# Eiropas Savienības C 261E/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.CE2013.261.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 261E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 10. septembris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.CE2013.261.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 261E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 10. septembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments2012.–2013. GADA SESIJA2012. gada 10. maijs sēdeŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 206 E, 13.7.2012.2012. gada 10. maijs pieņemtie teksti par 2010. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 286, 17.10.2012.PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijs |
| 2013/C 261E/01 | Reģionālo lidostu un gaisa satiksmes pakalpojumu nākotne Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija par reģionālo lidostu un gaisa satiksmes pakalpojumu nākotni Eiropas Savienībā (2011/2196(INI)) | 1 |
| 2013/C 261E/02 | ES finanšu interešu aizsardzība – krāpšanas apkarošana – 2010. gada pārskatsEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību — krāpšanas apkarošana — 2010. gada ziņojums (2011/2154(INI)) | 8 |
| 2013/C 261E/03 | Tiesību akti, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām (Roma II)Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par grozījumu izdarīšanu Regulā (EK) Nr. 864/2007 par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām (Roma II) (2009/2170(INI)) | 17 |
| PIELIKUMS REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMAM | 20 |
| 2013/C 261E/04 | Tirdzniecības un ieguldījumu stratēģija Vidusjūras dienvidu reģionam pēc arābu valstu atmodas revolūcijāmEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija Tirdzniecība pārmaiņu veicināšanai — ES tirdzniecības un ieguldījumu stratēģija Vidusjūras dienvidu reģionam pēc arābu valstu atmodas revolūcijām (2011/2113(INI)) | 21 |
| 2013/C 261E/05 | Pēc būtības bioloģisku procesu patentēšanaEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija par pēc būtības bioloģisku procesu patentēšanu (2012/2623(RSP)) | 31 |
| 2013/C 261E/06 | Jūras pirātismsEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija par jūras pirātismu (2011/2962(RSP)) | 34 |
| 2013/C 261E/07 | Atbalsts Eiropas Taisno atceres dienas noteikšanaiEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija deklarācija par atbalstu Eiropas Taisno atceres dienas noteikšanai | 40 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments2012.–2013. GADA SESIJA2012. gada 10. maijs sēdeŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 206 E, 13.7.2012.2012. gada 10. maijs pieņemtie teksti par 2010. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 286, 17.10.2012.PIEŅEMTIE TEKSTI

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijs

2013/C 261E/01

Reģionālo lidostu un gaisa satiksmes pakalpojumu nākotne Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija par reģionālo lidostu un gaisa satiksmes pakalpojumu nākotni Eiropas Savienībā (2011/2196(INI))

1

2013/C 261E/02

ES finanšu interešu aizsardzība – krāpšanas apkarošana – 2010. gada pārskatsEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību — krāpšanas apkarošana — 2010. gada ziņojums (2011/2154(INI))

8

2013/C 261E/03

Tiesību akti, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām (Roma II)Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par grozījumu izdarīšanu Regulā (EK) Nr. 864/2007 par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām (Roma II) (2009/2170(INI))

17

PIELIKUMS REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMAM

20

2013/C 261E/04

Tirdzniecības un ieguldījumu stratēģija Vidusjūras dienvidu reģionam pēc arābu valstu atmodas revolūcijāmEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija Tirdzniecība pārmaiņu veicināšanai — ES tirdzniecības un ieguldījumu stratēģija Vidusjūras dienvidu reģionam pēc arābu valstu atmodas revolūcijām (2011/2113(INI))

21

2013/C 261E/05

Pēc būtības bioloģisku procesu patentēšanaEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija par pēc būtības bioloģisku procesu patentēšanu (2012/2623(RSP))

31

2013/C 261E/06

Jūras pirātismsEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija par jūras pirātismu (2011/2962(RSP))

34

2013/C 261E/07

Atbalsts Eiropas Taisno atceres dienas noteikšanaiEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija deklarācija par atbalstu Eiropas Taisno atceres dienas noteikšanai

40

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijs |
| 2013/C 261E/08 | Pieprasījums aizstāvēt Corneliu Vadim Tudor deputāta imunitātiEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Corneliu Vadim Tudor imunitāti un privilēģijas (2011/2100(IMM)) | 41 |
| 2013/C 261E/09 | Eiropas Parlamenta Reglamenta 87.a un 88. panta grozīšanaEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta 87.a un 88. panta grozīšanu (2009/2195(REG)) | 42 |
| 2013/C 261E/10 | Bez atbildes palikušo rakstiski atbildamo jautājumu izskatīšana komitejā (Reglamenta 117. panta 3. punkta interpretācija)Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija lēmums par bez atbildes palikušo rakstiski atbildamo jautājumu izskatīšanu komitejā (Reglamenta 117. panta 3. punkta interpretācija) | 50 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijs

2013/C 261E/08

Pieprasījums aizstāvēt Corneliu Vadim Tudor deputāta imunitātiEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Corneliu Vadim Tudor imunitāti un privilēģijas (2011/2100(IMM))

Corneliu Vadim Tudor

41

2013/C 261E/09

Eiropas Parlamenta Reglamenta 87.a un 88. panta grozīšanaEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta 87.a un 88. panta grozīšanu (2009/2195(REG))

42

2013/C 261E/10

Bez atbildes palikušo rakstiski atbildamo jautājumu izskatīšana komitejā (Reglamenta 117. panta 3. punkta interpretācija)Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija lēmums par bez atbildes palikušo rakstiski atbildamo jautājumu izskatīšanu komitejā (Reglamenta 117. panta 3. punkta interpretācija)

50

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijs |
| 2013/C 261E/11 | Aizsardzība pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (COM(2012)0041 – C7-0030/2012 – 2012/0019(COD)) | 51 |
| P7_TC1-COD(2012)0019Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis | 52 |
| 2013/C 261E/12 | Ierobežojumi attiecībā uz noteiktu tērauda izstrādājumu importu no Krievijas ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2007 par dažu tādu ierobežojumu pārvaldību, kuri attiecas uz noteiktu tērauda izstrādājumu importu no Krievijas Federācijas (COM(2011)0715 – C7-0396/2011 – 2011/0315(COD)) | 52 |
| P7_TC1-COD(2011)0315Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2007 par dažu tādu ierobežojumu pārvaldību, kuri attiecas uz noteiktu tērauda izstrādājumu importu no Krievijas Federācijas | 53 |
| 2013/C 261E/13 | Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektroniskā publikācija ***Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (10222/5/2011 – C7-0076/2012 – 2011/0070(APP)) | 53 |
| 2013/C 261E/14 | Viesabonēšana publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (pārstrādātā versija) (COM(2011)0402 – C7-0190/2011 – 2011/0187(COD)) | 54 |
| P7_TC1-COD(2011)0187Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (Pārstrādāta versija) | 55 |
| 2013/C 261E/15 | Bīstamo ķīmisko vielu eksports un imports ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (pārstrādāta redakcija) (COM(2011)0245 – C7-0107/2011 – 2011/0105(COD)) | 55 |
| P7_TC1-COD(2011)0105Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (pārstrādāta redakcija) | 56 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijs

2013/C 261E/11

Aizsardzība pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (COM(2012)0041 – C7-0030/2012 – 2012/0019(COD))

51

P7_TC1-COD(2012)0019Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis

52

2013/C 261E/12

Ierobežojumi attiecībā uz noteiktu tērauda izstrādājumu importu no Krievijas ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2007 par dažu tādu ierobežojumu pārvaldību, kuri attiecas uz noteiktu tērauda izstrādājumu importu no Krievijas Federācijas (COM(2011)0715 – C7-0396/2011 – 2011/0315(COD))

52

P7_TC1-COD(2011)0315Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2007 par dažu tādu ierobežojumu pārvaldību, kuri attiecas uz noteiktu tērauda izstrādājumu importu no Krievijas Federācijas

53

2013/C 261E/13

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektroniskā publikācija ***Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (10222/5/2011 – C7-0076/2012 – 2011/0070(APP))

53

2013/C 261E/14

Viesabonēšana publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (pārstrādātā versija) (COM(2011)0402 – C7-0190/2011 – 2011/0187(COD))

54

P7_TC1-COD(2011)0187Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (Pārstrādāta versija)

55

2013/C 261E/15

Bīstamo ķīmisko vielu eksports un imports ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (pārstrādāta redakcija) (COM(2011)0245 – C7-0107/2011 – 2011/0105(COD))

55

P7_TC1-COD(2011)0105Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (pārstrādāta redakcija)

56

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments 2012.–2013. GADA SESIJA 2012. gada 10. maijs sēde Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 206 E, 13.7.2012. 2012. gada 10. maijs pieņemtie teksti par 2010. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 286, 17.10.2012. PIEŅEMTIE TEKSTI

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijs

| 10.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 261/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 261/1

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsReģionālo lidostu un gaisa satiksmes pakalpojumu nākotne Eiropas Savienībā

P7_TA(2012)0152

Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija par reģionālo lidostu un gaisa satiksmes pakalpojumu nākotni Eiropas Savienībā (2011/2196(INI))

2013/C 261 E/01

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Rīcības plāns saistībā ar lidostu jaudu, efektivitāti un drošumu Eiropā” (COM(2006)0819), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Rīcības plāns saistībā ar lidostu jaudu, efektivitāti un drošumu Eiropā” (COM(2006)0819),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas vadlīnijas par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības uzsākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas vadlīnijas par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības uzsākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām” (1),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES un tās blakusesošie reģioni: atjaunota pieeja sadarbībai transporta jomā” (COM(2011) 0415), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES un tās blakusesošie reģioni: atjaunota pieeja sadarbībai transporta jomā” (COM(2011) 0415),

| — | ņemot vērā 2011. gada 7. jūnija rezolūciju par globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) lietojumiem transporta jomā — īstermiņa un vidējā termiņa ES politika (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 7. jūnija rezolūciju par globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) lietojumiem transporta jomā — īstermiņa un vidējā termiņa ES politika (2),

| — | ņemot vērā Komisijas balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A7-0094/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A7-0094/2012),

| A. | tā kā pašreiz nav vispārpieņemtas definīcijas jēdzienam “reģionālā lidosta”; tā kā šis ziņojums neattiecas uz lidostām, no kurām galvenokārt lido galvaspilsētu iedzīvotāji; tā kā tiek ierosināts reģionālās lidostas, proti, lidostas, kas nav satiksmes mezgli, dalīt lielajās un mazajās lidostās, pamatojoties gan uz savienojumiem, kādus nodrošina šīs lidostas, gan arī pasažieru apjomu un savienojumiem ar lielākajām pilsētām un galvenajiem lidostām, un tā kā Komisija ir aicināta noteikt kopējus kritērijus, lai veicinātu reģionālo lidostu pienācīgas definīcijas izstrādi, ņemot vērā visus iepriekš minētos elementus; tā kā reģionāls gaisa satiksmes pakalpojums tomēr būtu jādefinē kā lidojums, kas tiek veikts no reģionālās lidostas vai uz to; tā kā ir svarīgi, lai pašreizējās debatēs par reģionālajām lidostām tiktu noteikti to dažādie pienākumi un jo īpaši tiktu nošķirtas lidostas uz salām un tās lidostas, kuras apkalpo nepieejamus vai ekonomiski vājus reģionus; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašreiz nav vispārpieņemtas definīcijas jēdzienam “reģionālā lidosta”; tā kā šis ziņojums neattiecas uz lidostām, no kurām galvenokārt lido galvaspilsētu iedzīvotāji; tā kā tiek ierosināts reģionālās lidostas, proti, lidostas, kas nav satiksmes mezgli, dalīt lielajās un mazajās lidostās, pamatojoties gan uz savienojumiem, kādus nodrošina šīs lidostas, gan arī pasažieru apjomu un savienojumiem ar lielākajām pilsētām un galvenajiem lidostām, un tā kā Komisija ir aicināta noteikt kopējus kritērijus, lai veicinātu reģionālo lidostu pienācīgas definīcijas izstrādi, ņemot vērā visus iepriekš minētos elementus; tā kā reģionāls gaisa satiksmes pakalpojums tomēr būtu jādefinē kā lidojums, kas tiek veikts no reģionālās lidostas vai uz to; tā kā ir svarīgi, lai pašreizējās debatēs par reģionālajām lidostām tiktu noteikti to dažādie pienākumi un jo īpaši tiktu nošķirtas lidostas uz salām un tās lidostas, kuras apkalpo nepieejamus vai ekonomiski vājus reģionus;

| B. | tā kā reģionālā gaisa satiksme, tāpat kā citi transporta veidi, ir galvenais līdzeklis, kas nodrošina iedzīvotāju mobilitāti; tā kā uzlaboti savienojumi un efektīva vairākveidu mobilitāte var ievērojami atvieglot piekļuvi reģioniem, sekmēt uzņēmējdarbību, tūrisma un ar to saistīto pakalpojumu attīstību un ekonomiskās labklājības pieaugumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā reģionālā gaisa satiksme, tāpat kā citi transporta veidi, ir galvenais līdzeklis, kas nodrošina iedzīvotāju mobilitāti; tā kā uzlaboti savienojumi un efektīva vairākveidu mobilitāte var ievērojami atvieglot piekļuvi reģioniem, sekmēt uzņēmējdarbību, tūrisma un ar to saistīto pakalpojumu attīstību un ekonomiskās labklājības pieaugumu;

| C. | tā kā iedzīvotāju nevienlīdzīgā materiālā stāvokļa un dažādo infrastruktūras attīstības līmeņu dēļ pastāv atšķirīgas iespējas izmantot reģionālo lidojumu savienojumus dalībvalstīs; |
| --- | --- |

C.

tā kā iedzīvotāju nevienlīdzīgā materiālā stāvokļa un dažādo infrastruktūras attīstības līmeņu dēļ pastāv atšķirīgas iespējas izmantot reģionālo lidojumu savienojumus dalībvalstīs;

| D. | tā kā gaisa satiksmes piedāvātie savienojumi iedzīvotājiem un uzņēmumiem ES reģionos un it īpaši nepieejamos apgabalos un salās ir ārkārtīgi svarīgi un palīdz nodrošināt šādu reģionu ekonomisko dzīvotspēju; tā kā Eiropas lidostas nodrošina ļoti plašu tīklu, savienojot ap 150 000 dažādu pilsētu; |
| --- | --- |

D.

tā kā gaisa satiksmes piedāvātie savienojumi iedzīvotājiem un uzņēmumiem ES reģionos un it īpaši nepieejamos apgabalos un salās ir ārkārtīgi svarīgi un palīdz nodrošināt šādu reģionu ekonomisko dzīvotspēju; tā kā Eiropas lidostas nodrošina ļoti plašu tīklu, savienojot ap 150 000 dažādu pilsētu;

| E. | tā kā lielai daļai reģionālo lidostu nākas sadarboties ar aviosabiedrībām, kurām ir faktisks monopols un kuras var izmantot šo situāciju un izdarīt spiedienu, izvirzot arvien vairāk prasību attiecīgajām lidostām un vietējām un/vai reģionālajām iestādēm, tostarp attiecībā uz lidostu maksām un aviācijas drošības maksām; |
| --- | --- |

E.

tā kā lielai daļai reģionālo lidostu nākas sadarboties ar aviosabiedrībām, kurām ir faktisks monopols un kuras var izmantot šo situāciju un izdarīt spiedienu, izvirzot arvien vairāk prasību attiecīgajām lidostām un vietējām un/vai reģionālajām iestādēm, tostarp attiecībā uz lidostu maksām un aviācijas drošības maksām;

| F. | tā kā ir būtiski samazinājies lidostu mazumtirdzniecības apjoms, jo dažas aviosabiedrības ieviesušas ierobežojumus attiecībā uz rokas bagāžu; tā kā noteikums par vienu rokas bagāžas vienību vienam pasažierim, ko piemēro it īpaši zemo izmaksu aviosabiedrības, kuras galvenokārt veic darbību šādās lidostās, kā arī citi izmaksu samazināšanas pasākumi, ir padarījuši ceļošanu sarežģītāku un dažās reģionālajās lidostās izraisījuši lidostā veiktās mazumtirdzniecības apjoma dramatisku samazināšanos; tā kā viena trešdaļa no mazumtirdzniecības peļņas lidostās tiek izmantota aviosabiedrību subsidēšanai, kompensējot tām nolaišanās maksas; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir būtiski samazinājies lidostu mazumtirdzniecības apjoms, jo dažas aviosabiedrības ieviesušas ierobežojumus attiecībā uz rokas bagāžu; tā kā noteikums par vienu rokas bagāžas vienību vienam pasažierim, ko piemēro it īpaši zemo izmaksu aviosabiedrības, kuras galvenokārt veic darbību šādās lidostās, kā arī citi izmaksu samazināšanas pasākumi, ir padarījuši ceļošanu sarežģītāku un dažās reģionālajās lidostās izraisījuši lidostā veiktās mazumtirdzniecības apjoma dramatisku samazināšanos; tā kā viena trešdaļa no mazumtirdzniecības peļņas lidostās tiek izmantota aviosabiedrību subsidēšanai, kompensējot tām nolaišanās maksas;

| G. | tā kā Spānijas valdība stingri aizliegusi aviosabiedrībām piemērot noteikumu par vienu rokas bagāžas vienību, veicot lidojumus no Spānijas lidostām; |
| --- | --- |

G.

tā kā Spānijas valdība stingri aizliegusi aviosabiedrībām piemērot noteikumu par vienu rokas bagāžas vienību, veicot lidojumus no Spānijas lidostām;

| H. | atzīst, ka lielo lidostu jauda dažās dalībvalstīs kļuvusi nepietiekama; |
| --- | --- |

H.

atzīst, ka lielo lidostu jauda dažās dalībvalstīs kļuvusi nepietiekama;

| I. | atzīmē, ka finanšu un valsts parāda krīze ir būtiski mainījusi nosacījumus lidostu finansēšanai ES, īpaši attiecībā uz lidostām, kas nav satiksmes mezgli; |
| --- | --- |

I.

atzīmē, ka finanšu un valsts parāda krīze ir būtiski mainījusi nosacījumus lidostu finansēšanai ES, īpaši attiecībā uz lidostām, kas nav satiksmes mezgli;

| J. | tā kā jaunu reģionālo lidostu būvniecība būtu jāveic, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi; |
| --- | --- |

J.

tā kā jaunu reģionālo lidostu būvniecība būtu jāveic, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi;

| K. | tā kā publiskā sektora ieguldījumiem lidostu reorganizācijā zināmā mērā vajadzētu būt atkarīgiem no attiecības starp izlietoto finansējumu un infrastruktūru izmantojošo pasažieru skaitu, |
| --- | --- |

