsförhållanden, vilket inte är fallet i andra delar av landet där stora nederbördsmängder kan inverka negativt på potatisskördarna.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

Potatis från Lammefjordsregionen skiljer sig i hög grad från potatis som odlas i andra områden i och med att den behåller sin karakteristiska ljusa yta även under lagring. Den behåller sin färg eftersom sanden i jorden har slipats och är slätare och rundare än i vanlig sandjord, vilket betyder att potatisen inte repas vid skörden. Potatis från Lammefjordsregionen kan därför kallagras och hanteras när som helst på året utan att ytan missfärgas. Den repade ytan på en potatis mörknar vid lagring.

Till skillnad från annan mogen matpotatis kan ”Lammefjordskartofler” ätas med skal.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

De särskilda egenskaperna hos ”Lammefjordskartofler” hänger samman med odlingsförhållandena på den gamla fjordbottnen. De särskilda markförhållandena möjliggör en skonsam hantering av potatisen, som därför får en slät yta. De rundade sandkornen i sandjorden gör att potatisen inte repas vid skörden, och ytan är därför slät när potatisen lagras. Potatis med slät yta är mindre känslig för skorv än potatis som odlas i jord med högre halt sten- och sandpartiklar som kan repa potatisen under odling och skörd. ”Lammefjordskartofler” lämpar sig därför väl för lagring.

Beteckningen ”Lammefjordskartofler” är känd i hela Danmark. Många livsmedelsbutiker säljer potatisen i förpackningar som är märkta ”Lammefjordskartofler”, och varje dag bidrar lastbilar med stora logotyper för ”Lammefjordskartofler” till att öka medvetenheten om Lammefjordsområdet när de transporterar potatis därifrån till de stora livsmedelsterminalerna runt huvudstaden och på Jylland.

”Lammefjordskartofler” är ett av skälen till att allmänheten förknippar Lammefjorden med grönsaker, i synnerhet potatis, av hög kvalitet. I Den store danske Encyklopædi beskrivs Lammefjorden på följande sätt: ”Den torrlagda fjordbottnen är mycket bördig, och här odlas spannmål, frön och grönsaker. Lammefjorden är känd för sina morötter och sin potatis. Fram till 1980 var den också känd för blomsterlökar och sparris”.

Namnet ”Lammefjorden” nämns ofta i danska och utländska medier i inslag om den tidens framgångar för danska restauranger med menyer baserade på nordiska ingredienser.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (3))

http://www.foedevarestyrelsen.dk/SiteCollectionDocuments/Fødevarekvalitet/Varespecifikation%20-%20Lammefjordskartofler%20(2012%2012%2010).pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Se fotnot 2.

---

| 2.10.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/7

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2013/C 286/04

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

ANSÖKAN OM ÄNDRING ENLIGT ARTIKEL 9

”NOCCIOLA DI GIFFONI”

EG-nr: IT-PGI-0217-0999-15.05.2012

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen

| — |  | Produktens beteckning |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produktbeskrivning |
| — |  | Geografiskt område |
| — | ☒ | Bevis på ursprung |
| — | ☒ | Framställningsmetod |
| — |  | Samband |
| — | ☒ | Märkning |
| — |  | Nationella krav |
| — |  | Annat |

—



Produktens beteckning

—

☒

Produktbeskrivning

—



Geografiskt område

—

☒

Bevis på ursprung

—

☒

Framställningsmetod

—



Samband

—

☒

Märkning

—



Nationella krav

—



Annat

2.   Typ av ändring(ar)

| — | ☒ | Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning |
| --- | --- | --- |
| — |  | Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts |
| — |  | Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006) |
| — |  | Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006) |

—

☒

Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning

—



Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts

—



Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006)

—



Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006)

3.   Ändring(ar)

3.1   Produktbeskrivning

| — | Artikel 1 i specifikationen har ändrats. I den nya formuleringen preciseras att benämningen berör såväl hasselnötter utan skal som hasselnötter som rostats (med eller utan skal) och rensats (den bruna hinnan har avlägsnats).
  Det har klargjorts att beteckningen ”Nocciola di Giffoni” även gäller hasselnötter utan skal. Detta anges inte uttryckligen i den aktuella specifikationen, trots att artikel 7 i denna specifikation föreskriver specifika regler för förpackning av skalade hasselnötter.
  Tillägget av rostade och rensade hasselnötter legitimeras av efterfrågan på marknaden, som efterlyser hasselnötstyper som är färdiga att använda för bageri- och konfektyrsektorn. Rostningen syftar inte enbart till att förhöja hasselnötens smak, utan också till att göra det möjligt att avlägsna den bruna hinnan (perisperm), dvs. skala kärnan då det yttre skalet avlägsnats. Eftersom kärnan är så lätt att skala, vilket kännetecknar ”Nocciola di Giffoni”, efterlyser sektorns producenter att få den rostad (med eller utan yttre skal). |
| --- | --- |