K.

tā kā publiskā sektora ieguldījumiem lidostu reorganizācijā zināmā mērā vajadzētu būt atkarīgiem no attiecības starp izlietoto finansējumu un infrastruktūru izmantojošo pasažieru skaitu,

Reģionālo gaisa satiksmes pakalpojumu ekonomika

| 1. | uzsver nepieciešamību noteikt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz gaisa satiksmes pakalpojumiem ekonomikas un sabiedrības interesēs, it īpaši attiecībā uz tiem pakalpojumiem, kas savieno attālus apgabalus, salas un visattālākos reģionus, ņemot vērā to nošķirtību un ģeogrāfiskās un vides īpašības, lai pilnībā nodrošinātu to pieejamību un teritoriālo integrāciju; uzsver, ka būtu jāsaglabā pašlaik spēkā esošās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības; uzskata, ka šādi pakalpojumi nebūtu ekonomiski dzīvotspējīgi bez publiskā finansējuma; uzsver, cik svarīgi ir palielināt attālāko reģionu konkurētspēju un veicināt to integrāciju ar citiem reģioniem, lai novērstu ekonomiskās atšķirības, kas nošķir šos reģionus no pārējās Eiropas; |
| --- | --- |

1.

uzsver nepieciešamību noteikt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz gaisa satiksmes pakalpojumiem ekonomikas un sabiedrības interesēs, it īpaši attiecībā uz tiem pakalpojumiem, kas savieno attālus apgabalus, salas un visattālākos reģionus, ņemot vērā to nošķirtību un ģeogrāfiskās un vides īpašības, lai pilnībā nodrošinātu to pieejamību un teritoriālo integrāciju; uzsver, ka būtu jāsaglabā pašlaik spēkā esošās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības; uzskata, ka šādi pakalpojumi nebūtu ekonomiski dzīvotspējīgi bez publiskā finansējuma; uzsver, cik svarīgi ir palielināt attālāko reģionu konkurētspēju un veicināt to integrāciju ar citiem reģioniem, lai novērstu ekonomiskās atšķirības, kas nošķir šos reģionus no pārējās Eiropas;

| 2. | uzskata, ka ir vēlams izvairīties no reģionālo lidostu skaita palielināšanas, un norāda, ka reģionālo lidostu attīstības pamatā vajadzētu būt precīzam mērķim, lai izvairītos no tādas lidostu infrastruktūras veidošanas, kas netiek izmantota vai netiek izmantota efektīvi, tādējādi radot ekonomisko slogu atbildīgajām iestādēm; turpretim uzsver, ka būtu jānostiprina esošie savienojumi, jo īpaši teritorijās (piemēram, salās), kuras ietekmē nelabvēlīgi ģeogrāfiskie apstākļi; tāpēc atzinīgi vērtē jebkuru iniciatīvu, kuras mērķis ir paplašināt sabiedriskā transporta, tostarp autotransporta, nozīmi savienojumu veidošanā; uzsver, ka publiskais finansējums reģionālajām lidostām būtu jāpiešķir saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. un 107. pantu par valsts atbalstu; pauž pārliecību, ka būtu jāizstrādā noteikumi par sankciju sistēmu, ko piemēro aviosabiedrībām, kuras saņēmušas finansējumu, taču pārtrauc darbību reģionālajās lidostās pirms noteiktā termiņa; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ir vēlams izvairīties no reģionālo lidostu skaita palielināšanas, un norāda, ka reģionālo lidostu attīstības pamatā vajadzētu būt precīzam mērķim, lai izvairītos no tādas lidostu infrastruktūras veidošanas, kas netiek izmantota vai netiek izmantota efektīvi, tādējādi radot ekonomisko slogu atbildīgajām iestādēm; turpretim uzsver, ka būtu jānostiprina esošie savienojumi, jo īpaši teritorijās (piemēram, salās), kuras ietekmē nelabvēlīgi ģeogrāfiskie apstākļi; tāpēc atzinīgi vērtē jebkuru iniciatīvu, kuras mērķis ir paplašināt sabiedriskā transporta, tostarp autotransporta, nozīmi savienojumu veidošanā; uzsver, ka publiskais finansējums reģionālajām lidostām būtu jāpiešķir saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. un 107. pantu par valsts atbalstu; pauž pārliecību, ka būtu jāizstrādā noteikumi par sankciju sistēmu, ko piemēro aviosabiedrībām, kuras saņēmušas finansējumu, taču pārtrauc darbību reģionālajās lidostās pirms noteiktā termiņa;

| 3. | aicina Komisiju pārskatīt Lēmumu 2012/21/ES par 106. panta 2. punkta piemērošanu, ar ko robežlielumu, kuru sasniedzot lidosta var saņemt valsts atbalstu, neziņojot par to Komisijai, pazemināja līdz 200 000 pasažieru gadā, ņemot vērā to, ka Kopienas pamatnostādnēs noteikts, ka lidosta var kļūt izmaksu ziņā efektīva tad, ja gadā apkalpoto pasažieru skaits pārsniedz 500 000; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju pārskatīt Lēmumu 2012/21/ES par 106. panta 2. punkta piemērošanu, ar ko robežlielumu, kuru sasniedzot lidosta var saņemt valsts atbalstu, neziņojot par to Komisijai, pazemināja līdz 200 000 pasažieru gadā, ņemot vērā to, ka Kopienas pamatnostādnēs noteikts, ka lidosta var kļūt izmaksu ziņā efektīva tad, ja gadā apkalpoto pasažieru skaits pārsniedz 500 000;

| 4. | uzskata, ka reģionālajām lidostām, ņemot vērā to vides un ekonomisko ietekmi, būtu jāsaņem pienācīgs atbalsts no valsts un reģionālajām iestādēm, par tām jārīko vietēja un reģionāla mēroga apspriešanās, un — pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi — tās būtu jāuzskata par atbilstīgām finansējuma saņemšanai gan no ES fondiem, gan arī no citiem ES finansētiem finanšu inženierijas instrumentiem jaunajā plānošanas sistēmā; iesaka Komisijai ņemt vērā iespējas, ko reģionālās lidostas piedāvā kā daļa no Eiropas centrālā transporta tīkla; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka reģionālajām lidostām, ņemot vērā to vides un ekonomisko ietekmi, būtu jāsaņem pienācīgs atbalsts no valsts un reģionālajām iestādēm, par tām jārīko vietēja un reģionāla mēroga apspriešanās, un — pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi — tās būtu jāuzskata par atbilstīgām finansējuma saņemšanai gan no ES fondiem, gan arī no citiem ES finansētiem finanšu inženierijas instrumentiem jaunajā plānošanas sistēmā; iesaka Komisijai ņemt vērā iespējas, ko reģionālās lidostas piedāvā kā daļa no Eiropas centrālā transporta tīkla;

| 5. | aicina noteikt stingrus un pārredzamus kritērijus subsīdiju un publiskā finansējuma saņemšanai; |
| --- | --- |

5.

aicina noteikt stingrus un pārredzamus kritērijus subsīdiju un publiskā finansējuma saņemšanai;

| 6. | aicina Komisiju īstenot līdzsvarotu pieeju, turpmāk pārskatot aviācijas vadlīnijas, lai nodrošinātu sociāli un ekonomiski dzīvotspējīgu reģionālo gaisa satiksmes pakalpojumu attīstību, ņemot vērā tās infrastruktūras attīstības līmeni, kas vajadzīga vairākveidu pārvadājumu nodrošināšanai, kā arī vienlaikus panākot, ka ES iedzīvotājiem šie pakalpojumi ir pieejami un tiek ņemti vērā subsidiaritātes un samērīguma principi; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju īstenot līdzsvarotu pieeju, turpmāk pārskatot aviācijas vadlīnijas, lai nodrošinātu sociāli un ekonomiski dzīvotspējīgu reģionālo gaisa satiksmes pakalpojumu attīstību, ņemot vērā tās infrastruktūras attīstības līmeni, kas vajadzīga vairākveidu pārvadājumu nodrošināšanai, kā arī vienlaikus panākot, ka ES iedzīvotājiem šie pakalpojumi ir pieejami un tiek ņemti vērā subsidiaritātes un samērīguma principi;

| 7. | aicina Komisiju, atbalstot reģionālo lidostu attīstību un jaunu reģionālo lidostu būvniecību (it īpaši valstīs, kuru valsts nozīmes lidostas atrodas attālākos reģionos), pievērst īpašu uzmanību teritoriālās attīstības līdzsvarošanai reģionos, kas atbilst statistiski teritoriālo vienību nomenklatūras (NUTS) I un II līmenim, lai tādejādi nodrošinātu inovācijas un konkurētspēju reģionos, kuri atrodas tālu no galvaspilsētas un ar kuriem nav kvalitatīvu transporta savienojumu, un veicināt reālu ekonomisko centru un satiksmes mezglu attīstību; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju, atbalstot reģionālo lidostu attīstību un jaunu reģionālo lidostu būvniecību (it īpaši valstīs, kuru valsts nozīmes lidostas atrodas attālākos reģionos), pievērst īpašu uzmanību teritoriālās attīstības līdzsvarošanai reģionos, kas atbilst statistiski teritoriālo vienību nomenklatūras (NUTS) I un II līmenim, lai tādejādi nodrošinātu inovācijas un konkurētspēju reģionos, kuri atrodas tālu no galvaspilsētas un ar kuriem nav kvalitatīvu transporta savienojumu, un veicināt reālu ekonomisko centru un satiksmes mezglu attīstību;

| 8. | uzsver, ka reģionālo lidostu atbilstīga attīstība sekmē arī tūrisma sistēmas attīstību, kas ir ļoti svarīga daudziem Eiropas reģioniem; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka reģionālo lidostu atbilstīga attīstība sekmē arī tūrisma sistēmas attīstību, kas ir ļoti svarīga daudziem Eiropas reģioniem;

| 9. | atzīmē, ka tūrisms izrādījies noturīgs pret ekonomikas krīzi, un ka jāpievērš īpaša uzmanība jebkuram ekonomikas politikas aspektam vai lēmumam, kas varētu tūrismu atbalstīt vai veicināt, piemēram, gaisa transporta un lidostu infrastruktūru projektiem; |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka tūrisms izrādījies noturīgs pret ekonomikas krīzi, un ka jāpievērš īpaša uzmanība jebkuram ekonomikas politikas aspektam vai lēmumam, kas varētu tūrismu atbalstīt vai veicināt, piemēram, gaisa transporta un lidostu infrastruktūru projektiem;

| 10. | uzsver, ka dažas reģionālās lidostas darbojas tikai aktīvas tūrisma sezonas laikā, un šāda situācija nereti izraisa papildu organizatoriskas problēmas, paaugstina vienības izmaksas un rada citus sarežģījumus; aicina Komisiju, pieņemot jaunos tiesību aktus šajā nozarē, ņemt vērā šo sezonālo reģionālo lidostu īpašo raksturu un problēmas; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka dažas reģionālās lidostas darbojas tikai aktīvas tūrisma sezonas laikā, un šāda situācija nereti izraisa papildu organizatoriskas problēmas, paaugstina vienības izmaksas un rada citus sarežģījumus; aicina Komisiju, pieņemot jaunos tiesību aktus šajā nozarē, ņemt vērā šo sezonālo reģionālo lidostu īpašo raksturu un problēmas;

| 11. | uzsver, ka reģionālās lidostas kļūst arvien nozīmīgākas līgumreisu aviosabiedrībām, kā arī zemo izmaksu pārvadātājiem; uzver, ka līgumreisu aviosabiedrības mūsdienās galvenokārt darbojas kā tālsatiksmes lidojumu operatori, piedāvājot lidojumus uz brīvdienu ceļojumu galamērķiem, norāda, ka šo aviosabiedrību lidmašīnās ir mazāks atstatums starp sēdekļiem un zemākas kvalitātes pakalpojumi lidojuma laikā salīdzinājumā ar regulārās gaisa satiksmes aviosabiedrībām, un ka tās bieži vien veic lidojumus no reģionālajām lidostām, kas nevar nodrošināt regulārus pakalpojumus, turklāt zemo izmaksu aviosabiedrības ar savām tuvajiem lidojumiem paredzētajām lidmašīnām nespēj konkurēt ar šīm aviosabiedrībām; atgādina, ka šaurfizelāžas lidmašīnām tiek dota priekšroka tuvajos lidojumos, it īpaši ja tīkla pārvadātāji veic lidojumus no reģionālajām lidostām uz satiksmes mezgliem, kā arī tās izvēlas zemo izmaksu pārvadātāji (LCC); |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka reģionālās lidostas kļūst arvien nozīmīgākas līgumreisu aviosabiedrībām, kā arī zemo izmaksu pārvadātājiem; uzver, ka līgumreisu aviosabiedrības mūsdienās galvenokārt darbojas kā tālsatiksmes lidojumu operatori, piedāvājot lidojumus uz brīvdienu ceļojumu galamērķiem, norāda, ka šo aviosabiedrību lidmašīnās ir mazāks atstatums starp sēdekļiem un zemākas kvalitātes pakalpojumi lidojuma laikā salīdzinājumā ar regulārās gaisa satiksmes aviosabiedrībām, un ka tās bieži vien veic lidojumus no reģionālajām lidostām, kas nevar nodrošināt regulārus pakalpojumus, turklāt zemo izmaksu aviosabiedrības ar savām tuvajiem lidojumiem paredzētajām lidmašīnām nespēj konkurēt ar šīm aviosabiedrībām; atgādina, ka šaurfizelāžas lidmašīnām tiek dota priekšroka tuvajos lidojumos, it īpaši ja tīkla pārvadātāji veic lidojumus no reģionālajām lidostām uz satiksmes mezgliem, kā arī tās izvēlas zemo izmaksu pārvadātāji (LCC);

| 12. | aicina Komisiju nodrošināt Eiropas un valsts tiesību aktu noteikumu par aviosabiedrību darbinieku sociālo nodrošināšanu un nodarbinātību pareizu piemērošanu, lai reģionālo lidostu personāls nekļūtu par tā sauktā sociālā dempinga upuriem un lai aviācijas nozarē nodrošinātu taisnīgu konkurenci un vienlīdzīgus konkurences nosacījumus; aicina lidostu personālam piemērot pienācīgus nodarbinātības noteikumus, it īpaši lidostās, kurās lielāko daļu pārvadājumu veic zemo izmaksu aviosabiedrības; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju nodrošināt Eiropas un valsts tiesību aktu noteikumu par aviosabiedrību darbinieku sociālo nodrošināšanu un nodarbinātību pareizu piemērošanu, lai reģionālo lidostu personāls nekļūtu par tā sauktā sociālā dempinga upuriem un lai aviācijas nozarē nodrošinātu taisnīgu konkurenci un vienlīdzīgus konkurences nosacījumus; aicina lidostu personālam piemērot pienācīgus nodarbinātības noteikumus, it īpaši lidostās, kurās lielāko daļu pārvadājumu veic zemo izmaksu aviosabiedrības;

| 13. | pauž bažas, ka noteiktas darbības, ko veic galvenokārt reģionālās lidostās strādājošās zemo izmaksu aviosabiedrības, pasliktina pasažieru apkalpošanas kvalitāti un strādājošo darba apstākļus; ņemot vērā gan pašreizējo agresīvo uzņēmējdarbības praksi, kuru piekopj reģionālās lidostās strādājošās zemo izmaksu aviosabiedrības un kuras mērķis ir dominējošā stāvokļa izmantošana, gan to, ka komercdarbība ir galvenais ienākumu avots reģionālajām lidostām, pauž bažas par dažu aviosabiedrību noteikto ierobežojumu attiecībā uz vienu rokas bagāžas vienību un citiem ierobežojumiem, ko piemēro rokas bagāžai; uzskata, ka šāda prakse ir konkurences tiesību pārkāpums un pauž viedokli, ka šie ierobežojumi var nozīmēt pārvadātāja stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu; tāpēc aicina dalībvalstis noteikt vienotu maksimālo robežu, ko var piemērot aviosabiedrībām attiecībā uz šādiem ierobežojumiem, un uzskata, ka visas pārbaudes, kas attiecas uz bagāžas svara un izmēru ierobežojumiem būtu jāveic pirms ierašanās pie izlidošanas vārtiem; |
| --- | --- |

13.

pauž bažas, ka noteiktas darbības, ko veic galvenokārt reģionālās lidostās strādājošās zemo izmaksu aviosabiedrības, pasliktina pasažieru apkalpošanas kvalitāti un strādājošo darba apstākļus; ņemot vērā gan pašreizējo agresīvo uzņēmējdarbības praksi, kuru piekopj reģionālās lidostās strādājošās zemo izmaksu aviosabiedrības un kuras mērķis ir dominējošā stāvokļa izmantošana, gan to, ka komercdarbība ir galvenais ienākumu avots reģionālajām lidostām, pauž bažas par dažu aviosabiedrību noteikto ierobežojumu attiecībā uz vienu rokas bagāžas vienību un citiem ierobežojumiem, ko piemēro rokas bagāžai; uzskata, ka šāda prakse ir konkurences tiesību pārkāpums un pauž viedokli, ka šie ierobežojumi var nozīmēt pārvadātāja stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu; tāpēc aicina dalībvalstis noteikt vienotu maksimālo robežu, ko var piemērot aviosabiedrībām attiecībā uz šādiem ierobežojumiem, un uzskata, ka visas pārbaudes, kas attiecas uz bagāžas svara un izmēru ierobežojumiem būtu jāveic pirms ierašanās pie izlidošanas vārtiem;

| 14. | aicina lidostu mazumtirdzniecības vietās iegādātos pirkumus vērtēt kā “nepieciešamas lietas”, kā tas ir pašreiz ir attiecībā uz, piemēram, virsdrēbēm; atzinīgi vērtē Spānijas lēmumu pasludināt savā teritorijā par nelikumīgu praksi, kas minēta 13. punktā (3), un aicina Komisiju apsvērt iespēju ieviest līdzīgus pasākumus attiecībā uz visiem gaisa satiksmes pakalpojumiem, kuri tiek sniegti no Eiropas teritorijas; |
| --- | --- |

14.