—

Artikel 1 i specifikationen har ändrats. I den nya formuleringen preciseras att benämningen berör såväl hasselnötter utan skal som hasselnötter som rostats (med eller utan skal) och rensats (den bruna hinnan har avlägsnats).

Det har klargjorts att beteckningen ”Nocciola di Giffoni” även gäller hasselnötter utan skal. Detta anges inte uttryckligen i den aktuella specifikationen, trots att artikel 7 i denna specifikation föreskriver specifika regler för förpackning av skalade hasselnötter.

Tillägget av rostade och rensade hasselnötter legitimeras av efterfrågan på marknaden, som efterlyser hasselnötstyper som är färdiga att använda för bageri- och konfektyrsektorn. Rostningen syftar inte enbart till att förhöja hasselnötens smak, utan också till att göra det möjligt att avlägsna den bruna hinnan (perisperm), dvs. skala kärnan då det yttre skalet avlägsnats. Eftersom kärnan är så lätt att skala, vilket kännetecknar ”Nocciola di Giffoni”, efterlyser sektorns producenter att få den rostad (med eller utan yttre skal).

| — | I artikel 6 i specifikationen redovisas hädanefter de kommersiella egenskaperna hos ”Nocciola di Giffoni” i de olika fall där det är tillåtet att använda beteckningen, som tagits upp i registret till följd av den ovannämnda ändringen. |
| --- | --- |

—

I artikel 6 i specifikationen redovisas hädanefter de kommersiella egenskaperna hos ”Nocciola di Giffoni” i de olika fall där det är tillåtet att använda beteckningen, som tagits upp i registret till följd av den ovannämnda ändringen.

| — | Det preciseras att kärnor som är mindre än 13 mm efter skalning av hasselnötter där nöten är minst 18 mm lång endast kan användas för tillverkning av sammansatta, bearbetade eller förädlade produkter som inte kräver oskadade kärnor. |
| --- | --- |

—

Det preciseras att kärnor som är mindre än 13 mm efter skalning av hasselnötter där nöten är minst 18 mm lång endast kan användas för tillverkning av sammansatta, bearbetade eller förädlade produkter som inte kräver oskadade kärnor.

| — | Man har lagt till att den lätthetsgrad som anges för att avlägsna den bruna hinnan motsvarar genomsnittet av det undersökta urvalet. |
| --- | --- |

—

Man har lagt till att den lätthetsgrad som anges för att avlägsna den bruna hinnan motsvarar genomsnittet av det undersökta urvalet.

3.2   Bevis på ursprung

| — | Artikel 5 har ändrats. Omnämnandet av ett register som överlämnas till produktionsområdets kommuner har ersatts av en mer exakt bestämmelse där ett register planeras som innehåller alla producenter och hasselnötsodlingar avsedda för framställning av ”Nocciola di Giffoni”. I stället för att registret lämnas hos kommunerna, sköts det och hålls uppdaterat av det tillsynsorgan som utifrån gällande lagstiftning kontrollerar att specifikationen efterföljs. Hänvisningarna till tillsynsorganet har följaktligen angetts i specifikationen. |
| --- | --- |

—

Artikel 5 har ändrats. Omnämnandet av ett register som överlämnas till produktionsområdets kommuner har ersatts av en mer exakt bestämmelse där ett register planeras som innehåller alla producenter och hasselnötsodlingar avsedda för framställning av ”Nocciola di Giffoni”. I stället för att registret lämnas hos kommunerna, sköts det och hålls uppdaterat av det tillsynsorgan som utifrån gällande lagstiftning kontrollerar att specifikationen efterföljs. Hänvisningarna till tillsynsorganet har följaktligen angetts i specifikationen.