aicina lidostu mazumtirdzniecības vietās iegādātos pirkumus vērtēt kā “nepieciešamas lietas”, kā tas ir pašreiz ir attiecībā uz, piemēram, virsdrēbēm; atzinīgi vērtē Spānijas lēmumu pasludināt savā teritorijā par nelikumīgu praksi, kas minēta 13. punktā (3), un aicina Komisiju apsvērt iespēju ieviest līdzīgus pasākumus attiecībā uz visiem gaisa satiksmes pakalpojumiem, kuri tiek sniegti no Eiropas teritorijas;

| 15. | uzskata, ka kravu pārvadājumi ir pozitīvs faktors attiecībā uz reģionālajām lidostām, kas var veicināt attīstību un darbavietu izveidi, cita starpā ieviešot saistītos pakalpojumus uz zemes un veidojot uzņēmumus, kas saistīti ar reģionālajām lidostām; aicina Komisiju izstrādāt stratēģiju, lai veicinātu kravu pārvadājumus un sekmētu sadarbību starp tuvumā esošām reģionālajām lidostām; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka kravu pārvadājumi ir pozitīvs faktors attiecībā uz reģionālajām lidostām, kas var veicināt attīstību un darbavietu izveidi, cita starpā ieviešot saistītos pakalpojumus uz zemes un veidojot uzņēmumus, kas saistīti ar reģionālajām lidostām; aicina Komisiju izstrādāt stratēģiju, lai veicinātu kravu pārvadājumus un sekmētu sadarbību starp tuvumā esošām reģionālajām lidostām;

| 16. | mudina dalībvalstu iestādes ierosināt plānus esošo reģionālo lidostu attīstīšanai un to efektivitātes paaugstināšanai; |
| --- | --- |

16.

mudina dalībvalstu iestādes ierosināt plānus esošo reģionālo lidostu attīstīšanai un to efektivitātes paaugstināšanai;

| 17. | uzskata, ka reģionālo lidostu darbībai nevajadzētu palielināt budžeta deficītu un ka tām vidējā termiņā vajadzētu būt ekonomiski ilgtspējīgām; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka reģionālo lidostu darbībai nevajadzētu palielināt budžeta deficītu un ka tām vidējā termiņā vajadzētu būt ekonomiski ilgtspējīgām;

Vide un inovācijas

| 18. | mudina Komisiju un dalībvalstis paātrināt Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecības projekta (SESAR) un iniciatīvas “Tīras debesis” īstenošanu, kā arī tiesību aktu par Eiropas vienoto gaisa telpu piemērošanu, uzskatot šos jautājumus par tādiem, kas risināmi steidzami; atzīmē, ka ar SESAR darbību un Eiropas ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (EGNOS) svarīgo lomu reģionālās lidostas gūs labumu no tādiem projektiem kā attālināti izvietoti lidlauka vadības dispečerpunkti, ātruma un noslogotības pārvaldība un uzlabotas darbības procedūras; |
| --- | --- |

18.

mudina Komisiju un dalībvalstis paātrināt Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecības projekta (SESAR) un iniciatīvas “Tīras debesis” īstenošanu, kā arī tiesību aktu par Eiropas vienoto gaisa telpu piemērošanu, uzskatot šos jautājumus par tādiem, kas risināmi steidzami; atzīmē, ka ar SESAR darbību un Eiropas ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (EGNOS) svarīgo lomu reģionālās lidostas gūs labumu no tādiem projektiem kā attālināti izvietoti lidlauka vadības dispečerpunkti, ātruma un noslogotības pārvaldība un uzlabotas darbības procedūras;

| 19. | atzīst, ka jaudas pārvaldība koordinētu laika nišu lidostās nav tāda pati kā nekoordinētu laika nišu lidostās; uzskata, ka ir pietiekami daudz rezerves jaudas, ko var izmantot daudzās reģionālajās lidostās, un ka, izmantojot šo rezerves jaudu, var samazināt noslogotību un rindas lielākajās lidostās un samazināt ietekmi uz vidi; atzīst, ka kvalitatīvi savienojumi starp galvenajām lidostām un tuvējām reģionālajām lidostām var palīdzēt mazināt noslogotību; |
| --- | --- |

19.

atzīst, ka jaudas pārvaldība koordinētu laika nišu lidostās nav tāda pati kā nekoordinētu laika nišu lidostās; uzskata, ka ir pietiekami daudz rezerves jaudas, ko var izmantot daudzās reģionālajās lidostās, un ka, izmantojot šo rezerves jaudu, var samazināt noslogotību un rindas lielākajās lidostās un samazināt ietekmi uz vidi; atzīst, ka kvalitatīvi savienojumi starp galvenajām lidostām un tuvējām reģionālajām lidostām var palīdzēt mazināt noslogotību;

| 20. | uzsver reģionālo lidostu nozīmi, nodrošinot pamatu jauninājumu kopu attīstībai, jo it īpaši ģeogrāfiski attālos reģionos tās jauniem uzņēmumiem palīdz samazināt ar atrašanās vietu saistītās izmaksas; |
| --- | --- |

20.

uzsver reģionālo lidostu nozīmi, nodrošinot pamatu jauninājumu kopu attīstībai, jo it īpaši ģeogrāfiski attālos reģionos tās jauniem uzņēmumiem palīdz samazināt ar atrašanās vietu saistītās izmaksas;

| 21. | aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes līdzās ekonomiskajiem un finanšu apsvērumiem ņemt vērā arī vides, teritoriālos, ģeoloģiskos un meteoroloģijas faktorus un citus racionālus kritērijus, kad tās lemj par lidostu atrašanās vietu vai nepieciešamību atjaunināt vai paplašināt reģionālās lidostas; vienlaikus uzsver, cik svarīgi ir izmantot un modernizēt esošās struktūras, pirms tiek veidotas jaunas; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes līdzās ekonomiskajiem un finanšu apsvērumiem ņemt vērā arī vides, teritoriālos, ģeoloģiskos un meteoroloģijas faktorus un citus racionālus kritērijus, kad tās lemj par lidostu atrašanās vietu vai nepieciešamību atjaunināt vai paplašināt reģionālās lidostas; vienlaikus uzsver, cik svarīgi ir izmantot un modernizēt esošās struktūras, pirms tiek veidotas jaunas;

Noslogotība un multimodalitāte

| 22. | atzīmē nesenos pētījumos konstatēto, ka Eiropas reģioni zaudē tiešos savienojumus ar dažām no visvairāk noslogotajām lidostām, un pauž neapmierinātību, ka šajā Eiropas Komisijas veiktajā pētījumā aplūkotas tikai lielās lidostas; tāpēc ierosina, ka jebkādu turpmāku pētījumu apjoms jāpaplašina, iekļaujot tajos arī reģionālās lidostas, un līdz tam laikam mudina dalībvalstis un Komisiju veicināt savienojumus starp dalībvalstu reģionālajām lidostām un galvenajām lidostām, palīdzot veicināt ekonomiku apgabalos ap reģionālajām lidostām, tādējādi vienlaikus piedāvājot arī vienu no risinājumiem gaisa satiksmes noslogotības problēmai Eiropā; |
| --- | --- |

22.

atzīmē nesenos pētījumos konstatēto, ka Eiropas reģioni zaudē tiešos savienojumus ar dažām no visvairāk noslogotajām lidostām, un pauž neapmierinātību, ka šajā Eiropas Komisijas veiktajā pētījumā aplūkotas tikai lielās lidostas; tāpēc ierosina, ka jebkādu turpmāku pētījumu apjoms jāpaplašina, iekļaujot tajos arī reģionālās lidostas, un līdz tam laikam mudina dalībvalstis un Komisiju veicināt savienojumus starp dalībvalstu reģionālajām lidostām un galvenajām lidostām, palīdzot veicināt ekonomiku apgabalos ap reģionālajām lidostām, tādējādi vienlaikus piedāvājot arī vienu no risinājumiem gaisa satiksmes noslogotības problēmai Eiropā;

| 23. | mudina visas puses un iestādes, kuras iesaistītas Regulas (EEK) Nr. 95/93 (grozīta ar Regulu (EK) Nr. 793/2004) pārskatīšanā, vairāk koncentrēties uz jaunas jaudas nodrošināšanu lidostās, nevis reģionālo gaisa satiksmes pakalpojumu izstumšanu no tirgus ar cenu mehānismu palīdzību; uzskata, ka ir būtiski, lai reģionālām lidostām būtu piekļuve satiksmes mezgliem un uzskata, ka šo iespēju vajadzētu izvērtēt Regulas (EEK) Nr. 95/93 pārskatīšanas laikā, it īpaši saistībā ar plāniem par sekundāro laika nišu tirdzniecību un paredzēto pakāpenisko citu tirgus mehānismu ieviešanu, tostarp sākotnējo laika nišu tirdzniecību, kā rezultātā varētu tikt pārtraukti savienojumi starp reģionālajām lidostām un lielajiem satiksmes mezgliem; |
| --- | --- |

23.

mudina visas puses un iestādes, kuras iesaistītas Regulas (EEK) Nr. 95/93 (grozīta ar Regulu (EK) Nr. 793/2004) pārskatīšanā, vairāk koncentrēties uz jaunas jaudas nodrošināšanu lidostās, nevis reģionālo gaisa satiksmes pakalpojumu izstumšanu no tirgus ar cenu mehānismu palīdzību; uzskata, ka ir būtiski, lai reģionālām lidostām būtu piekļuve satiksmes mezgliem un uzskata, ka šo iespēju vajadzētu izvērtēt Regulas (EEK) Nr. 95/93 pārskatīšanas laikā, it īpaši saistībā ar plāniem par sekundāro laika nišu tirdzniecību un paredzēto pakāpenisko citu tirgus mehānismu ieviešanu, tostarp sākotnējo laika nišu tirdzniecību, kā rezultātā varētu tikt pārtraukti savienojumi starp reģionālajām lidostām un lielajiem satiksmes mezgliem;

| 24. | aicina Komisiju izmantot racionālu pieeju laika nišu pārvaldības administratīvajam un tiesiskajam regulējumam reģionālajās lidostās, jo tās trūkums var ierobežot tīklu; ņemot vērā to, ka gandrīz ir sasniegta lielo satiksmes mezglu lidostu maksimālā jauda, aicina Komisiju izstrādāt stratēģiju reģionālo lidostu laika nišu piešķiršanai, lai piesaistītu jaunas aviosabiedrības, kā arī veicinātu konkurenci, lielo lidostu noslodzes mazināšanu un reģionālo lidostu attīstību; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju izmantot racionālu pieeju laika nišu pārvaldības administratīvajam un tiesiskajam regulējumam reģionālajās lidostās, jo tās trūkums var ierobežot tīklu; ņemot vērā to, ka gandrīz ir sasniegta lielo satiksmes mezglu lidostu maksimālā jauda, aicina Komisiju izstrādāt stratēģiju reģionālo lidostu laika nišu piešķiršanai, lai piesaistītu jaunas aviosabiedrības, kā arī veicinātu konkurenci, lielo lidostu noslodzes mazināšanu un reģionālo lidostu attīstību;

| 25. | pauž nožēlu, ka tās reģionālas lidostas, kuras atrodas tālu no pilsētu centriem, bieži vien nav savienotas ar atbilstošu transporta tīklu uz zemes; aicina dalībvalstis izstrādāt multimodalitātes politiku un ieguldīt līdzekļus šajos stratēģiski svarīgajos vairākveidu transporta savienojumos, piemēram, veidojot savienojumus ar dzelzceļa tīklu, kā arī savienojot reģionālās lidostas ar citiem transporta tīkliem, ieskaitot citām lidostām, jo tas sekmēs reģionālo lidostu plašāku izmantošanu situācijā, kad lielo satiksmes mezglu lidostās ir vērojama jaudas nepietiekamība; |
| --- | --- |

25.

pauž nožēlu, ka tās reģionālas lidostas, kuras atrodas tālu no pilsētu centriem, bieži vien nav savienotas ar atbilstošu transporta tīklu uz zemes; aicina dalībvalstis izstrādāt multimodalitātes politiku un ieguldīt līdzekļus šajos stratēģiski svarīgajos vairākveidu transporta savienojumos, piemēram, veidojot savienojumus ar dzelzceļa tīklu, kā arī savienojot reģionālās lidostas ar citiem transporta tīkliem, ieskaitot citām lidostām, jo tas sekmēs reģionālo lidostu plašāku izmantošanu situācijā, kad lielo satiksmes mezglu lidostās ir vērojama jaudas nepietiekamība;

| 26. | norāda, ka tiek ierobežota reģionu ekonomiskā un sociālā attīstība, jo trūkst izlēmīgas rīcības, lai uzlabotu reģionālo lidostu pieejamību, nodrošinot atbilstīgus savienojumus ar pilsētu centriem, tostarp veicot ieguldījumus transporta infrastruktūrā; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka tiek ierobežota reģionu ekonomiskā un sociālā attīstība, jo trūkst izlēmīgas rīcības, lai uzlabotu reģionālo lidostu pieejamību, nodrošinot atbilstīgus savienojumus ar pilsētu centriem, tostarp veicot ieguldījumus transporta infrastruktūrā;

| 27. | atzīmē, ka ir nepieciešama labāka integrācija starp transporta veidiem; mudina Komisiju nākt klajā ar paziņojumu, mudinot nozari attīstīt multimodālus transporta veidus, izmantojot iespēju iegādāties kombinētu biļeti braucienam ar dzelzceļa un gaisa satiksmes transportlīdzekli; norāda, ka šā veida shēmas jau darbojas vairākās dalībvalstīs, un tāpēc rosina visas puses apmainīties ar labāko praksi šajā jomā; |
| --- | --- |

27.

atzīmē, ka ir nepieciešama labāka integrācija starp transporta veidiem; mudina Komisiju nākt klajā ar paziņojumu, mudinot nozari attīstīt multimodālus transporta veidus, izmantojot iespēju iegādāties kombinētu biļeti braucienam ar dzelzceļa un gaisa satiksmes transportlīdzekli; norāda, ka šā veida shēmas jau darbojas vairākās dalībvalstīs, un tāpēc rosina visas puses apmainīties ar labāko praksi šajā jomā;

| 28. | norāda, ka steidzami jānodrošina lidostu jauda Eiropas Savienībā, lai nezaudētu konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem reģioniem, kuros vērojama izaugsme, un tādējādi novērstu satiksmes pārcelšanu uz līdzās esošajiem reģioniem; uzskata, ka reģionālās lidostas var palīdzēt mazināt Eiropas galveno lidostu noslogotību un ļaut tām saglabāt vadošas pozīcijas; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka steidzami jānodrošina lidostu jauda Eiropas Savienībā, lai nezaudētu konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem reģioniem, kuros vērojama izaugsme, un tādējādi novērstu satiksmes pārcelšanu uz līdzās esošajiem reģioniem; uzskata, ka reģionālās lidostas var palīdzēt mazināt Eiropas galveno lidostu noslogotību un ļaut tām saglabāt vadošas pozīcijas;

| 29. | uzskata, ka, izstrādājot dzelzceļa transporta un autotransporta tīklu attīstības plānus, būtu jāņem vērā lidostu atrašanās vieta, lai tās iekļautu jaunajos sauszemes transporta tīklos; norāda, ka jāattīsta reģionālo lidostu tīkli, pamatojoties uz integrētiem savienojumiem ar lielajām lidostām, lai uzlabotu iedzīvotāju mobilitāti un racionalizētu kravu pārvadājumus; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka, izstrādājot dzelzceļa transporta un autotransporta tīklu attīstības plānus, būtu jāņem vērā lidostu atrašanās vieta, lai tās iekļautu jaunajos sauszemes transporta tīklos; norāda, ka jāattīsta reģionālo lidostu tīkli, pamatojoties uz integrētiem savienojumiem ar lielajām lidostām, lai uzlabotu iedzīvotāju mobilitāti un racionalizētu kravu pārvadājumus;

| 30. | norāda, ka labi attīstīts reģionālo lidostu tīkls uzlabos arī pasažieru drošību, cita starpā nodrošinot ārkārtējā situācijā izmantojamu vai alternatīvu lidostu tīkla pieejamību, ja pasliktinās meteoroloģiskie vai citi apstākļi; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka labi attīstīts reģionālo lidostu tīkls uzlabos arī pasažieru drošību, cita starpā nodrošinot ārkārtējā situācijā izmantojamu vai alternatīvu lidostu tīkla pieejamību, ja pasliktinās meteoroloģiskie vai citi apstākļi;

| 31. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi ņemt vērā kravu pārvadājumu specializāciju kā būtisku elementu, kas veicinās lidostu kartes plānošanu un ļaus optimizēt pieejamās infrastruktūras izmantošanu; norāda, ka šā principa atbilstīga piemērošana, kā arī laika nišu efektīva piešķiršana pasažieru un kravu pārvadājumu segmentiem varētu palīdzēt izvairīties no galveno lidostu noslogotības; uzsver, cik liela nozīme šīs stratēģijas īstenošanā ir reģionālajām lidostām; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi ņemt vērā kravu pārvadājumu specializāciju kā būtisku elementu, kas veicinās lidostu kartes plānošanu un ļaus optimizēt pieejamās infrastruktūras izmantošanu; norāda, ka šā principa atbilstīga piemērošana, kā arī laika nišu efektīva piešķiršana pasažieru un kravu pārvadājumu segmentiem varētu palīdzēt izvairīties no galveno lidostu noslogotības; uzsver, cik liela nozīme šīs stratēģijas īstenošanā ir reģionālajām lidostām;

Eiropas transporta tīkls (TEN-T).

| 32. | uzskata, ka reģionālajām lidostām ir ļoti būtiska nozīme reģionu teritoriālās kohēzijas un sociālās un ekonomiskās attīstības veicināšanā, it īpaši reģionos, kuros nav pieejami citi transporta veidi; tāpēc aicina reģionālajās lidostas ņemt vērā, izstrādājot jauno Eiropas transporta tīkla politiku; turklāt pauž stingru pārliecību, ka lielākās reģionālās lidostas ar pastāvīgu satiksmi visa gada laikā, kas ievērojami sekmē attiecīgā reģiona ekonomikas attīstību, uzņēmējdarbības izaugsmi un nodarbinātību, būtu jāiekļauj TEN-T tīkla plānošanā, īpaši lidostas ar plašiem savienojumiem ar trešām valstīm un Eiropas iekšzemes maršrutiem, kā arī lidostas, kas veicina reģiona transporta sistēmas multimodalitāti, un tās reģionālās lidostas, kas var mazināt satiksmes sastrēgumus; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka reģionālajām lidostām ir ļoti būtiska nozīme reģionu teritoriālās kohēzijas un sociālās un ekonomiskās attīstības veicināšanā, it īpaši reģionos, kuros nav pieejami citi transporta veidi; tāpēc aicina reģionālajās lidostas ņemt vērā, izstrādājot jauno Eiropas transporta tīkla politiku; turklāt pauž stingru pārliecību, ka lielākās reģionālās lidostas ar pastāvīgu satiksmi visa gada laikā, kas ievērojami sekmē attiecīgā reģiona ekonomikas attīstību, uzņēmējdarbības izaugsmi un nodarbinātību, būtu jāiekļauj TEN-T tīkla plānošanā, īpaši lidostas ar plašiem savienojumiem ar trešām valstīm un Eiropas iekšzemes maršrutiem, kā arī lidostas, kas veicina reģiona transporta sistēmas multimodalitāti, un tās reģionālās lidostas, kas var mazināt satiksmes sastrēgumus;

| 33. | uzsver, ka reģionālo lidostu, kas atrodas pārrobežu reģionos un tuvu viena otrai, sadarbībai un koordinācijai attiecībā uz esošo jaudu izmantošanu vajadzētu būt priekšnosacījumam, lai saņemtu ES līdzfinansējumu gan no TEN-T paredzētajiem līdzekļiem, gan kohēzijas un reģionālajiem fondiem; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka reģionālo lidostu, kas atrodas pārrobežu reģionos un tuvu viena otrai, sadarbībai un koordinācijai attiecībā uz esošo jaudu izmantošanu vajadzētu būt priekšnosacījumam, lai saņemtu ES līdzfinansējumu gan no TEN-T paredzētajiem līdzekļiem, gan kohēzijas un reģionālajiem fondiem;

| 34. | uzskata, ka, kļūstot par daļu no TEN-T, reģionālās lidostas atbilstoši Komisijas paziņojumam (COM(2011)0415) varētu uzņemties vadošo lomu plašākas Eiropas vienotās gaisa telpas izveidē, aptverot 1 miljardu cilvēku ES un kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka, kļūstot par daļu no TEN-T, reģionālās lidostas atbilstoši Komisijas paziņojumam (COM(2011)0415) varētu uzņemties vadošo lomu plašākas Eiropas vienotās gaisa telpas izveidē, aptverot 1 miljardu cilvēku ES un kaimiņvalstīs;

| 35. | pauž nožēlu, ka Komisija nav pievērsusi uzmanību Lēmuma Nr. 884/2004/EK 10. panta 4. punktā paustajam Parlamenta un Padomes lūgumam iekļaut reģionālās lidostas tīklā, it īpaši ņemot vērā nepieciešamību līdzās dzelzceļa pakalpojumu attīstīšanai nodrošināt gaisa transporta pakalpojumus Eiropas reģionos, jo ar gaisa transportu atsevišķos gadījumos var nokļūt tālāk un laika, izmaksu un ietekmes uz vidi ziņā efektīvāk apkalpot mazākus tirgus; tāpēc norāda, cik svarīgi ir veidot dzelzceļa savienojumus ar lidostām, it īpaši attiecinot to uz ātrgaitas un tālsatiksmes dzelzceļa tīkliem; |
| --- | --- |

35.

pauž nožēlu, ka Komisija nav pievērsusi uzmanību Lēmuma Nr. 884/2004/EK 10. panta 4. punktā paustajam Parlamenta un Padomes lūgumam iekļaut reģionālās lidostas tīklā, it īpaši ņemot vērā nepieciešamību līdzās dzelzceļa pakalpojumu attīstīšanai nodrošināt gaisa transporta pakalpojumus Eiropas reģionos, jo ar gaisa transportu atsevišķos gadījumos var nokļūt tālāk un laika, izmaksu un ietekmes uz vidi ziņā efektīvāk apkalpot mazākus tirgus; tāpēc norāda, cik svarīgi ir veidot dzelzceļa savienojumus ar lidostām, it īpaši attiecinot to uz ātrgaitas un tālsatiksmes dzelzceļa tīkliem;

| 36. | uzskata, ka plašāka lidostu iekļaušana jaunajās TEN-T vadlīnijās ļaus plašāk piesaistīt privāto finansējumu lidostu infrastruktūras projektiem un sniegs pozitīvu signālu kapitāla tirgiem; aicina Komisiju TEN-T pārskatīšanas laikā atzīt vitāli svarīgo saikni starp reģionālajiem gaisa satiksmes pakalpojumiem un ekonomikas atjaunošanu; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka plašāka lidostu iekļaušana jaunajās TEN-T vadlīnijās ļaus plašāk piesaistīt privāto finansējumu lidostu infrastruktūras projektiem un sniegs pozitīvu signālu kapitāla tirgiem; aicina Komisiju TEN-T pārskatīšanas laikā atzīt vitāli svarīgo saikni starp reģionālajiem gaisa satiksmes pakalpojumiem un ekonomikas atjaunošanu;

Drošība

| 37. | atzīmē, ka izmaksas drošības pasākumu īstenošanai mazajās reģionālajās lidostās ir proporcionāli lielākas nekā lielajās lidostās, kuras gūst labumu no apjomradītiem ietaupījumiem; tomēr uzskata, ka neviens priekšlikums attiecībā uz drošības pasākumu finansēšanu nedrīkst kropļot konkurenci starp lidostām vai lidostu grupām; |
| --- | --- |

37.

atzīmē, ka izmaksas drošības pasākumu īstenošanai mazajās reģionālajās lidostās ir proporcionāli lielākas nekā lielajās lidostās, kuras gūst labumu no apjomradītiem ietaupījumiem; tomēr uzskata, ka neviens priekšlikums attiecībā uz drošības pasākumu finansēšanu nedrīkst kropļot konkurenci starp lidostām vai lidostu grupām;

| 38. | atgādina, ka direktīva par lidostu maksām (4) attiecas tikai uz lidostām ar vairāk nekā 5 miljoniem pasažieru un/vai lielāko lidostu katrā ES dalībvalstī; uzskata, ka mazo un vidējo lidostu ietekmes novērtējumam vajadzētu būt galvenajam elementam, pārskatot jebkuru attiecīgo direktīvu; |
| --- | --- |

38.

atgādina, ka direktīva par lidostu maksām (4) attiecas tikai uz lidostām ar vairāk nekā 5 miljoniem pasažieru un/vai lielāko lidostu katrā ES dalībvalstī; uzskata, ka mazo un vidējo lidostu ietekmes novērtējumam vajadzētu būt galvenajam elementam, pārskatot jebkuru attiecīgo direktīvu;

| 39. | mudina Padomi pieņemt nostāju par aviācijas drošības maksām un uzskata, ka stingrāki drošības pasākumi būtu jāapmaksā ar attiecīgo dalībvalstu vispārējās nodokļu sistēmas starpniecību, jo aviācijas drošība ir valsts drošības jautājums; uzsver, ka līdzīgi noteikumi būtu jāpiemēro visiem citiem transporta veidiem, lai nodrošinātu godīgu konkurenci; |
| --- | --- |

39.

mudina Padomi pieņemt nostāju par aviācijas drošības maksām un uzskata, ka stingrāki drošības pasākumi būtu jāapmaksā ar attiecīgo dalībvalstu vispārējās nodokļu sistēmas starpniecību, jo aviācijas drošība ir valsts drošības jautājums; uzsver, ka līdzīgi noteikumi būtu jāpiemēro visiem citiem transporta veidiem, lai nodrošinātu godīgu konkurenci;

| 40. | atzīst, ka ir nepieciešams uzticams LAG (šķidrumu, aerosolu un gēlu) pārbaudes aprīkojums, kas nodrošina augstu varbūtības pakāpi, ka tiks atklātas dažādas šķidras sprādzienbīstamas vielas, un mudina Komisiju izvērtēt ietekmi uz reģionālajām lidostām saistībā ar turpmāku prasību par LAG pārbaužu ieviešanu; |
| --- | --- |

40.

atzīst, ka ir nepieciešams uzticams LAG (šķidrumu, aerosolu un gēlu) pārbaudes aprīkojums, kas nodrošina augstu varbūtības pakāpi, ka tiks atklātas dažādas šķidras sprādzienbīstamas vielas, un mudina Komisiju izvērtēt ietekmi uz reģionālajām lidostām saistībā ar turpmāku prasību par LAG pārbaužu ieviešanu;

| 41. | vērš uzmanību uz jauno noteikumu ietekmi par gaisa kravu pārvadājumiem, it īpaši norādot uz to, ka daudzas reģionālās lidostas ir atkarīgas no kravu pārvadājumiem; mudina dalībvalstis un Komisiju izpētīt šo noteikumu ekonomiskās sekas, lai nodrošinātu, ka kravu pārvadātāji nepārceļ savu darbību ārpus ES; |
| --- | --- |

41.

vērš uzmanību uz jauno noteikumu ietekmi par gaisa kravu pārvadājumiem, it īpaši norādot uz to, ka daudzas reģionālās lidostas ir atkarīgas no kravu pārvadājumiem; mudina dalībvalstis un Komisiju izpētīt šo noteikumu ekonomiskās sekas, lai nodrošinātu, ka kravu pārvadātāji nepārceļ savu darbību ārpus ES;

Pārredzamība

| 42. | ierosina, ka uzņēmumiem jāpiedāvā visu Eiropas Savienības dalībvalstu iedzīvotājiem iespēja bez maksas norēķināties ar kredītkartēm vai debetkartēm, un vēl ierosina šādām kartēm nepiemērot ikmēneša maksu vai kartes konta apkalpošanas maksu, pat ja tās piedāvā ar aviosabiedrību nesaistīts uzņēmums, un, ja liela daļa aviosabiedrību apkalpoto pasažieru sedz papildu maksu saistībā ar maksājumu veikšanu, atzīt šādu maksu par nelikumīgu un nenovēršamu un tādēļ iekļaut to aviobiļešu pamatmaksā; |
| --- | --- |

42.

ierosina, ka uzņēmumiem jāpiedāvā visu Eiropas Savienības dalībvalstu iedzīvotājiem iespēja bez maksas norēķināties ar kredītkartēm vai debetkartēm, un vēl ierosina šādām kartēm nepiemērot ikmēneša maksu vai kartes konta apkalpošanas maksu, pat ja tās piedāvā ar aviosabiedrību nesaistīts uzņēmums, un, ja liela daļa aviosabiedrību apkalpoto pasažieru sedz papildu maksu saistībā ar maksājumu veikšanu, atzīt šādu maksu par nelikumīgu un nenovēršamu un tādēļ iekļaut to aviobiļešu pamatmaksā;

| 43. | norāda, ka, kaut arī dažās lidmašīnās bagāžas apjoms ir ierobežots, nav kopēju vadlīniju attiecībā uz rokas vai reģistrētās bagāžas izmēru un svaru lidojumiem ES; ierosina, lai Komisija mudina nozari noteikt vienotu maksimālo robežu ierobežojumiem, jo tas dotu pasažieriem lielāku skaidrību ceļojot; uzskata, ka ir jāiesaista ICAO, lai šāda kārtība darbotos arī pasaules tirgū; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka, kaut arī dažās lidmašīnās bagāžas apjoms ir ierobežots, nav kopēju vadlīniju attiecībā uz rokas vai reģistrētās bagāžas izmēru un svaru lidojumiem ES; ierosina, lai Komisija mudina nozari noteikt vienotu maksimālo robežu ierobežojumiem, jo tas dotu pasažieriem lielāku skaidrību ceļojot; uzskata, ka ir jāiesaista ICAO, lai šāda kārtība darbotos arī pasaules tirgū;

| 44. | norāda, ka dažas aviosabiedrības iekasē maksu par reģistrēto bagāžu, kas bieži vien šķiet nesamērīgi augsta, un aicina Komisiju, ņemot vērā 13. punktā izklāstīto praksi un nepieciešamību nodrošināt taisnīgu un pārredzamu cenu noteikšanas politiku, izvērtēt šādu praksi; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka dažas aviosabiedrības iekasē maksu par reģistrēto bagāžu, kas bieži vien šķiet nesamērīgi augsta, un aicina Komisiju, ņemot vērā 13. punktā izklāstīto praksi un nepieciešamību nodrošināt taisnīgu un pārredzamu cenu noteikšanas politiku, izvērtēt šādu praksi;

| 45. | ierosina noteikt ierobežojumus maksai, ko aviosabiedrības piemēro par papildu bagāžu un par bagāžu, kas pārsniedz atļauto svaru; |
| --- | --- |

45.

ierosina noteikt ierobežojumus maksai, ko aviosabiedrības piemēro par papildu bagāžu un par bagāžu, kas pārsniedz atļauto svaru;

Pieejamība

| 46. | aicina uzņēmumus, kas atbildīgi par reģionālo lidostu pārvaldību, veikt nepieciešamās strukturālās izmaiņas, lai varētu uzņemt personas ar invaliditāti un nodrošināt iespēju tām bez palīdzības piekļūt dažādām lidostas zonām un bez grūtībām izmantot visus pakalpojumus; |
| --- | --- |

46.

aicina uzņēmumus, kas atbildīgi par reģionālo lidostu pārvaldību, veikt nepieciešamās strukturālās izmaiņas, lai varētu uzņemt personas ar invaliditāti un nodrošināt iespēju tām bez palīdzības piekļūt dažādām lidostas zonām un bez grūtībām izmantot visus pakalpojumus;

| 47. | uzsver, ka, ņemot vērā reģionālo lidostu mazos termināļus, kompaktumu un organizāciju, tās nodrošina pievienoto vērtību pasažieriem ar ierobežotām kustību spējām, pasažieriem, kuri ceļo ar ģimenēm un citiem; aicina Komisiju, lidostas un citas ieinteresētās personas kā piemēru izmantot tādu termināļu plānojumu un konstrukcijas, kas ir pasažieriem pieejamāki un tīkamāki; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka, ņemot vērā reģionālo lidostu mazos termināļus, kompaktumu un organizāciju, tās nodrošina pievienoto vērtību pasažieriem ar ierobežotām kustību spējām, pasažieriem, kuri ceļo ar ģimenēm un citiem; aicina Komisiju, lidostas un citas ieinteresētās personas kā piemēru izmantot tādu termināļu plānojumu un konstrukcijas, kas ir pasažieriem pieejamāki un tīkamāki;

*

* *

| 48. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

48.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 312, 9.12.2005., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0250.

(3)  Likums Nr. 1/2011 (2011. gada 4. marts), ar ko izveido valsts programmu civilās aviācijas drošībai, ar ko groza Likumu Nr. 21/2003 par gaisa aeronavigācijas drošību (2003. gada 7. jūlijs).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Direktīva 2009/12/EK par lidostas maksām.

---

| 10.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 261/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 261/8

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsES finanšu interešu aizsardzība – krāpšanas apkarošana – 2010. gada pārskats

P7_TA(2012)0196

Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību — krāpšanas apkarošana — 2010. gada ziņojums (2011/2154(INI))

2013/C 261 E/02

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā rezolūcijas par iepriekšējiem Komisijas un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) gada ziņojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par iepriekšējiem Komisijas un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) gada ziņojumiem,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 29. septembra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu — 2010. gada ziņojums” (COM(2011)0595) un tam pievienotos dokumentus (SEC(2011)1107, SEC(2011)1108 un SEC(2011)1109) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 29. septembra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu — 2010. gada ziņojums” (COM(2011)0595) un tam pievienotos dokumentus (SEC(2011)1107, SEC(2011)1108 un SEC(2011)1109) (1),

| — | ņemot vērā OLAF vienpadsmito darbības pārskatu — 2010. gada ziņojumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā OLAF vienpadsmito darbības pārskatu — 2010. gada ziņojumu (2),

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2010. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2010. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Revīzijas palātai par Komisijas stratēģiju krāpšanas apkarošanai (COM(2011)0376), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Revīzijas palātai par Komisijas stratēģiju krāpšanas apkarošanai (COM(2011)0376),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību ar krimināltiesībām un administratīvu izmeklēšanu — integrēta politika nodokļu maksātāju naudas aizsardzībai (COM(2011)0293), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību ar krimināltiesībām un administratīvu izmeklēšanu — integrēta politika nodokļu maksātāju naudas aizsardzībai (COM(2011)0293),

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. septembra rezolūciju par ES centieniem korupcijas apkarošanā (4), 2010. gada 18. maija deklarāciju par Eiropas Savienības centieniem korupcijas apkarošanā (5) un Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai “Korupcijas apkarošana Eiropas Savienībā” (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. septembra rezolūciju par ES centieniem korupcijas apkarošanā (4), 2010. gada 18. maija deklarāciju par Eiropas Savienības centieniem korupcijas apkarošanā (5) un Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai “Korupcijas apkarošana Eiropas Savienībā” (COM(2011)0308),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6),

| — | ņemot vērā Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (7),

| — | ņemot vērā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību — krāpšanas apkarošana — 2009. gada pārskats (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību — krāpšanas apkarošana — 2009. gada pārskats (8),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0121/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0121/2012),

| A. | tā kā par ES finanšu interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu kopīgi atbild ES un dalībvalstis un tā kā ir svarīgi īstenot ciešu Komisijas un dalībvalstu sadarbību; |
| --- | --- |

A.

tā kā par ES finanšu interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu kopīgi atbild ES un dalībvalstis un tā kā ir svarīgi īstenot ciešu Komisijas un dalībvalstu sadarbību;

| B. | tā kā dalībvalstīm ir galvenā atbildība par apmēram 80 % Eiropas Savienības budžeta īstenošanu, kā arī par pašu resursu, tostarp PVN un muitas nodevu, iekasēšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā dalībvalstīm ir galvenā atbildība par apmēram 80 % Eiropas Savienības budžeta īstenošanu, kā arī par pašu resursu, tostarp PVN un muitas nodevu, iekasēšanu;

| C. | tā kā kontroles sistēmu konstatēto pārkāpumu kopējā finansiālā ietekme 2010. gadā sasniedz EUR 2 193 miljonus salīdzinājumā ar EUR 1 757 miljoniem 2009. gadā; |
| --- | --- |

C.