3.3   Framställningsmetod

| — | Artikel 4 innehåller hädanefter två nya paragrafer. Den första föreslås omfatta flera hasselnötsodlingar med tätare planteringsintervaller med en maximal täthet av 2 000 buskar per hektar, under förutsättning att de står i terrassområden eller i områden där markens lutning överstiger 15 %. I dessa regioner, som redan ingår i det geografiska området, spelar odlingen en viktig roll ifråga om att skydda och bevara jordarna. De mycket täta planteringarna, som ofta påträffas i kuperade regioner med branta sluttningar, beror på faktorer som hänger ihop med skyddandet och bevarandet av jordarna, vilket människan bidragit till under århundraden tillbaka genom tät plantering av fruktträd. Den andra paragrafen avser en maximal täthet på 1 800 buskar per hektar, enbart för planteringar genomförda före registreringen av beteckningen ”Nocciola di Giffoni”. Det handlar om planteringar som befinner sig i livscykelns slutskede, där en större täthet i fråga om träd per hektar tillfälligt tillåts eftersom anpassningen till de bestämmelser som normalt måste följas sker naturligt på grund av att träden dör. |
| --- | --- |

—

Artikel 4 innehåller hädanefter två nya paragrafer. Den första föreslås omfatta flera hasselnötsodlingar med tätare planteringsintervaller med en maximal täthet av 2 000 buskar per hektar, under förutsättning att de står i terrassområden eller i områden där markens lutning överstiger 15 %. I dessa regioner, som redan ingår i det geografiska området, spelar odlingen en viktig roll ifråga om att skydda och bevara jordarna. De mycket täta planteringarna, som ofta påträffas i kuperade regioner med branta sluttningar, beror på faktorer som hänger ihop med skyddandet och bevarandet av jordarna, vilket människan bidragit till under århundraden tillbaka genom tät plantering av fruktträd. Den andra paragrafen avser en maximal täthet på 1 800 buskar per hektar, enbart för planteringar genomförda före registreringen av beteckningen ”Nocciola di Giffoni”. Det handlar om planteringar som befinner sig i livscykelns slutskede, där en större täthet i fråga om träd per hektar tillfälligt tillåts eftersom anpassningen till de bestämmelser som normalt måste följas sker naturligt på grund av att träden dör.

3.4   Märkning

| — | I artikel 7 preciseras hädanefter att hasselnötterna enbart kan säljas i lösvikt i en lämplig förpackning när producenten eller uppsamlingscentralerna (kooperativen) säljer till den första köparen, som är bearbetningsanläggningen eller förpackningsanläggningen, för att produktens spårbarhet ska kunna säkras. |
| --- | --- |

—

I artikel 7 preciseras hädanefter att hasselnötterna enbart kan säljas i lösvikt i en lämplig förpackning när producenten eller uppsamlingscentralerna (kooperativen) säljer till den första köparen, som är bearbetningsanläggningen eller förpackningsanläggningen, för att produktens spårbarhet ska kunna säkras.

| — | I artikel 8 i specifikationen anges att den skalade produkten kan förpackas i oförändrat skick eller rostad och rensad i enlighet med punkt 1 (”beskrivning av produkten”) i ändringsansökan. |
| --- | --- |

—

I artikel 8 i specifikationen anges att den skalade produkten kan förpackas i oförändrat skick eller rostad och rensad i enlighet med punkt 1 (”beskrivning av produkten”) i ändringsansökan.

| — | Den särskilda logotypen för beteckningen har ändrats. Den europeiska symbolen, som använts på ett olämpligt sätt inuti logotypen, har tagits bort. |
| --- | --- |

—

Den särskilda logotypen för beteckningen har ändrats. Den europeiska symbolen, som använts på ett olämpligt sätt inuti logotypen, har tagits bort.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (3)

”NOCCIOLA DI GIFFONI”

EG-nr: IT-PGI-0217-0999-15.05.2012

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning

”Nocciola di Giffoni”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 1.6. | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

Beteckningen ”Nocciola di Giffoni” avser uteslutande frukter av den biotyp som överensstämmer med hasselbuskssorten ”Tonda di Giffoni”, produkter i det geografiska området som definieras enligt punkt 4 nedan.