tā kā kontroles sistēmu konstatēto pārkāpumu kopējā finansiālā ietekme 2010. gadā sasniedz EUR 2 193 miljonus salīdzinājumā ar EUR 1 757 miljoniem 2009. gadā;

| D. | tā kā saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas (ERP) datiem pārskatiem pakārtotajos maksājumos nozīmīgu kļūdu īpatsvars bija 3,7 % attiecībā uz ES budžetu kopumā; tā kā ir konstatēts, ka kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi nodrošina maksājumu pareizību, un tā kā galvenie kļūdu iemesli ir saistīti ar kļūdām atbilstīguma un publiskā iepirkuma jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas (ERP) datiem pārskatiem pakārtotajos maksājumos nozīmīgu kļūdu īpatsvars bija 3,7 % attiecībā uz ES budžetu kopumā; tā kā ir konstatēts, ka kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi nodrošina maksājumu pareizību, un tā kā galvenie kļūdu iemesli ir saistīti ar kļūdām atbilstīguma un publiskā iepirkuma jomā;

| E. | tā kā vairumā gadījumu ERP uzskata, ka dalībvalstu varas iestāžu rīcībā bija pietiekami daudz informācijas, lai pirms maksājumu veikšanas konstatētu un izlabotu vismaz daļu no kļūdām, un tā kā ERP uzskata, ka dalībvalstu korekcijas mehānismi un revīzijas pasākumi vēl ir uzlabojami, |
| --- | --- |

E.

tā kā vairumā gadījumu ERP uzskata, ka dalībvalstu varas iestāžu rīcībā bija pietiekami daudz informācijas, lai pirms maksājumu veikšanas konstatētu un izlabotu vismaz daļu no kļūdām, un tā kā ERP uzskata, ka dalībvalstu korekcijas mehānismi un revīzijas pasākumi vēl ir uzlabojami,

Kopēji apsvērumi

| 1. | uzsver, ka sakarā ar pasaules finanšu krīzi un jo sevišķi eurozonas krīzi, ar ko patlaban saskaras ES, ir jāīsteno īpaši pasākumi, lai nodrošinātu ES finanšu interešu — ieņēmumu izteiksmē — pienācīgu aizsardzību, jo tās ir tieši saistītas ar dalībvalstu finanšu interesēm; uzskata, ka Eiropu no krīzes spētu izvest stingrāka finanšu politikas īstenošana, jo sevišķi mazinot ES ēnu ekonomikas īpatsvaru, kas tiek lēsts aptuveni vienas piektdaļas oficiālā IKP apmērā (9); |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka sakarā ar pasaules finanšu krīzi un jo sevišķi eurozonas krīzi, ar ko patlaban saskaras ES, ir jāīsteno īpaši pasākumi, lai nodrošinātu ES finanšu interešu — ieņēmumu izteiksmē — pienācīgu aizsardzību, jo tās ir tieši saistītas ar dalībvalstu finanšu interesēm; uzskata, ka Eiropu no krīzes spētu izvest stingrāka finanšu politikas īstenošana, jo sevišķi mazinot ES ēnu ekonomikas īpatsvaru, kas tiek lēsts aptuveni vienas piektdaļas oficiālā IKP apmērā (9);

| 2. | uzsver e-pārvaldības potenciālu pārredzamības palielināšanā, kā arī krāpšanas un korupcijas apkarošanā, tādējādi aizsargājot publiskos līdzekļus; uzsver, ka Eiropa atpaliek no saviem ražošanas partneriem, cita starpā sistēmu sadarbspējas trūkuma dēļ (10); uzsver, ka it īpaši krīzes laikā Eiropai jāpastiprina centieni panākt jaunas paaudzes e-pārvaldību, kas nodrošinātu publisko finanšu labāku pārredzamību; |
| --- | --- |

2.

uzsver e-pārvaldības potenciālu pārredzamības palielināšanā, kā arī krāpšanas un korupcijas apkarošanā, tādējādi aizsargājot publiskos līdzekļus; uzsver, ka Eiropa atpaliek no saviem ražošanas partneriem, cita starpā sistēmu sadarbspējas trūkuma dēļ (10); uzsver, ka it īpaši krīzes laikā Eiropai jāpastiprina centieni panākt jaunas paaudzes e-pārvaldību, kas nodrošinātu publisko finanšu labāku pārredzamību;

| 3. | vērš uzmanību uz to, ka elektroniski, bezskaidras naudas darījumi tiek dokumentēti, tādējādi apgrūtinot līdzdalību ēnu ekonomikā, un ka pastāv cieša korelācija starp elektroniskiem maksājumiem valstī un tās ēnu ekonomiku (11); mudina dalībvalstis pazemināt to noteiktos sliekšņus obligātiem bezskaidras naudas maksājumiem; |
| --- | --- |

3.

vērš uzmanību uz to, ka elektroniski, bezskaidras naudas darījumi tiek dokumentēti, tādējādi apgrūtinot līdzdalību ēnu ekonomikā, un ka pastāv cieša korelācija starp elektroniskiem maksājumiem valstī un tās ēnu ekonomiku (11); mudina dalībvalstis pazemināt to noteiktos sliekšņus obligātiem bezskaidras naudas maksājumiem;

| 4. | uzsver, ka ir vajadzīgi uzticami statistikas dati par krāpšanas un korupcijas apmēriem, it īpaši par apmēru, kādā notiek izvairīšanās no nodokļu un muitas nodevu maksāšanas, kā arī ES līdzekļu ļaunprātīga izmantošana, ko veic organizētā noziedzība; pauž nožēlu, ka Komisija, neraugoties uz atkārtotiem Parlamenta uzaicinājumiem, nav varējusi sniegt šādus datus; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ir vajadzīgi uzticami statistikas dati par krāpšanas un korupcijas apmēriem, it īpaši par apmēru, kādā notiek izvairīšanās no nodokļu un muitas nodevu maksāšanas, kā arī ES līdzekļu ļaunprātīga izmantošana, ko veic organizētā noziedzība; pauž nožēlu, ka Komisija, neraugoties uz atkārtotiem Parlamenta uzaicinājumiem, nav varējusi sniegt šādus datus;

Vispārējas piezīmes

| 5. | atgādina, ka krāpšana ir apzinātas ļaundarības piemērs un noziedzīgs nodarījums un ka pārkāpums ir tiesību normu neievērošana, un pauž nožēlu, ka Eiropas Komisijas pārskatā nav detalizēti izvērtēta krāpšana un pārkāpumi ir apskatīti ļoti vispārīgi; atgādina, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. pants attiecas uz krāpšanu, nevis pārkāpumiem, un aicina nošķirt krāpšanu un kļūdas; aicina līdz ar krāpšanu apkarot arī korupciju; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka krāpšana ir apzinātas ļaundarības piemērs un noziedzīgs nodarījums un ka pārkāpums ir tiesību normu neievērošana, un pauž nožēlu, ka Eiropas Komisijas pārskatā nav detalizēti izvērtēta krāpšana un pārkāpumi ir apskatīti ļoti vispārīgi; atgādina, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. pants attiecas uz krāpšanu, nevis pārkāpumiem, un aicina nošķirt krāpšanu un kļūdas; aicina līdz ar krāpšanu apkarot arī korupciju;

| 6. | norāda, ka 2010. gadā pārkāpumu finansiālā ietekme izdevumu daļā ir pieaugusi un veido EUR 1,8 miljardus (jeb 1,27 % piešķīrumu) salīdzinājumā ar EUR 1,4 miljardiem (jeb 1,13 %) 2009. gadā; pārkāpumu finansiālā ietekme ir palielinājusies arī ieņēmumu daļā, t.i., EUR 393 miljoni (jeb 1,88 % no visiem iekasētajiem tradicionālajiem pašu resursiem, neatrēķinot izdevumus) salīdzinājumā ar EUR 357 miljoniem (jeb 1,84 %) 2009. gadā; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka 2010. gadā pārkāpumu finansiālā ietekme izdevumu daļā ir pieaugusi un veido EUR 1,8 miljardus (jeb 1,27 % piešķīrumu) salīdzinājumā ar EUR 1,4 miljardiem (jeb 1,13 %) 2009. gadā; pārkāpumu finansiālā ietekme ir palielinājusies arī ieņēmumu daļā, t.i., EUR 393 miljoni (jeb 1,88 % no visiem iekasētajiem tradicionālajiem pašu resursiem, neatrēķinot izdevumus) salīdzinājumā ar EUR 357 miljoniem (jeb 1,84 %) 2009. gadā;

| 7. | pauž nožēlu par to, ka joprojām lielas ES līdzekļu summas tiek nepareizi izlietotas, un aicina Komisiju aktīvi rīkoties, lai atgūtu pēc iespējas vairāk kļūdaini izmaksātu līdzekļu, pieprasītu no dalībvalstīm lielāku pārskatatbildību par nepareizi izmaksātajām summām, kas vēl jāatgūst, un sekmīgāk nepieļautu un atklātu pārkāpumus un krāpšanas gadījumus, kā arī ES līdzekļu ļaunprātīgas izmantošanas gadījumos nekavējoties apturētu maksājumus un piemērotu efektīvas sankcijas; |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu par to, ka joprojām lielas ES līdzekļu summas tiek nepareizi izlietotas, un aicina Komisiju aktīvi rīkoties, lai atgūtu pēc iespējas vairāk kļūdaini izmaksātu līdzekļu, pieprasītu no dalībvalstīm lielāku pārskatatbildību par nepareizi izmaksātajām summām, kas vēl jāatgūst, un sekmīgāk nepieļautu un atklātu pārkāpumus un krāpšanas gadījumus, kā arī ES līdzekļu ļaunprātīgas izmantošanas gadījumos nekavējoties apturētu maksājumus un piemērotu efektīvas sankcijas;

| 8. | norāda, ka 2010. gadā paziņoto pārkāpumu skaits ir palielinājies visās nozarēs, izņemot pirmspievienošanās fondu un tradicionālo pašu resursu jomu, un ka šis pieaugums ir saistīts ar kohēzijas fondu 2000.–2006. gada īstenošanas perioda noslēgumu, kā arī pārkāpumu pārvaldības sistēmas (PPS) pilnveidošanu; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka 2010. gadā paziņoto pārkāpumu skaits ir palielinājies visās nozarēs, izņemot pirmspievienošanās fondu un tradicionālo pašu resursu jomu, un ka šis pieaugums ir saistīts ar kohēzijas fondu 2000.–2006. gada īstenošanas perioda noslēgumu, kā arī pārkāpumu pārvaldības sistēmas (PPS) pilnveidošanu;

| 9. | uzsver — neraugoties uz to, ka pārkāpumu pārvaldības sistēma (PPS) ir modernizēta un uzlabota un lielākā daļa dalībvalstu arvien vairāk ziņo par pārkāpumiem, un šo ziņojumu kvalitāte un uzticamība ir uzlabojusies, dalībvalstu pieeja ziņošanai par pārkāpumiem atšķiras, un tas rada šaubas par valstu ziņojumu sagatavošanas sistēmu piemērotību; aicina visas dalībvalstis pilnībā ieviest PPS un uzlabot ziņošanas prasību ievērošanu, kā arī ātrāk ziņot par pārkāpumiem; |
| --- | --- |

9.

uzsver — neraugoties uz to, ka pārkāpumu pārvaldības sistēma (PPS) ir modernizēta un uzlabota un lielākā daļa dalībvalstu arvien vairāk ziņo par pārkāpumiem, un šo ziņojumu kvalitāte un uzticamība ir uzlabojusies, dalībvalstu pieeja ziņošanai par pārkāpumiem atšķiras, un tas rada šaubas par valstu ziņojumu sagatavošanas sistēmu piemērotību; aicina visas dalībvalstis pilnībā ieviest PPS un uzlabot ziņošanas prasību ievērošanu, kā arī ātrāk ziņot par pārkāpumiem;

| 10. | turklāt pauž bažas par to, ka dažas dalībvalstis elektronisko ziņošanas sistēmu vēl neizmanto pilnā apmērā; aicina minētās dalībvalstis steidzami labot šo situāciju; |
| --- | --- |

10.

turklāt pauž bažas par to, ka dažas dalībvalstis elektronisko ziņošanas sistēmu vēl neizmanto pilnā apmērā; aicina minētās dalībvalstis steidzami labot šo situāciju;

| 11. | atkārtoti pauž nožēlu saistībā ar nopietnajām bažām par dalībvalstu sniegtās informācijas kvalitāti un norāda, ka atsevišķas dalībvalstis vēl arvien ziņo tikai par nedaudziem konstatētiem pārkāpumu un krāpšanas gadījumiem, un aicina Komisiju informēt Eiropas Parlamentu, vai vietējās kontroles sistēmas šajās dalībvalstīs ir efektīvas; |
| --- | --- |

11.

atkārtoti pauž nožēlu saistībā ar nopietnajām bažām par dalībvalstu sniegtās informācijas kvalitāti un norāda, ka atsevišķas dalībvalstis vēl arvien ziņo tikai par nedaudziem konstatētiem pārkāpumu un krāpšanas gadījumiem, un aicina Komisiju informēt Eiropas Parlamentu, vai vietējās kontroles sistēmas šajās dalībvalstīs ir efektīvas;

| 12. | atgādina, ka Savienības tiesību aktos ir paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāziņo par visiem pārkāpumiem ne vēlāk kā divus mēnešus pēc tā ceturkšņa beigām, kurā par šo pārkāpumu pieņemts pirmais administratīvais lēmums vai tiesas nolēmums un/vai kļuvusi zināma jauna informācija par paziņoto pārkāpumu; aicina dalībvalstis darīt visu nepieciešamo, tostarp vienkāršot valstu administratīvās procedūras, lai ievērotu noteiktos termiņus un samazinātu laikposmu starp pārkāpuma konstatēšanas un paziņošanas brīdi; aicina dalībvalstis to centienos apkarot krāpšanu darboties galvenokārt kā nodokļu maksātāju naudas sargātājam; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka Savienības tiesību aktos ir paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāziņo par visiem pārkāpumiem ne vēlāk kā divus mēnešus pēc tā ceturkšņa beigām, kurā par šo pārkāpumu pieņemts pirmais administratīvais lēmums vai tiesas nolēmums un/vai kļuvusi zināma jauna informācija par paziņoto pārkāpumu; aicina dalībvalstis darīt visu nepieciešamo, tostarp vienkāršot valstu administratīvās procedūras, lai ievērotu noteiktos termiņus un samazinātu laikposmu starp pārkāpuma konstatēšanas un paziņošanas brīdi; aicina dalībvalstis to centienos apkarot krāpšanu darboties galvenokārt kā nodokļu maksātāju naudas sargātājam;

| 13. | uzsver, ka ir vajadzīgi uzticami statistikas dati par krāpšanas un korupcijas apmēriem, it īpaši saistībā ar nodokļu un muitas nodevu nemaksāšanu un organizēto noziedzību, ļaunprātīgi izmantojot ES fondu resursus; pauž nožēlu, ka Komisija, neraugoties uz atkārtotiem Eiropas Parlamenta aicinājumiem, šos datus nav sniegusi; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ir vajadzīgi uzticami statistikas dati par krāpšanas un korupcijas apmēriem, it īpaši saistībā ar nodokļu un muitas nodevu nemaksāšanu un organizēto noziedzību, ļaunprātīgi izmantojot ES fondu resursus; pauž nožēlu, ka Komisija, neraugoties uz atkārtotiem Eiropas Parlamenta aicinājumiem, šos datus nav sniegusi;

| 14. | pauž nožēlu, ka Komisija nevar noteikt faktisko pārkāpumu un krāpšanas līmeni un līdz ar to nav iespējams novērtēt kopējo pārkāpumu un krāpšanas apjomu atsevišķās dalībvalstīs, kā arī noteikt un disciplinēt tās dalībvalstis, kurās šādu pārkāpumu un krāpšanas gadījumu ir visvairāk, — kā Eiropas Parlaments aicināja to darīt jau 2009. gadā; |
| --- | --- |

14.

pauž nožēlu, ka Komisija nevar noteikt faktisko pārkāpumu un krāpšanas līmeni un līdz ar to nav iespējams novērtēt kopējo pārkāpumu un krāpšanas apjomu atsevišķās dalībvalstīs, kā arī noteikt un disciplinēt tās dalībvalstis, kurās šādu pārkāpumu un krāpšanas gadījumu ir visvairāk, — kā Eiropas Parlaments aicināja to darīt jau 2009. gadā;

| 15. | norāda, ka beidzamo pāris gadu laikā ir izstrādātas jaunas metodes korupcijas un krāpšanas novērtēšanai, un aicina Komisiju nevilcinoties sākt šo jauno novērtēšanas instrumentu piemērošanu un sniegt novērtējumu par korupcijas un krāpšanas apmēru saistībā ar ES līdzekļu izmantošanu un ES ieņēmumu izšķērdēšanu; tas ļaus izvērtēt, cik efektīvi ES līdzekļi ir pasargāti no ļaunprātīgas izmantošanas, un aizsargāt ES ieņēmumus no izšķērdēšanas; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka beidzamo pāris gadu laikā ir izstrādātas jaunas metodes korupcijas un krāpšanas novērtēšanai, un aicina Komisiju nevilcinoties sākt šo jauno novērtēšanas instrumentu piemērošanu un sniegt novērtējumu par korupcijas un krāpšanas apmēru saistībā ar ES līdzekļu izmantošanu un ES ieņēmumu izšķērdēšanu; tas ļaus izvērtēt, cik efektīvi ES līdzekļi ir pasargāti no ļaunprātīgas izmantošanas, un aizsargāt ES ieņēmumus no izšķērdēšanas;

| 16. | aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar Eiropas Parlamentu, Eiropas Revīzijas palātu un citām ES revīzijas un kontroles iestādēm uzņemties atbildību par krāpšanas un korupcijas novērtēšanas instrumentu izstrādi; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar Eiropas Parlamentu, Eiropas Revīzijas palātu un citām ES revīzijas un kontroles iestādēm uzņemties atbildību par krāpšanas un korupcijas novērtēšanas instrumentu izstrādi;

| 17. | norāda, ka lauksaimniecības jomā piemērojamais t.s. “50/50 noteikums” (12) ir efektīvs pamudinājums dalībvalstīm paātrināt un pabeigt līdzekļu atgūšanas procedūras; aicina Komisiju novērtēt, vai šo līdzekļu atgūšanas mehānismu varētu piemērot arī citās (kohēzijas un pirmspievienošanās fondu) jomās un vai, pamatojoties uz šo noteikumu, būtu mērķtiecīgi uz pusi samazināt līdzekļu atgūšanas termiņus, t.i., attiecīgi līdz diviem vai četriem gadiem; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka lauksaimniecības jomā piemērojamais t.s. “50/50 noteikums” (12) ir efektīvs pamudinājums dalībvalstīm paātrināt un pabeigt līdzekļu atgūšanas procedūras; aicina Komisiju novērtēt, vai šo līdzekļu atgūšanas mehānismu varētu piemērot arī citās (kohēzijas un pirmspievienošanās fondu) jomās un vai, pamatojoties uz šo noteikumu, būtu mērķtiecīgi uz pusi samazināt līdzekļu atgūšanas termiņus, t.i., attiecīgi līdz diviem vai četriem gadiem;

| 18. | norāda, ka Eiropas Revīzijas palātas 2010. gada pārskatā (ERP pārskatā) ir norādīts, ka 2010. gada finanšu pārskatos minētie maksājumi, uz kuriem attiecas liels kļūdu skaits, veido 3,7 % no visiem ES budžeta izdevumiem, t.i., aptuveni EUR 4,5 miljardus; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka Eiropas Revīzijas palātas 2010. gada pārskatā (ERP pārskatā) ir norādīts, ka 2010. gada finanšu pārskatos minētie maksājumi, uz kuriem attiecas liels kļūdu skaits, veido 3,7 % no visiem ES budžeta izdevumiem, t.i., aptuveni EUR 4,5 miljardus;

| 19. | norāda, ka ERP pārskatā tiek arī apgalvots, ka dalībvalstu iestāžu rīcībā pirms izmaksu apstiprināšanas ir bijis pietiekami daudz informācijas, lai konstatētu daļu no kļūdām, tās izlabotu vai arī nepieļautu; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka ERP pārskatā tiek arī apgalvots, ka dalībvalstu iestāžu rīcībā pirms izmaksu apstiprināšanas ir bijis pietiekami daudz informācijas, lai konstatētu daļu no kļūdām, tās izlabotu vai arī nepieļautu;

Ieņēmumi — pašu resursi

| 20. | atgādina, ka pienācīga PVN un muitas nodevu iekasēšana tieši ietekmē gan dalībvalstu ekonomiku, gan ES budžetu; uzsver, ka visu dalībvalstu galvenajai prioritātei ir jābūt ieņēmumu iekasēšanas sistēmu uzlabošanai, jo īpaši tajās valstīs, kuras pašreizējā ekonomiskajā situācijā saskaras ar vislielākajām grūtībām; |
| --- | --- |

20.

atgādina, ka pienācīga PVN un muitas nodevu iekasēšana tieši ietekmē gan dalībvalstu ekonomiku, gan ES budžetu; uzsver, ka visu dalībvalstu galvenajai prioritātei ir jābūt ieņēmumu iekasēšanas sistēmu uzlabošanai, jo īpaši tajās valstīs, kuras pašreizējā ekonomiskajā situācijā saskaras ar vislielākajām grūtībām;

| 21. | uzsver, ka galvenā uzmanība turpmāk būtu jāpievērš efektīvākai ieņēmumu iekasēšanai; uzsver, ka izvairīšanās no nodokļu maksāšanas rada pārmērīgus zaudējumus ES budžetam un dalībvalstu ekonomikai, tādējādi padziļinot parādu krīzi; atgādina, ka pašreizējās ēnu ekonomikas izmaksas sedz tie iedzīvotāji, kuru ienākumus ir viegli dokumentēt un izsekot; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka galvenā uzmanība turpmāk būtu jāpievērš efektīvākai ieņēmumu iekasēšanai; uzsver, ka izvairīšanās no nodokļu maksāšanas rada pārmērīgus zaudējumus ES budžetam un dalībvalstu ekonomikai, tādējādi padziļinot parādu krīzi; atgādina, ka pašreizējās ēnu ekonomikas izmaksas sedz tie iedzīvotāji, kuru ienākumus ir viegli dokumentēt un izsekot;

| 22. | norāda, ka dalībvalstu sniegtie dati par pārkāpumiem tradicionālo pašu resursu (TPR) jomā ievērojami atšķiras, tādēļ uzskata, ka pārkāpumu un krāpšanas gadījumu klasifikācija pašu resursu datubāzē OWNRES nav pilnībā uzticama; aicina Komisiju noskaidrot, kā būtu iespējams šo datubāzi uzlabot, lai nodrošinātu sniegto datu uzticamību un salīdzināmību; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka dalībvalstu sniegtie dati par pārkāpumiem tradicionālo pašu resursu (TPR) jomā ievērojami atšķiras, tādēļ uzskata, ka pārkāpumu un krāpšanas gadījumu klasifikācija pašu resursu datubāzē OWNRES nav pilnībā uzticama; aicina Komisiju noskaidrot, kā būtu iespējams šo datubāzi uzlabot, lai nodrošinātu sniegto datu uzticamību un salīdzināmību;

| 23. | aicina Komisiju arī turpmāk lielu uzmanību pievērst dalībvalstu muitas kontroles stratēģijas īstenošanai, it īpaši ar lielu risku saistītajā importa sfērā, un uzlabot pasākumus pārkāpumu un iespējamo krāpšanas gadījumu TPR jomā konstatēšanai; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju arī turpmāk lielu uzmanību pievērst dalībvalstu muitas kontroles stratēģijas īstenošanai, it īpaši ar lielu risku saistītajā importa sfērā, un uzlabot pasākumus pārkāpumu un iespējamo krāpšanas gadījumu TPR jomā konstatēšanai;

| 24. | pauž bažas, ka kontrabanda, it īpaši cigarešu kontrabanda, joprojām ir būtiska ES problēma, kuras dēļ tiek zaudēti lieli valsts un ES budžeta līdzekļi; atzinīgi vērtē Komisijas izstrādāto rīcības plānu cigarešu un alkohola kontrabandas apkarošanai uz ES austrumu robežas, kā arī 2010. gada beigās atsākto muitas sadarbību ar Ķīnu un Krieviju un apstiprināto stratēģisko sistēmu muitas sadarbībai ar abām šīm valstīm; |
| --- | --- |

24.

pauž bažas, ka kontrabanda, it īpaši cigarešu kontrabanda, joprojām ir būtiska ES problēma, kuras dēļ tiek zaudēti lieli valsts un ES budžeta līdzekļi; atzinīgi vērtē Komisijas izstrādāto rīcības plānu cigarešu un alkohola kontrabandas apkarošanai uz ES austrumu robežas, kā arī 2010. gada beigās atsākto muitas sadarbību ar Ķīnu un Krieviju un apstiprināto stratēģisko sistēmu muitas sadarbībai ar abām šīm valstīm;

| 25. | pauž gandarījumu par rezultātiem, kas gūti 2010. gada jūnijā veiktajā kopīgajā dalībvalstu muitas operācijā “Sirocco”, kuru koordinēja Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un kuras laikā konfiscēja aptuveni 40 miljonus cigarešu, 1,2 tonnas ar rokām uztītas tabakas, 7 000 litrus alkohola un 8 miljonus citu viltotu preču; |
| --- | --- |

25.

pauž gandarījumu par rezultātiem, kas gūti 2010. gada jūnijā veiktajā kopīgajā dalībvalstu muitas operācijā “Sirocco”, kuru koordinēja Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un kuras laikā konfiscēja aptuveni 40 miljonus cigarešu, 1,2 tonnas ar rokām uztītas tabakas, 7 000 litrus alkohola un 8 miljonus citu viltotu preču;

| 26. | norāda, ka iekasējamā pievienotās vērtības nodokļa (PVN) summa veido lielu ieņēmumu daļu, tāpēc Komisijai un dalībvalstīm būtu jākontrolē pašreizējās un jaunās krāpšanas tendences un uz tām efektīvi jāreaģē; atzinīgi vērtē Komisijas Zaļo grāmatu par PVN nākotni un aicina iesniegt konkrētus priekšlikumus saistībā ar PVN reformu; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka iekasējamā pievienotās vērtības nodokļa (PVN) summa veido lielu ieņēmumu daļu, tāpēc Komisijai un dalībvalstīm būtu jākontrolē pašreizējās un jaunās krāpšanas tendences un uz tām efektīvi jāreaģē; atzinīgi vērtē Komisijas Zaļo grāmatu par PVN nākotni un aicina iesniegt konkrētus priekšlikumus saistībā ar PVN reformu;

Zaudējumi saistībā ar PVN neiekasēšanu

| 27. | atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Komisijas pasūtītu pētījumu (13) aprēķinātais vidējais neiekasētā PVN apmērs Eiropas Savienībā (14) ir 12 %; vērš īpašu uzmanību uz to, ka Grieķijā un Itālijā — valstīs, kuras pārcieš sevišķi smagu parādu krīzi un kuru stāvoklis apdraud ekonomisko stabilitāti visā 27 dalībvalstu ES, — šā neiekasētā PVN apmērs ir satraucoši augsts, t.i., attiecīgi 30 % un 22 %; |
| --- | --- |

27.

atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Komisijas pasūtītu pētījumu (13) aprēķinātais vidējais neiekasētā PVN apmērs Eiropas Savienībā (14) ir 12 %; vērš īpašu uzmanību uz to, ka Grieķijā un Itālijā — valstīs, kuras pārcieš sevišķi smagu parādu krīzi un kuru stāvoklis apdraud ekonomisko stabilitāti visā 27 dalībvalstu ES, — šā neiekasētā PVN apmērs ir satraucoši augsts, t.i., attiecīgi 30 % un 22 %;

| 28. | uzsver, ka līdz ar nodokļu apiešanu un zaudējumiem maksātnespējas dēļ kopējo neiekasēto PVN apmēru palielina arī krāpšana un ka EUR miljardos izsakāmie PVN zaudējumi pamatā tiek kompensēti tikai ar taupības pasākumiem, kas skar tos ES iedzīvotājus, kuru ienākumi ir viegli izsekojami; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka līdz ar nodokļu apiešanu un zaudējumiem maksātnespējas dēļ kopējo neiekasēto PVN apmēru palielina arī krāpšana un ka EUR miljardos izsakāmie PVN zaudējumi pamatā tiek kompensēti tikai ar taupības pasākumiem, kas skar tos ES iedzīvotājus, kuru ienākumi ir viegli izsekojami;

| 29. | norāda, ka PVN iekasēšanas modelis nav mainījies kopš tā ieviešanas; uzsver — ņemot vērā notikušās izmaiņas tehnoloģiskajā un ekonomiskajā vidē, tas ir novecojis; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka PVN iekasēšanas modelis nav mainījies kopš tā ieviešanas; uzsver — ņemot vērā notikušās izmaiņas tehnoloģiskajā un ekonomiskajā vidē, tas ir novecojis;

Zaudējumi saistībā ar muitas nodokļu neiekasēšanu

| 30. | uzsver, ka ieņēmumi no muitas nodokļiem ir svarīga ES tradicionālo pašu resursu (TPR) daļa un ienākumu avots dalībvalstu valdībām, kas patur 25 %, lai segtu iekasēšanas izmaksas; atkārtoti uzsver, ka efektīva pārkāpumu un krāpšanas novēršana šajā jomā aizsargā Savienības finanšu intereses, kā arī būtiski ietekmē iekšējo tirgu, novēršot negodīgas priekšrocības uzņēmējiem, kuri apiet nodokļus, salīdzinājumā ar tiem uzņēmējiem, kuri savas saistības šajā jomā pilda; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ieņēmumi no muitas nodokļiem ir svarīga ES tradicionālo pašu resursu (TPR) daļa un ienākumu avots dalībvalstu valdībām, kas patur 25 %, lai segtu iekasēšanas izmaksas; atkārtoti uzsver, ka efektīva pārkāpumu un krāpšanas novēršana šajā jomā aizsargā Savienības finanšu intereses, kā arī būtiski ietekmē iekšējo tirgu, novēršot negodīgas priekšrocības uzņēmējiem, kuri apiet nodokļus, salīdzinājumā ar tiem uzņēmējiem, kuri savas saistības šajā jomā pilda;

| 31. | uzsver, ka pareiza muitas darbība tieši ietekmē pievienotās vērtības nodokļa aprēķināšanu; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka pareiza muitas darbība tieši ietekmē pievienotās vērtības nodokļa aprēķināšanu;

| 32. | šajā sakarībā atgādina, ka Īpašajā ziņojumā Nr. 13/2011 (15) ERP konstatēja, ka 2009. gadā revidētajās septiņās dalībvalstīs 42. muitas procedūras (16) piemērošana vien ir radījusi ekstrapolētus zaudējumus aptuveni EUR 2 200 miljonu apmērā (17), kas atbilst 29 % no PVN, kuru teorētiski uzliek ar nodokli apliekamajai summai attiecībā uz visām importētajām precēm, kas minētajās valstīs 2009. gadā ievestas saskaņā ar 42. muitas procedūru; |
| --- | --- |

32.

šajā sakarībā atgādina, ka Īpašajā ziņojumā Nr. 13/2011 (15) ERP konstatēja, ka 2009. gadā revidētajās septiņās dalībvalstīs 42. muitas procedūras (16) piemērošana vien ir radījusi ekstrapolētus zaudējumus aptuveni EUR 2 200 miljonu apmērā (17), kas atbilst 29 % no PVN, kuru teorētiski uzliek ar nodokli apliekamajai summai attiecībā uz visām importētajām precēm, kas minētajās valstīs 2009. gadā ievestas saskaņā ar 42. muitas procedūru;

| 33. | atgādina, ka ERP ir atklājusi būtiskus trūkumus vienkāršoto muitas procedūru (kas atbilst 70 % no visām muitas procedūrām) kontrolē; norāda, ka šie trūkumi ir radījuši neattaisnojamus zaudējumus Savienības budžetā un ir ES tirdzniecības politikas normu pārkāpums; uzsver, ka konstatētos trūkumus cita starpā ir veidojušas zemas kvalitātes vai slikti dokumentētas revīzijas un automatizētas datu apstrādes tehnoloģiju nepietiekama izmantošana, veicot pārbaudes vienkāršoto procedūru laikā; |
| --- | --- |

33.

atgādina, ka ERP ir atklājusi būtiskus trūkumus vienkāršoto muitas procedūru (kas atbilst 70 % no visām muitas procedūrām) kontrolē; norāda, ka šie trūkumi ir radījuši neattaisnojamus zaudējumus Savienības budžetā un ir ES tirdzniecības politikas normu pārkāpums; uzsver, ka konstatētos trūkumus cita starpā ir veidojušas zemas kvalitātes vai slikti dokumentētas revīzijas un automatizētas datu apstrādes tehnoloģiju nepietiekama izmantošana, veicot pārbaudes vienkāršoto procedūru laikā;

Izdevumi

Lauksaimniecība

| 34. | norāda, ka 2010. gadā ir palielinājies ziņojumu skaits par pārkāpumiem vai iespējamiem krāpšanas gadījumiem, un to finansiālā ietekme palielinājās no EUR 13 miljoniem 2009. gadā līdz EUR 69 miljoniem 2010. gadā; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka 2010. gadā ir palielinājies ziņojumu skaits par pārkāpumiem vai iespējamiem krāpšanas gadījumiem, un to finansiālā ietekme palielinājās no EUR 13 miljoniem 2009. gadā līdz EUR 69 miljoniem 2010. gadā;

| 35. | pauž nožēlu, ka kopējo atgūto līdzekļu apmērs joprojām ir neapmierinošs: 2010. finanšu gadā dalībvalstis atguva EUR 175 miljonus, kas ir 42 % no 2007. gada un nākamo gadu Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda parādiem, taču kopējā neatgūto līdzekļu summa 2010. finanšu gada beigās bija EUR 1,2 miljardi, savukārt dalībvalstis, pamatojoties uz “50/50 noteikumu”, no sava budžeta ES budžetā ieskaitīja tikai EUR 300 miljonus; pauž nožēlu, ka Komisija 2010. gada ziņojumā par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību nav ņēmusi vērā Eiropas Parlamenta prasību un nav sniegusi Eiropas Parlamentam informāciju par minētajā jomā sasniegto; atkārtoti mudina Komisiju darīt visu iespējamo, lai ieviestu efektīvu sistēmu līdzekļu atgūšanai, un par to regulāri informēt Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

35.

pauž nožēlu, ka kopējo atgūto līdzekļu apmērs joprojām ir neapmierinošs: 2010. finanšu gadā dalībvalstis atguva EUR 175 miljonus, kas ir 42 % no 2007. gada un nākamo gadu Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda parādiem, taču kopējā neatgūto līdzekļu summa 2010. finanšu gada beigās bija EUR 1,2 miljardi, savukārt dalībvalstis, pamatojoties uz “50/50 noteikumu”, no sava budžeta ES budžetā ieskaitīja tikai EUR 300 miljonus; pauž nožēlu, ka Komisija 2010. gada ziņojumā par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību nav ņēmusi vērā Eiropas Parlamenta prasību un nav sniegusi Eiropas Parlamentam informāciju par minētajā jomā sasniegto; atkārtoti mudina Komisiju darīt visu iespējamo, lai ieviestu efektīvu sistēmu līdzekļu atgūšanai, un par to regulāri informēt Eiropas Parlamentu;

| 36. | pauž nožēlu, ka atsevišķas dalībvalstis, ziņojot par pārkāpumiem 2010. gadā, neievēroja noteiktos termiņus; atbalsta Komisiju, ka visām dalībvalstīm ir jāuzlabo iesniedzamie ziņojumi; atgādina, ka tādas valstis kā Somija, Austrija un Nīderlande ir apņēmušās ievērot uz ziņojumu iesniegšanu attiecināmās prasības, un aicina Komisiju gada ziņojumā par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu informēt par panākumiem, kādus šīs dalībvalstis ir sasniegušas 2011. gadā; |
| --- | --- |

36.

pauž nožēlu, ka atsevišķas dalībvalstis, ziņojot par pārkāpumiem 2010. gadā, neievēroja noteiktos termiņus; atbalsta Komisiju, ka visām dalībvalstīm ir jāuzlabo iesniedzamie ziņojumi; atgādina, ka tādas valstis kā Somija, Austrija un Nīderlande ir apņēmušās ievērot uz ziņojumu iesniegšanu attiecināmās prasības, un aicina Komisiju gada ziņojumā par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu informēt par panākumiem, kādus šīs dalībvalstis ir sasniegušas 2011. gadā;

| 37. | pauž bažas sakarā ar to, ka Itālija un ES 12 dalībvalstis 2010. gadā vairāk nekā 90 % paziņoto pārkāpumu ir kvalificējušas kā “iespējamu krāpšanu”; aicina dalībvalstis darīt visu nepieciešamo, tostarp cieši sadarboties ar Eiropas institūcijām, lai novērstu visus iemeslus krāpšanai, kas saistīta ar ES līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

37.