”Nocciola di Giffoni” måste uppvisa följande kommersiella egenskaper:

| — | Hel hasselnöt med skal: hasselnötter i samma skick som när de skördats på fältet, vilka undergått en renings- och bearbetningsprocess för att avlägsna främmande föremål och tomma skal, samt torkats med avsikten att de ska hålla längre. |
| --- | --- |

—

Hel hasselnöt med skal: hasselnötter i samma skick som när de skördats på fältet, vilka undergått en renings- och bearbetningsprocess för att avlägsna främmande föremål och tomma skal, samt torkats med avsikten att de ska hålla längre.

| — | Hel hasselnöt utan skal vars bruna hinna är oskadad. |
| --- | --- |

—

Hel hasselnöt utan skal vars bruna hinna är oskadad.

Det är möjligt att rosta hasselnötter ur dessa två kategorier för att avlägsna den bruna hinnan och förhöja nötternas arom och organoleptiska egenskaper.

”Nocciola di Giffoni” kan således erbjudas i följande former:

| — | hel hasselnöt med skal |
| --- | --- |

—

hel hasselnöt med skal

| — | rostad hel hasselnöt med skal |
| --- | --- |

—

rostad hel hasselnöt med skal

| — | hel hasselnöt utan skal |
| --- | --- |

—

hel hasselnöt utan skal

| — | hasselnöt utan skal, rostad och rensad |
| --- | --- |

—

hasselnöt utan skal, rostad och rensad

När ”Nocciola di Giffoni” saluförs, ska den uppvisa följande egenskaper:

| | nötens form: rund, |
| --- | --- |

nötens form: rund,

| | medelstora, med en minimal storlek på 18 mm |
| --- | --- |

medelstora, med en minimal storlek på 18 mm

| | skal: medeltjockt (1,11 till 1,25 mm), av mer eller mindre stark nötbrun färg med mörkbruna ränder; |
| --- | --- |

skal: medeltjockt (1,11 till 1,25 mm), av mer eller mindre stark nötbrun färg med mörkbruna ränder;

| | kärna: rund form, sällan fibrig, med en minimal storlek på 13 mm. De kärnor som är mindre än 13 mm efter skalning av hasselnötter som har ett skal, en form och en kärna med dimensioner som överensstämmer med denna punkt kan inte saluföras. De kan endast användas för tillverkning av sammansatta, bearbetade eller förädlade produkter som inte kräver oskadade kärnor. |
| --- | --- |

kärna: rund form, sällan fibrig, med en minimal storlek på 13 mm. De kärnor som är mindre än 13 mm efter skalning av hasselnötter som har ett skal, en form och en kärna med dimensioner som överensstämmer med denna punkt kan inte saluföras. De kan endast användas för tillverkning av sammansatta, bearbetade eller förädlade produkter som inte kräver oskadade kärnor.

| | lätthetsgrad för att avlägsna den bruna hinnan: optimal, minimum 85 % (genomsnitt av det undersökta urvalet), |
| --- | --- |

lätthetsgrad för att avlägsna den bruna hinnan: optimal, minimum 85 % (genomsnitt av det undersökta urvalet),

| | fruktkött: vit färg, fast och med behaglig doft; |
| --- | --- |

fruktkött: vit färg, fast och med behaglig doft;

| | avkastning efter skalning: minst 43 %, |
| --- | --- |

avkastning efter skalning: minst 43 %,

| | kärnans relativa fuktighet efter torkning: högst 6 %. |
| --- | --- |

kärnans relativa fuktighet efter torkning: högst 6 %.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Odlingen och skörden av ”Nocciola di Giffoni” måste äga rum i det geografiska produktionsområdet. Sorteringen ska ske precis efter skörden för att avlägsna jord, småstenar och andra främmande föremål. Därefter torkas hasselnötterna.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Förpackningen ska utföras på följande sätt:

| a) | för nötter med skal: i tygpåsar och/eller i annat lämpligt emballage, |
| --- | --- |

a)

för nötter med skal: i tygpåsar och/eller i annat lämpligt emballage,

| b) | för nötter som endast är skalade, eller som är skalade, rostade och rensade: i påsar av papper eller tyg, kartonger eller annat lämpligt emballage |
| --- | --- |

b)

för nötter som endast är skalade, eller som är skalade, rostade och rensade: i påsar av papper eller tyg, kartonger eller annat lämpligt emballage

3.7   Särskilda regler för märkning

Beteckningen ”Nocciola di Giffoni”, följt av angivelsen ”Skyddad geografisk beteckning” och/eller av den europeiska symbolen, ska stå på förpackningen med tryckbokstäver av samma storlek.