pauž bažas sakarā ar to, ka Itālija un ES 12 dalībvalstis 2010. gadā vairāk nekā 90 % paziņoto pārkāpumu ir kvalificējušas kā “iespējamu krāpšanu”; aicina dalībvalstis darīt visu nepieciešamo, tostarp cieši sadarboties ar Eiropas institūcijām, lai novērstu visus iemeslus krāpšanai, kas saistīta ar ES līdzekļu izmantošanu;

| 38. | pauž bažas par aizdomīgi zemo iespējamo krāpšanas gadījumu skaitu Francijā, Vācijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē, it īpaši ņemot vērā šo valstu lielumu un saņemto finanšu atbalstu, kā minēts Komisijas ziņojumā par Savienības finanšu interešu aizsardzību; uzskata, ka rodas pamatotas šaubas, vai tiek ievēroti ziņojumu iesniegšanas principi; mudina Komisiju ziņojumā iekļaut detalizētu informāciju par šo valstu izmantoto ziņošanas metodiku un veiktspēju krāpšanas konstatēšanā; atkārtoti aicina Komisiju cieši uzraudzīt dalībvalstīs izmantoto uzraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti un nodrošināt, lai informācija par dalībvalstīs konstatētajiem pārkāpumiem atspoguļotu reālo stāvokli; aicina Komisiju ziņojumā par ES finanšu interešu aizsardzību sniegt informāciju par pasākumiem, kas šajā jomā veikti 2011. gadā; |
| --- | --- |

38.

pauž bažas par aizdomīgi zemo iespējamo krāpšanas gadījumu skaitu Francijā, Vācijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē, it īpaši ņemot vērā šo valstu lielumu un saņemto finanšu atbalstu, kā minēts Komisijas ziņojumā par Savienības finanšu interešu aizsardzību; uzskata, ka rodas pamatotas šaubas, vai tiek ievēroti ziņojumu iesniegšanas principi; mudina Komisiju ziņojumā iekļaut detalizētu informāciju par šo valstu izmantoto ziņošanas metodiku un veiktspēju krāpšanas konstatēšanā; atkārtoti aicina Komisiju cieši uzraudzīt dalībvalstīs izmantoto uzraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti un nodrošināt, lai informācija par dalībvalstīs konstatētajiem pārkāpumiem atspoguļotu reālo stāvokli; aicina Komisiju ziņojumā par ES finanšu interešu aizsardzību sniegt informāciju par pasākumiem, kas šajā jomā veikti 2011. gadā;

Kohēzijas politika

| 39. | norāda — pamatojoties uz 2010. gada ziņojumā par ES finanšu interešu aizsardzību sniegtajiem datiem, aptuveni 70 % no visiem paziņojumiem par konstatētajiem pārkāpumiem bija saistīti ar kohēzijas politiku, un 2010. gadā kohēzijas politikas jomā bija vislielākie izdevumu atgūšanas rādītāji (vairāk nekā 60 %); uzsver, ka saskaņā ar sniegtajiem datiem faktisko pārkāpumu un krāpšanas gadījumu skaitu šajā jomā nav iespējams objektīvi novērtēt, jo lielais to pārkāpumu un/vai krāpšanas gadījumu skaits, par kuriem ir sniegti ziņojumi, var būt saistīts ar 2009. gadā uzsākto pārkāpumu pārvaldības sistēmas īstenošanu; |
| --- | --- |

39.

norāda — pamatojoties uz 2010. gada ziņojumā par ES finanšu interešu aizsardzību sniegtajiem datiem, aptuveni 70 % no visiem paziņojumiem par konstatētajiem pārkāpumiem bija saistīti ar kohēzijas politiku, un 2010. gadā kohēzijas politikas jomā bija vislielākie izdevumu atgūšanas rādītāji (vairāk nekā 60 %); uzsver, ka saskaņā ar sniegtajiem datiem faktisko pārkāpumu un krāpšanas gadījumu skaitu šajā jomā nav iespējams objektīvi novērtēt, jo lielais to pārkāpumu un/vai krāpšanas gadījumu skaits, par kuriem ir sniegti ziņojumi, var būt saistīts ar 2009. gadā uzsākto pārkāpumu pārvaldības sistēmas īstenošanu;

| 40. | pauž gandarījumu par 2010. gadā gūtajiem panākumiem saistībā ar 2000.–2006. gada plānošanas periodā atgūtajām summām, kas veidoja 70 % jeb EUR 2,9 miljardus no nelikumīgi izmaksātajiem līdzekļiem salīdzinājumā ar 2009. gadu, kad izdevās atgūt tikai 50 %; |
| --- | --- |

40.

pauž gandarījumu par 2010. gadā gūtajiem panākumiem saistībā ar 2000.–2006. gada plānošanas periodā atgūtajām summām, kas veidoja 70 % jeb EUR 2,9 miljardus no nelikumīgi izmaksātajiem līdzekļiem salīdzinājumā ar 2009. gadu, kad izdevās atgūt tikai 50 %;

| 41. | norāda, ka 2010. gadā Dānija, Francija, Malta, Nīderlande, Zviedrija un Slovēnija neziņoja ne par vienu pārkāpumu šajā jomā, un tas liek šaubīties, vai pārkāpumu pārvaldības sistēma tiek pienācīgi piemērota; pauž bažas saistībā ar līdzekļu zemajiem atgūšanas rādītājiem Ungārijā, Čehijā un Slovēnijā (aptuveni 20 % un mazāk); aicina Komisiju veikt pasākumus, noskaidrot iemeslus un nākamā gada ziņojumā par ES finanšu interešu aizsardzību informēt Eiropas Parlamentu par sasniegto; |
| --- | --- |

41.

norāda, ka 2010. gadā Dānija, Francija, Malta, Nīderlande, Zviedrija un Slovēnija neziņoja ne par vienu pārkāpumu šajā jomā, un tas liek šaubīties, vai pārkāpumu pārvaldības sistēma tiek pienācīgi piemērota; pauž bažas saistībā ar līdzekļu zemajiem atgūšanas rādītājiem Ungārijā, Čehijā un Slovēnijā (aptuveni 20 % un mazāk); aicina Komisiju veikt pasākumus, noskaidrot iemeslus un nākamā gada ziņojumā par ES finanšu interešu aizsardzību informēt Eiropas Parlamentu par sasniegto;

| 42. | uzsver, ka saskaņā ar 2010. gada ziņojumā par ES finanšu interešu aizsardzību sniegtajiem datiem to pārkāpumu analīze, par kuriem tiek ziņots visbiežāk, liecina, ka pārkāpumi visbiežāk tiek konstatēti projekta īstenošanas posmā un ka vislielākā finansiālā ietekme vērojama atlases un publiskā iepirkuma posmā; uzsver — izmantojot pārredzamu, skaidru un elastīgu publiskā iepirkuma sistēmu un aktīvāk izmantojot elektronisko publiskā iepirkuma sistēmu, kā arī ES līmenī nosakot vispārējus publiskā iepirkuma principus, būtu iespējams nodrošināt dalībvalstu un ES līdzekļu efektīvāku izlietojumu; sagaida, ka Komisija efektīvāk īstenos publiskā iepirkuma sistēmas reformu; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka saskaņā ar 2010. gada ziņojumā par ES finanšu interešu aizsardzību sniegtajiem datiem to pārkāpumu analīze, par kuriem tiek ziņots visbiežāk, liecina, ka pārkāpumi visbiežāk tiek konstatēti projekta īstenošanas posmā un ka vislielākā finansiālā ietekme vērojama atlases un publiskā iepirkuma posmā; uzsver — izmantojot pārredzamu, skaidru un elastīgu publiskā iepirkuma sistēmu un aktīvāk izmantojot elektronisko publiskā iepirkuma sistēmu, kā arī ES līmenī nosakot vispārējus publiskā iepirkuma principus, būtu iespējams nodrošināt dalībvalstu un ES līdzekļu efektīvāku izlietojumu; sagaida, ka Komisija efektīvāk īstenos publiskā iepirkuma sistēmas reformu;

Pirmspievienošanās fondi

| 43. | pauž bažas, ka pirmspievienošanās fondu jomā izdevumu atgūšanas rādītāji ir viszemākie: 2010. gadā tie bija nepilni 10 %, salīdzinot ar 27 % 2009. gadā; ar bažām norāda, ka 2002.–2006. gadā atgūšanas rādītāji ir zemi (aptuveni 30 %), it īpaši Bulgārijā, Turcijā, Lietuvā un Latvijā, un aicina Komisiju rīkoties, lai nodrošinātu to, ka saņēmējvalstis paskaidro zemo atgūšanas rādītāju iemeslus, uzlabo savus rezultātus un papildina nepilnīgo informāciju par pabeigtajām līdzekļu atgūšanas procedūrām; |
| --- | --- |

43.

pauž bažas, ka pirmspievienošanās fondu jomā izdevumu atgūšanas rādītāji ir viszemākie: 2010. gadā tie bija nepilni 10 %, salīdzinot ar 27 % 2009. gadā; ar bažām norāda, ka 2002.–2006. gadā atgūšanas rādītāji ir zemi (aptuveni 30 %), it īpaši Bulgārijā, Turcijā, Lietuvā un Latvijā, un aicina Komisiju rīkoties, lai nodrošinātu to, ka saņēmējvalstis paskaidro zemo atgūšanas rādītāju iemeslus, uzlabo savus rezultātus un papildina nepilnīgo informāciju par pabeigtajām līdzekļu atgūšanas procedūrām;

| 44. | norāda, ka — tāpat kā 2009. gadā — visvairāk pārkāpumu un krāpšanas gadījumu ir saistīti ar SAPARD fonda līdzekļu izmantošanu Bulgārijā un Rumānijā; pauž gandarījumu, ka Bulgārija ir guvusi lielus panākumus valsts kontroles sistēmas stiprināšanā, par ko liecina tas, ka 2010. gadā lielu daļu pārkāpumu un iespējamas krāpšanas gadījumu konstatēja nevis ārvalstu, bet gan Bulgārijas valsts kontrolieri un inspektori; pauž nožēlu, ka Rumānijā lielākā daļa pārkāpumu un iespējamas krāpšanas gadījumu tiek konstatēti ES dienestu veikto pārbaužu laikā vai pārbaudēs, kuras veic pēc šo dienestu pieprasījuma; aicina Komisiju cieši sadarboties ar Rumānijas valsts iestādēm, lai uzlabotu šo situāciju; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka — tāpat kā 2009. gadā — visvairāk pārkāpumu un krāpšanas gadījumu ir saistīti ar SAPARD fonda līdzekļu izmantošanu Bulgārijā un Rumānijā; pauž gandarījumu, ka Bulgārija ir guvusi lielus panākumus valsts kontroles sistēmas stiprināšanā, par ko liecina tas, ka 2010. gadā lielu daļu pārkāpumu un iespējamas krāpšanas gadījumu konstatēja nevis ārvalstu, bet gan Bulgārijas valsts kontrolieri un inspektori; pauž nožēlu, ka Rumānijā lielākā daļa pārkāpumu un iespējamas krāpšanas gadījumu tiek konstatēti ES dienestu veikto pārbaužu laikā vai pārbaudēs, kuras veic pēc šo dienestu pieprasījuma; aicina Komisiju cieši sadarboties ar Rumānijas valsts iestādēm, lai uzlabotu šo situāciju;

| 45. | atzinīgi vērtē Komisijas mērķi atbalstīt jauno saņēmējvalstu (Turcijas, Horvātijas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Melnkalnes) centienus ieviest pārkāpumu pārvaldības sistēmu; |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē Komisijas mērķi atbalstīt jauno saņēmējvalstu (Turcijas, Horvātijas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Melnkalnes) centienus ieviest pārkāpumu pārvaldības sistēmu;

OLAF

| 46. | atkārtoti norāda, ka arī turpmāk jāstiprina OLAF neatkarība, kā arī efektīva un lietderīga darbība; |
| --- | --- |

46.

atkārtoti norāda, ka arī turpmāk jāstiprina OLAF neatkarība, kā arī efektīva un lietderīga darbība;

| 47. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pēc OLAF veikto lietu izmeklēšanas sniegto ieteikumu un priekšlikumu efektīvu un laicīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pēc OLAF veikto lietu izmeklēšanas sniegto ieteikumu un priekšlikumu efektīvu un laicīgu īstenošanu;

| 48. | uzskata, ka dalībvalstīm jāuzliek par pienākumu ik gadu ziņot par turpmāko attīstību lietās, kuras OLAF nosūtījis to tiesu iestādēm, tostarp par šādās lietās piemērotiem sodiem un finansiālām sankcijām; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka dalībvalstīm jāuzliek par pienākumu ik gadu ziņot par turpmāko attīstību lietās, kuras OLAF nosūtījis to tiesu iestādēm, tostarp par šādās lietās piemērotiem sodiem un finansiālām sankcijām;

Publiskais iepirkums, labāka pārredzamība un korupcijas apkarošana

| 49. | aicina Komisiju, attiecīgās Savienības aģentūras un dalībvalstis veikt pasākumus un nodrošināt resursus, lai nepieļautu korupciju ES finanšu līdzekļu izmantošanā, piemērot preventīvas sankcijas gadījumos, kad tiek konstatēta korupcija un krāpšana, un aktīvāk konfiscēt noziedzīgi iegūtus aktīvus, kas saistīti ar tādiem noziedzīgiem nodarījumiem kā krāpšana, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju, attiecīgās Savienības aģentūras un dalībvalstis veikt pasākumus un nodrošināt resursus, lai nepieļautu korupciju ES finanšu līdzekļu izmantošanā, piemērot preventīvas sankcijas gadījumos, kad tiek konstatēta korupcija un krāpšana, un aktīvāk konfiscēt noziedzīgi iegūtus aktīvus, kas saistīti ar tādiem noziedzīgiem nodarījumiem kā krāpšana, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana;

| 50. | uzsver, ka Komisijas 2011. gada paziņojumā “Korupcijas apkarošana Eiropas Savienībā” ir lēsts, ka korupcija Eiropas Savienībā ik gadu rada EUR 120 miljardus zaudējumu, nodarot finansiālu kaitējumu, mazinot publisko finanšu apjomu un mazinot uzticēšanos demokrātiskām institūcijām; turklāt uzsver, ka Parlamenta 2011. gada rezolūcijā par ES centieniem korupcijas apkarošanā ir norādīts, ka korupcijas dēļ tiek ļaunprātīgi izmantoti gan publiskie līdzekļi kopumā, gan nodokļu maksātāju nodrošinātie ES līdzekļi un tā kropļo tirgu, tādēļ, tāpat kā iepriekšminētā deklarācijā, aicina Komisiju un attiecīgās Savienības iestādes nodrošināt to, ka ES līdzekļu izmantošanā korupcija netiek pieļauta; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka Komisijas 2011. gada paziņojumā “Korupcijas apkarošana Eiropas Savienībā” ir lēsts, ka korupcija Eiropas Savienībā ik gadu rada EUR 120 miljardus zaudējumu, nodarot finansiālu kaitējumu, mazinot publisko finanšu apjomu un mazinot uzticēšanos demokrātiskām institūcijām; turklāt uzsver, ka Parlamenta 2011. gada rezolūcijā par ES centieniem korupcijas apkarošanā ir norādīts, ka korupcijas dēļ tiek ļaunprātīgi izmantoti gan publiskie līdzekļi kopumā, gan nodokļu maksātāju nodrošinātie ES līdzekļi un tā kropļo tirgu, tādēļ, tāpat kā iepriekšminētā deklarācijā, aicina Komisiju un attiecīgās Savienības iestādes nodrošināt to, ka ES līdzekļu izmantošanā korupcija netiek pieļauta;

| 51. | atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta lēmumu izveidot īpašu komiteju ar organizēto noziedzību, korupciju un naudas atmazgāšanu saistītu jautājumu izskatīšanai; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta lēmumu izveidot īpašu komiteju ar organizēto noziedzību, korupciju un naudas atmazgāšanu saistītu jautājumu izskatīšanai;

| 52. | atzinīgi vērtē to, ka Malta 2011. gada 20. janvārī ratificēja Konvenciju par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību; pauž nožēlu, ka Čehija konvenciju vēl nav ratificējusi, un aicina šo dalībvalsti pēc iespējas drīzāk labot situāciju; aicina arī Igauniju ratificēt 1996. gada 29. novembra protokolu par konvencijas interpretāciju Eiropas Kopienu Tiesā, izmantojot prejudiciālus nolēmumus; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē to, ka Malta 2011. gada 20. janvārī ratificēja Konvenciju par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību; pauž nožēlu, ka Čehija konvenciju vēl nav ratificējusi, un aicina šo dalībvalsti pēc iespējas drīzāk labot situāciju; aicina arī Igauniju ratificēt 1996. gada 29. novembra protokolu par konvencijas interpretāciju Eiropas Kopienu Tiesā, izmantojot prejudiciālus nolēmumus;

| 53. | atgādina, ka Hercule II programma ir Komisijas (OLAF) pārvaldīts finanšu instruments ES finanšu interešu aizsardzībai un saistītu noziedzīgu darbību, tostarp cigarešu kontrabandas, novēršanai; norāda, ka Hercule II programmas termiņa vidusposma novērtējums apstiprināja tās pievienoto vērtību; uzskata, ka ar programmu, kas nomainīs šo instrumentu, t. i., Hercule III programmu, jāturpina uzlabot dalībvalstu tehnisko aprīkojumu, jāfinansē piekļuve datubāzēm, kuras nepieciešamas dalībvalstu iestāžu un OLAF izmeklēšanām, kā arī atbilstīgi juridiski saistošajiem līgumiem ar tabakas ražotājiem jāapkaro cigarešu kontrabanda un viltošana; |
| --- | --- |

53.

atgādina, ka Hercule II programma ir Komisijas (OLAF) pārvaldīts finanšu instruments ES finanšu interešu aizsardzībai un saistītu noziedzīgu darbību, tostarp cigarešu kontrabandas, novēršanai; norāda, ka Hercule II programmas termiņa vidusposma novērtējums apstiprināja tās pievienoto vērtību; uzskata, ka ar programmu, kas nomainīs šo instrumentu, t. i., Hercule III programmu, jāturpina uzlabot dalībvalstu tehnisko aprīkojumu, jāfinansē piekļuve datubāzēm, kuras nepieciešamas dalībvalstu iestāžu un OLAF izmeklēšanām, kā arī atbilstīgi juridiski saistošajiem līgumiem ar tabakas ražotājiem jāapkaro cigarešu kontrabanda un viltošana;

| 54. | atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt, īstenot un periodiski izvērtēt vienotas iepirkuma sistēmas, lai novērstu krāpšanu un korupciju, noteikt un ieviest skaidrus nosacījumus dalībai publiskajā iepirkumā un kritērijus, kuriem atbilstīgi tiek pieņemti lēmumi par publisko iepirkumu, pieņemt un īstenot sistēmas publiskā iepirkuma lēmumu pārskatīšanai valstu līmenī, lai nodrošinātu publisko finanšu pārredzamību un pārskatatbildību, kā arī pieņemt un īstenot riska pārvaldības un iekšējās kontroles sistēmas; |
| --- | --- |