Den karaktäristiska logotypen för skyddad geografisk beteckning ska finnas på etiketten.

Image

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Produktionsområdet sträcker sig över hela området för följande kommuner, alla belägna i provinsen Salerno: Giffoni Valle Piana, Giffoni Sei Casali, San Cipriano Picentino, Fisciano, Calvanico, Castiglione del Genovesi och Montecorvino Rovella liksom de måttligt och starkt kuperade regionerna i följande kommuner: Baronissi, Montecorvino Pugliano, Olevano Sul Tusciano, San Mango Piemonte och Acerno.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Hela området för de kommuner som ägnar sig åt odling av ”Nocciola di Giffoni” utgör en oavbruten zon belägen i en måttligt till starkt kuperad region, där hasselbusken är den odlade art som är mest allmänt utbredd. I Picentino- och Irnodalen utgörs hasselbusken av sorten ”Tonda di Giffoni”, som i detta område funnit optimala mark- och klimatförhållanden för att frodas.

De klimatmässiga förhållandena och jordarnas geologiska beskaffenhet kan förklaras genom bergsområdet Monti Picentini och av några mer markanta landhöjder, och i synnerhet Monte Polveracchio, Acellica och Monte Mai. Jordarna med vulkaniskt ursprung erbjuder de bästa villkoren för bördighet, vilket möjliggör tillskott av mineraler. Ur klimatsynpunkt präglas området av riklig nederbörd (mer än 1 000 mm/år) som främst kommer under höst och vår, vilket i princip är tillräckligt för att odla hasselbusken utan konstbevattning. På vintern sjunker de lägsta temperaturerna sällan under 0 °C, medan svalkande havsbrisar i allmänhet håller temperaturerna under 30 °C på sommaren. Det milda klimatet under vintermånaderna är av största vikt för hasselbuskens känsliga blomningsfas, vilken äger rum just under denna period.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

”Nocciola di Giffoni” är den nöt från sorten ”Tonda di Giffoni” som med tiden har kommit att utmärka odlingen av hasselnötter i Picentino- och Irnodalen. ”Nocciola di Giffoni” utmärks av en tunn brun hinna som lätt kan avlägsnas efter rostning. Denna egenskap gör ”Nocciola di Giffoni” till en mycket uppskattad produkt inom bageri- och konfektyrindustrin i Kampanien.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

”Nocciola di Giffoni” uppskattas sedan århundraden tillbaka, inte enbart i produktionsområdet utan också i resten av Italien och i utlandet, eftersom denna produkt har en nära koppling till sin produktionsmiljö då den härstammar från en inhemsk sort, något historiska källor vittnar om. Sorten ”Tonda di Giffoni” som producerats i Picentino- och Irnodalen uppvisar speciella egenskaper som gör att ”Nocciola di Giffoni” sedan länge uppskattas av en marknad som tillskriver den ett högre pris än andra hasselnötter.

På 1900-talet spreds denna odling på grund av en stark efterfrågan från bageri- och konfektyrindustrin, som värdesatte ”Nocciola di Giffoni” för att det är lätt att avlägsna den bruna hinnan då den är fin och tunn. Än i dag är ”Nocciola di Giffoni” föremål för en betydande efterfrågan från förädlingsindustrin, där den används som råvara för ansedda konditoriprodukter.

Odlingen av ”Nocciola di Giffoni” i detta område gör att dess karaktäristiska egenskaper kan komma till uttryck på bästa sätt, vilket redan Vincenzo De Caro pekade på i slutet av 1700-talet. Apropå odlingsutvecklingen i Giffoniområdet, underströk denne historiker från Salerno produktionspotentialen i de områden i regionen där man odlade hassel. För övrigt är områdena i Monti Picentini och i Irno-dalen naturligt anpassade till hasselnötsodling, eftersom denna buske alltid funnits i regionen i vilt tillstånd. Dessutom erbjuder den vulkaniska jorden de bästa villkoren för bördighet och i allmänhet beror de kvalitativa egenskaperna hos ”Nocciola di Giffoni” på den lyckosamma kombinationen av naturliga och mänskliga miljöfaktorer, typiska för produktionsområdet.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(Artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (4))

De italienska myndigheterna har inlett det nationella förfarandet för invändningar genom att offentliggöra förslaget om erkännande av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Nocciola di Giffoni” i Republiken Italiens officiella tidning nr 75 av den 29 mars 2012.

Den fullständiga produktspecifikationen finns på följande webbadress:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

kan hämtas direkt från startsidan på webbplatsen för Ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (http://www.politicheagricole.it), där man klickar på ”Qualità e sicurezza” (högst upp till höger på skärmen) och sedan på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Se fotnot 2.

(4)  Se fotnot 2.

---

| 2.10.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/12

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2013/C 286/05

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

”BORNHEIMER SPARGEL”/”SPARGEL AUS DEM ANBAUGEBIET BORNHEIM”

EG nr: DE-PGI-0005-0803-17.03.2010

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning

”Bornheimer Spargel”/”Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Tyskland

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 1.6. | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

”Bornheimer Spargel”/”Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim” (som för läsbarhetens skull nedan kallas ”Bornheimer Spargel”) är identisk med Asparagus officinalis. De huvudsakliga produktionsåren för sparrisen i området Bornheim infaller mellan sparrisens 4:e och 10:e växtår. ”Bornheimer Spargel” saluförs skalad eller oskalad. Skalningen gör för hand eller med hjälp av skalningsmaskiner för sparris. Skottlängden på vit sparris respektive grön sparris får inte överstiga 22 cm och inte understiga 16 cm. Sparris som bär den skyddade geografiska beteckningen ”Bornheimer Spargel” måste vara välformad, dvs. rak (lätt böjda skott godtas) och hel med slutna toppar. Den ska dessutom vara späd. Sparrisen ska vara fri från främmande lukt, smak och skador orsakade av skadedjur eller insekter samt fri från jord och andra föroreningar. Sparrisen ska (även vid direktförsäljning från producent till konsument) beredas i enlighet med Unece-normen FFV04 (Sparris).

Det som gör Bornheimersparrisen speciell är en typisk kraftig och aromatisk smak och fräschör och dess spädhet.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Produktionen av ”Bornheimer Spargel” ska från odling till skörd äga rum inom det avgränsade geografiska området.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

För att hålla skotten friska och späda kyls skotten omedelbart ner i iskallt vatten. Därefter sorteras de efter längd och kvalitet. Skotten förvaras vid en temperatur på 1–2 °C och vid hög luftfuktighet. De får förvaras i vatten i högst 6 timmar.

Producenten får inte avbryta kylkedjan. Innehållet i varje förpackning ska vara enhetligt, dvs. varje förpackning får endast innehålla ”Bornheimer Spargel” av samma kvalitet, färg och storlek. Dessutom ska den synliga delen av produkten vara representativ för innehållet.

3.7   Särskilda regler för märkning

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Sparrisen odlas i det klimatmässigt gynnade låglandet kring Köln på de lägre och mellanliggande terrasserna längs Rhens urtida flodlopp. Området ligger på Rhens västra sida, norr om Bonn och söder om Köln, i ett bäcken som på motsatta sidan av Rhen begränsas av de Rhenska skifferbergen som tornar upp sig i öster och i väster av höglandet Kottenforst-Ville. Odlingsområdet omfattar kommunen Bornheim och delar av de angränsande kommunerna, närmare bestämt delar av kommunen Alfter, staden Brühl, staden Wesseling och staden Bonn. Området avgränsas på följande sätt:

I norr slutar odlingsområdet vid staden Brühls slottspark och följer därefter Brühls landsväg till Wesseling-Berzdorf. Därifrån löper gränsen längsmed Rodenkirchener Straße fram till Wesseling-Keldenich och buktar sig därefter över Gut Eichholz och löper sedan österut längsmed Kraftstoffwerk Shell fram till våtmarken i Wesseling-Urfelder. Den östliga gränsen löper från denna våtmark uppströms Rhen in i staden Bonn fram till gränsen mellan stadsdelen Bonn-Graurheindorf och Bonn. Den sydliga gränsen löper sedan längsmed stadsdelsgränserna för de stadsdelar som odlingsområdet omfattar, dvs. Bonn-Graurheindorf, Bonn-Buschdorf, Bonn-Tannenbusch, Bonn-Dransdorf och Bonn-Messdorf fram till Bonn-Lessenich och Alfter-Oedekoven för att sedan bukta sig i västlig riktning. I väst begränsas odlingsområdet av vägsträckan Alfterer Straße, Gielsdorfer Weg, Pelzstraße, Kronenstraße och Roisdorfer Weg. Från slutet av Roisdorfer Weg följer det geografiska områdets gräns först staden Bornheims gräns västerut och löper därefter i nordlig riktning fram till gränsen mellan staden Bornheim och staden Brühl. Det geografiska områdets gräns svänger därefter österut från kommungränsen fram till Walberberger Straße (officiell beteckning enligt delstatens vägkarta L 183). Områdets gräns följer därefter L 183 fram till korsningen med Pingsdorfer Straße, varifrån gränsen sedan löper i nordostlig riktning längsmed den senare vägen fram till Brühls slott.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Klimat: Staden Bornheim ligger i det klimatmässigt gynnade området mellan storstäderna Köln och Bonn. Söder om Bonn öppnar sig Rhendalen efter att ha brutit igenom Rhenska skifferbergen och övergår i låglandet kring Köln. I öster gränsar slätten till Siebengebirge och de mellersta bergen i bergslandskapet och i väster gränsar slätten till höglandet Kottenforst-Ville. Placeringen i bäckenet mellan högländerna i öst och väst ger Rhenslätten ett särskilt skyddat läge. Klimatförutsättningarna för odling av frukt och grönsaker är därför synnerligen goda här. Dessa kännetecknas av relativt höga årsmedeltemperaturer och tillräcklig nederbörd. Likaså börjar vegetationssäsongen betydligt tidigare här och slutar även betydligt senare än i de angränsande regionerna.

Jordmån: Odlingsläget på de lägre och mellanliggande terrasserna längs Rhens urtida flodlopp är unikt för ”Bornheimer Spargel”. Jordmånen i området är sandig med delvis synliga lerlager. Den höga andelen sand betyder att jorden snabbt värms upp och den siltiga leran är en god källa till näring för sparrisen.

Mänskliga faktorer: I området finns sedan länge en högtstående fackkunskap om sparrisodling som ”Bornheimer Spargel” har att tacka för sina särdrag och sitt anseende. Redan i en artikel i Westdeutschen Beobachter från 1943 betonas denna fackkunskap. Enligt denna kan en finsmakare lätt skilja ”Bornheimer Spargel” från annan sparris, eftersom man i Bornheim vid denna tid främst använde en äldre odlingsmetod för sparris. Denna metod innebar att sparrisen inte skars av lika djupt som vid den nyare ”Mainz-metoden”, vilket gjorde den mindre träig. Även om moderna odlingsmetoder nu används så fortlever denna traditionella fackkunskap än idag, eftersom odlarna tack vare den långa traditionen vet vilka markytor i området som lämpar sig särskilt väl för sparrisodling.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

Det geografiska områdets fördelaktiga läge i låglandet kring Köln gör det möjligt för sparrisskotten att växa till sig snabbt om våren. Denna tillväxt är viktig för sparrisskottens spädhet och saftighet.

Produkten har ett gott anseende. Detta grundar sig på produktens långa historia och finns belagt i flera källor.

Redan på romartiden var Bornheim känt som en fruktträdgård och grönsaksodling för de kringliggande romerska bosättningarna (Colonia bonnensis och Colonia agrippina, de dåvarande namnen på Bonn och Köln). Romarna förde även med sig sparrisen och kunskapen om dess odling till landskapet kring Rhen.

”Bornheimer Spargel” själv har en nästan 300-årig tradition bakom sig. Gamla uppteckningar berättar om ”fromma nunnor” av Sankt Annas orden som redan före 1719 odlade sparris på baksidan av sitt kloster i Alfter. De lokala grevarna lät omkring år 1769 köpa upp all sparris runt omkring Bornheim och föra den till sitt slott Dyck samt till sitt hov i Köln. Redan år 1840 begav sig flera hundra så kallade marknadsknallar från Bornheim och de omgivande byarna till Köln för att på marknaderna där sälja sina grönsaker, i synnerhet sparris.

Sparrisodlingen i Bornheimregionen tilltog avsevärt efter att den tidigare dominerande vinodlingen slagits ut av spridningen av vinlusen i början av 1900-talet.

På webbsidan för Seeheimer Kreis (en traditionsrik arbetsgemenskap inom Tysklands socialdemokratiska parti) kan man läsa under rubriken ”Mit der MS Beethoven nach Unkel” (Med MS Beethoven till Unkel) att gemenskapen på sina utflykter av tradition förtärt ”Bornheimer Spargel”. Detta visar på att ”Bornheimer Spargel” redan 1988 hade ett mycket gott rykte även inom politiska kretsar på nationell nivå.

Varje år anordnas ”Bornheimer Spargelfest” (Bornheims sparrisfest) som både journalister och allmänheten deltar i för att fira inledandet av säsongen för ”Bornheimer Spargel”. I samband med detta kröns Bornheims sparrisdrottning. I en nyhetsartikel i Bonner Rundschau från den 11 maj 2010 kan man läsa följande under rubriken ”Spargelfest: Bornheimer ’Kö’ wird zur Festmeile” (Sparrisfest: Bornheims Königstraße förvandlad till paradgata): ”’Bornheimer Spargel’ är något alldeles särskilt.” Vidare kan man läsa hur borgmästaren lovordar sparris- och hälsodagen: ”En hälsodag har mycket att göra med en sparrisfest! En hälsosam och dessutom välsmakande specialitet från regionen kan utgöra ett gott bidrag till främjandet av hälsa och allmänt välbefinnande.”

I en artikel i Bonner Generalanzeiger Online från den 14 maj 2007 med rubriken ”Bornheimer Spargel finden reißenden Absatz” (Strykande åtgång för ”Bornheimer Spargel”) heter det att ”förutom borgmästaren även europaparlamentarikern Hieronymi och konsuler från olika europeiska länder deltog i festligheterna, som inte endast gick i sparrisens tecken utan även genomfördes under mottot ’Europa’ ”. Bildrubriken är ”Europa und der Spargel locken” (Europa och sparrisen lockar). Att likställa produkten med Europa visar på vilken enorm betydelse ”Bornheimer Spargel” har för regionen.

Enligt en tidningsartikel med titeln ”Augenweide und Gaumenfreude” (Ögonfröjder och läckerheter) marknadsförde de båda grannstäderna Brühl och Bornheim under 2008 sin region och turistnäring under sloganen ”Brühl und Bornheim — immer eine Spargellänge voraus” (Brühl och Bornheim – alltid en sparrislängd före). Detta visar att de båda kommunerna använder sig av det särskilt goda anseende som ”Bornheimer Spargel” har. Samma slogan används i vägguiden Die Bonner Burgenrunde.

En tidningsartikel från den 19 maj 2006 har titeln ”Brühl-Bornheimer Spargel als Spitzenprodukt” (”Brühl-Bornheimer Spargel” som spetsprodukt).

I en nyhetsrapport som analyserar Bornheim innerstads styrkor och svagheter slås det fast att Bornheim ”har en lokal specialitet i sparrisen”. I Naturpark Rheinlands publikation Kostbarkeiten der Region aus Brühl & Bornheim (2009) beskrivs ”Bornheimer Spargel” som ”Rhenslättens mest berömda produkt” och som uppskattad av finsmakare även utanför regionen.

I en tidningsartikel från den 14 mars 2012 omnämns staden Bornheims planer på att hädanefter officiellt beteckna sig ”Bornheim — Die Spargelstadt” (Bornheim – Sparrisstaden). Detta visar på det mycket goda rykte som ”Bornheimer Spargel” har i kommunens ögon.

En prisjämförelse bekräftar att ”Bornheimer Spargel” har ett särskilt gott anseende. Vid en jämförelse av priserna från skördeperioderna 2009–2011 (varje skördeperiod omfattar perioden april–juni) kan man se att sparris med beteckningen ”Bornheimer Spargel” konstant nådde priser som med mer än 10 % tydligt översteg de priser som den sparris som marknadsförs som ”Deutscher Spargel” (tysk sparris) nådde.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Den särskilda och typiskt kraftigt aromatiska smaken kommer sig av det geografiska områdets speciella jordmåns- och klimatbetingelser. Den sandiga jorden ger en jämn tillväxt. Det underliggande lerlagret bidrar med mineraler. Skotten kan tack vare den särskilt lämpade jordmånen i området och beredningen efter skörd, med en längsta blötläggningstid på 6 timmar, få sin särskilda friskhet och spädhet.

De synnerligen goda smakegenskaperna, den traditionsbetingade stora kunskapen hos de lokala sparrisodlarna och den långa produktionshistorien ligger till grund för det mycket goda anseende som ”Bornheimer Spargel” har.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(Artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (3))

Markenblatt, volym 27 av den 3 juli 2009, del 7a-aa, s. 12.

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/6200

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Se fotnot 2.

---