54.

atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt, īstenot un periodiski izvērtēt vienotas iepirkuma sistēmas, lai novērstu krāpšanu un korupciju, noteikt un ieviest skaidrus nosacījumus dalībai publiskajā iepirkumā un kritērijus, kuriem atbilstīgi tiek pieņemti lēmumi par publisko iepirkumu, pieņemt un īstenot sistēmas publiskā iepirkuma lēmumu pārskatīšanai valstu līmenī, lai nodrošinātu publisko finanšu pārredzamību un pārskatatbildību, kā arī pieņemt un īstenot riska pārvaldības un iekšējās kontroles sistēmas;

| 55. | atzinīgi vērtē to, ka 2011. gada janvārī apspriešanai tika nodota Komisijas Zaļā grāmata par ES publiskā iepirkuma modernizāciju “Virzība uz efektīvāku Eiropas iepirkuma tirgu”; norāda, ka 2011. gada jūnija beigās tika pieņemts šīs apspriešanas novērtējuma ziņojums un ka 2011. gada decembrī Komisija pieņēma tajā izteiktos priekšlikumus par ES publiskā iepirkuma pamatnoteikumu reformu (Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK); |
| --- | --- |

55.

atzinīgi vērtē to, ka 2011. gada janvārī apspriešanai tika nodota Komisijas Zaļā grāmata par ES publiskā iepirkuma modernizāciju “Virzība uz efektīvāku Eiropas iepirkuma tirgu”; norāda, ka 2011. gada jūnija beigās tika pieņemts šīs apspriešanas novērtējuma ziņojums un ka 2011. gada decembrī Komisija pieņēma tajā izteiktos priekšlikumus par ES publiskā iepirkuma pamatnoteikumu reformu (Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK);

VII. Turpmākie pasākumi

| 56. | aicina Komisiju informēt Parlamentu par to, kādus citus rādītājus, avotus vai metodes papildus ziņotāju un informatoru sniegtajai informācijai tā var izmantot, lai noteiktu, kurās ES līdzekļu piešķiršanas vai ES ieņēmumu gūšanas jomās ir paaugstināts krāpšanas līmenis; |
| --- | --- |

56.

aicina Komisiju informēt Parlamentu par to, kādus citus rādītājus, avotus vai metodes papildus ziņotāju un informatoru sniegtajai informācijai tā var izmantot, lai noteiktu, kurās ES līdzekļu piešķiršanas vai ES ieņēmumu gūšanas jomās ir paaugstināts krāpšanas līmenis;

| 57. | aicina Komisiju aizsargāt un veicināt pētniecisko un neatkarīgo žurnālistiku, kas ir svarīgs elements cīņā pret noziedzību, krāpšanu un korupciju Eiropas līdzekļu izmantošanā; |
| --- | --- |

57.

aicina Komisiju aizsargāt un veicināt pētniecisko un neatkarīgo žurnālistiku, kas ir svarīgs elements cīņā pret noziedzību, krāpšanu un korupciju Eiropas līdzekļu izmantošanā;

| 58. | aicina Komisiju novērtēt, vai izmeklētie krāpšanas gadījumi, par kuriem informācija iegūta no ziņotājiem vai informatoriem, atbilst tām jomām, kurās, izmantojot neatkarīgus kritērijus vai rādītājus, tiek lēsts augsts krāpšanas iespējamības līmenis; ja tas nav iespējams, izvērtēt citas metodes izmeklēšanas uzsākšanai tādās jomās, kurās iespējamo krāpšanu slēpj krimināltiesībās paredzētās tiesības klusēt, kas neļauj informācijai noplūst ar ziņotāju vai informatoru starpniecību; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju novērtēt, vai izmeklētie krāpšanas gadījumi, par kuriem informācija iegūta no ziņotājiem vai informatoriem, atbilst tām jomām, kurās, izmantojot neatkarīgus kritērijus vai rādītājus, tiek lēsts augsts krāpšanas iespējamības līmenis; ja tas nav iespējams, izvērtēt citas metodes izmeklēšanas uzsākšanai tādās jomās, kurās iespējamo krāpšanu slēpj krimināltiesībās paredzētās tiesības klusēt, kas neļauj informācijai noplūst ar ziņotāju vai informatoru starpniecību;

| 59. | ņemot vērā situāciju, kas atkārtojas jau daudzus gadus, t.i., dalībvalstis savlaicīgi neiesniedz datus vai arī to iesniegtie dati nav precīzi un salīdzināmi, līdz ar to nepastāv iespēja objektīvi novērtēt reālo krāpšanas apmēru dalībvalstīs, un ņemot vērā to, ka Eiropas Parlaments, Komisija un OLAF nespēj pienācīgi veikt savas funkcijas saistībā ar situācijas novērtējumu un turpmāku priekšlikumu izstrādi, uzsver, ka šāda situācija nav pieļaujama, un aicina Komisiju uzņemties pilnu atbildību par nepamatoti izmaksāto līdzekļu atgūšanu no dalībvalstīm, apkopot homogēnus un salīdzināmus nepieciešamos datus un izstrādāt visās dalībvalstīs piemērojamus ziņošanas principus; |
| --- | --- |

59.

ņemot vērā situāciju, kas atkārtojas jau daudzus gadus, t.i., dalībvalstis savlaicīgi neiesniedz datus vai arī to iesniegtie dati nav precīzi un salīdzināmi, līdz ar to nepastāv iespēja objektīvi novērtēt reālo krāpšanas apmēru dalībvalstīs, un ņemot vērā to, ka Eiropas Parlaments, Komisija un OLAF nespēj pienācīgi veikt savas funkcijas saistībā ar situācijas novērtējumu un turpmāku priekšlikumu izstrādi, uzsver, ka šāda situācija nav pieļaujama, un aicina Komisiju uzņemties pilnu atbildību par nepamatoti izmaksāto līdzekļu atgūšanu no dalībvalstīm, apkopot homogēnus un salīdzināmus nepieciešamos datus un izstrādāt visās dalībvalstīs piemērojamus ziņošanas principus;

*

* *

| 60. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Eiropas Revīzijas palātai, OLAF uzraudzības komitejai un OLAF. |
| --- | --- |

60.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Eiropas Revīzijas palātai, OLAF uzraudzības komitejai un OLAF.

---

(1)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-commission/2010_en.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-olaf/rep_olaf_2010_en.pdf

(3)  OV C 326, 10.11.2011., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0388.

(5)  OV C 161 E, 31.5.2011., 62. lpp.

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(7)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0142.

(9)  Ēnu ekonomikas apjoms un attīstība 31 Eiropas valstī un 5 citās ESAO valstīs 2003.–2011. gadā, Friedrich Schneider, sk. http://www.econ.jku.at/members/Schneider/files/publications/2011/ShadEcon31.pdf

(10)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā programma Eiropai” (COM(2010)0245).

(11)  Ēnu ekonomika Eiropā 2010. gadā: elektronisko maksājumu izmantošana cīņā ar ēnu ekonomiku, Friedrich Schneider, A. T. Kearney, 2010.

(12)  Pamatojoties uz šo noteikumu, Komisija no dalībvalstu budžeta var atgūt 50 % no nelikumīgajiem maksājumiem, kas nav tikuši piedzīti 4 gadu posmā, un gadījumā, ja norisinās ar izmaksu atgūšanu saistīta tiesvedība, — 8 gadu posmā. Šo noteikumu piemēro, lai nodrošinātu ātrāku nepamatoti izmaksāto līdzekļu atgūšanu.

(13)  Komisijas pasūtītais un Reckon LLP veiktais pētījums par neiekasētā PVN apjomu ES 25 valstīs un tā analīzi.

(14)  Starpība starp faktiskajiem PVN ieņēmumiem un summu, kas dalībvalstīm būtu teorētiski jāsaņem, pamatojoties uz to tautsaimniecības apmēru.

(15)  ERP Īpašais ziņojums Nr. 13/2011 “Vai ar 42. muitas procedūras kontroli tiek novērsta un atklāta PVN nemaksāšana?”

(16)  Režīms, ko importētājs izmanto, lai saņemtu atbrīvojumu no PVN, ja importētās preces tiks transportētas uz citu dalībvalsti un ja PVN ir maksājams galamērķa dalībvalstī.

(17)  No kuriem EUR 1 800 miljoni bija zaudējumi septiņās atlasītajās dalībvalstīs un EUR 400 miljoni — 21 dalībvalstī, kas izlases veida pārbaudē bija importēto preču galamērķa valsts.

---

| 10.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 261/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 261/17

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsTiesību akti, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām (“Roma II”)

P7_TA(2012)0200

Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par grozījumu izdarīšanu Regulā (EK) Nr. 864/2007 par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām (“Roma II”) (2009/2170(INI))

2013/C 261 E/03

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. pantu un jo īpaši šā panta 2. punkta c) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. pantu un jo īpaši šā panta 2. punkta c) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. un 10. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. un 10. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 11. pantu,

| — | ņemot vērā gaidāmo Savienības pievienošanos minētajai konvencijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gaidāmo Savienības pievienošanos minētajai konvencijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (1) un jo īpaši tās 2. pantu un 5. panta 3. punktu, kā arī minētās regulas pārstrādāšanas priekšlikumu (COM(2010)0748), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (1) un jo īpaši tās 2. pantu un 5. panta 3. punktu, kā arī minētās regulas pārstrādāšanas priekšlikumu (COM(2010)0748),

| — | ņemot vērā Tiesas 1995. gada 7. marta spriedumu lietā C-68/93 Shevill (Recueil, I-415. lpp.), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas 1995. gada 7. marta spriedumu lietā C-68/93 Shevill (Recueil, I-415. lpp.),

| — | ņemot vērā Tiesas 2011. gada 25. oktobra spriedumu apvienotajās lietās C-509/09 un C-161/10 eDate Advertising GmbH
   (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas 2011. gada 25. oktobra spriedumu apvienotajās lietās C-509/09 un C-161/10 eDate Advertising GmbH
   (2),

| — | ņemot vērā ģenerāladvokāta F. Mancini secinājumus lietā C-352/85 Bond van Adverteerders un citi pret Nīderlandi (Recueil 1988, 2085. lpp.), spriedumu lietā C-260/89 Elliniki Radiofonia Tileorasi (ERT-AE) (Recueil 1991, I-2925. lpp.), spriedumu un ģenerāladvokāta W. Van Gerven secinājumus lietā C-159/90 Society for the Protection of Unborn Children Ireland Ltd (Recueil 1991, I-4685. lpp.) un ģenerāladvokāta F. Jacobs secinājumus lietā C-168/91 Christos Konstantinidis (Recueil 1993, I-1191. lpp.), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ģenerāladvokāta F. Mancini secinājumus lietā C-352/85 Bond van Adverteerders un citi pret Nīderlandi (Recueil 1988, 2085. lpp.), spriedumu lietā C-260/89 Elliniki Radiofonia Tileorasi (ERT-AE) (Recueil 1991, I-2925. lpp.), spriedumu un ģenerāladvokāta W. Van Gerven secinājumus lietā C-159/90 Society for the Protection of Unborn Children Ireland Ltd (Recueil 1991, I-4685. lpp.) un ģenerāladvokāta F. Jacobs secinājumus lietā C-168/91 Christos Konstantinidis (Recueil 1993, I-1191. lpp.),

| — | ņemot vērā Komisijas sākotnējo priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām(COM(2003)0427), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas sākotnējo priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām(COM(2003)0427),

| — | ņemot vērā savu 2005. gada 6. jūlija nostāju attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām (“Roma II”) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2005. gada 6. jūlija nostāju attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām (“Roma II”) (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 864/2007 par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām (“Roma II”) (4) (turpmāk — “Roma II” regula), un jo īpaši tās 30. panta 2. punktu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 864/2007 par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām (“Roma II”) (4) (turpmāk — “Roma II” regula), un jo īpaši tās 30. panta 2. punktu (5),

| — | ņemot vērā Komisijas uzdevumā sagatavoto salīdzinošo pētījumu par stāvokli 27 dalībvalstīs saistībā ar tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām, kuras izriet no privātās dzīves un personas tiesību aizskārumiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas uzdevumā sagatavoto salīdzinošo pētījumu par stāvokli 27 dalībvalstīs saistībā ar tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām, kuras izriet no privātās dzīves un personas tiesību aizskārumiem (6),

| — | ņemot vērā iespējamo “neslavas celšanas tūrisma” (7) parādību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iespējamo “neslavas celšanas tūrisma” (7) parādību,

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes likumu par goda aizskaršanu un neslavas celšanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes likumu par goda aizskaršanu un neslavas celšanu (8),

| — | ņemot vērā atklāto uzklausīšanu, kas notika 2010. gada 28. janvārī (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atklāto uzklausīšanu, kas notika 2010. gada 28. janvārī (9),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas referentes izstrādātos darba dokumentus un daudzos akadēmiskos rakstus par šo tematu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas referentes izstrādātos darba dokumentus un daudzos akadēmiskos rakstus par šo tematu (10),

| — | ņemot vērā Reglamenta 42. un 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 42. un 48. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7–0152/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7–0152/2012),

| A. | tā kā, ievērojot spriedumu lietā Shevill, lietā eDate Advertising Tiesa nosprieda, ka Regulas (EK) Nr. 44/2001 5. panta 3. punkts ir jāinterpretē tā, ka tas nozīmē — ja tiek uzskatīts, ka personas tiesības, iespējams, ir pārkāptas sakarā ar tiešsaistē tīmekļa vietnē publicētu informāciju, personai, kura uzskata, ka tās tiesības ir pārkāptas, ir iespēja prasību par atbildību attiecībā uz visu nodarīto kaitējumu iesniegt vai nu tās dalībvalsts tiesā, kurā minētās informācijas publicētājs ir reģistrēts, vai tās dalībvalsts tiesā, kurā atrodas publicētāja interešu centrs. Tā vietā, lai iesniegtu prasību par atbildību attiecībā uz visu nodarīto kaitējumu, konkrētā persona var arī iesniegt prasību katras tās dalībvalsts tiesā, kuras teritorijā šī tiešsaistē publicētā informācija ir vai ir bijusi pieejama. Šīm tiesām ir jurisdikcija vienīgi attiecībā uz kaitējumu, kas nodarīts tās dalībvalsts teritorijā, kuras tiesā ir iesniegta prasība; |
| --- | --- |

A.

tā kā, ievērojot spriedumu lietā Shevill, lietā eDate Advertising Tiesa nosprieda, ka Regulas (EK) Nr. 44/2001 5. panta 3. punkts ir jāinterpretē tā, ka tas nozīmē — ja tiek uzskatīts, ka personas tiesības, iespējams, ir pārkāptas sakarā ar tiešsaistē tīmekļa vietnē publicētu informāciju, personai, kura uzskata, ka tās tiesības ir pārkāptas, ir iespēja prasību par atbildību attiecībā uz visu nodarīto kaitējumu iesniegt vai nu tās dalībvalsts tiesā, kurā minētās informācijas publicētājs ir reģistrēts, vai tās dalībvalsts tiesā, kurā atrodas publicētāja interešu centrs. Tā vietā, lai iesniegtu prasību par atbildību attiecībā uz visu nodarīto kaitējumu, konkrētā persona var arī iesniegt prasību katras tās dalībvalsts tiesā, kuras teritorijā šī tiešsaistē publicētā informācija ir vai ir bijusi pieejama. Šīm tiesām ir jurisdikcija vienīgi attiecībā uz kaitējumu, kas nodarīts tās dalībvalsts teritorijā, kuras tiesā ir iesniegta prasība;

| B. | tā ka “Roma II” regulā nav paredzēta procedūra, ar ko nosaka privātās dzīves un personas tiesību aizskārumiem piemērojamos tiesību aktus; |
| --- | --- |

B.

tā ka “Roma II” regulā nav paredzēta procedūra, ar ko nosaka privātās dzīves un personas tiesību aizskārumiem piemērojamos tiesību aktus;

| C. | tā kā attiecīgā noteikuma apspriešanu apēnoja domstarpības attiecībā uz “neslavas celšanas tūrismu”, kas ir viens no labvēlīgākās tiesas izvēles veidiem, kad prasītājs izvēlas prasību par goda aizskaršanu un neslavas celšanu iesniegt tās valsts tiesā, kurā ir vislielākās izredzes iegūt sev vēlamo rezultātu — parasti tās ir Anglijas un Velsas tiesas, kuras tiek uzskatītas par “prasītājam draudzīgākajām tiesām pasaulē”; tā kā šis jautājums tomēr attiecas ne tikai uz Apvienoto Karalisti, bet arī uz citām jurisdikcijām; |
| --- | --- |

C.

tā kā attiecīgā noteikuma apspriešanu apēnoja domstarpības attiecībā uz “neslavas celšanas tūrismu”, kas ir viens no labvēlīgākās tiesas izvēles veidiem, kad prasītājs izvēlas prasību par goda aizskaršanu un neslavas celšanu iesniegt tās valsts tiesā, kurā ir vislielākās izredzes iegūt sev vēlamo rezultātu — parasti tās ir Anglijas un Velsas tiesas, kuras tiek uzskatītas par “prasītājam draudzīgākajām tiesām pasaulē”; tā kā šis jautājums tomēr attiecas ne tikai uz Apvienoto Karalisti, bet arī uz citām jurisdikcijām;

| D. | tā kā lielie ar tiesāšanos šajā jurisdikcijā saistītie izdevumi un iespēja saņemt lielu kaitējuma atlīdzības summu, šķiet, nelabvēlīgi ietekmē vārda brīvību; tā kā valstī, kurā ir lieli tiesāšanās izdevumi, izdevējiem, iespējams, nāktos konfliktu atrisināt pat tādā gadījumā, ja viņi uzskatītu, ka viņiem ir laba aizstāvība; |
| --- | --- |

D.

tā kā lielie ar tiesāšanos šajā jurisdikcijā saistītie izdevumi un iespēja saņemt lielu kaitējuma atlīdzības summu, šķiet, nelabvēlīgi ietekmē vārda brīvību; tā kā valstī, kurā ir lieli tiesāšanās izdevumi, izdevējiem, iespējams, nāktos konfliktu atrisināt pat tādā gadījumā, ja viņi uzskatītu, ka viņiem ir laba aizstāvība;

| E. | tā kā likumā par goda aizskaršanu un neslavas celšanu, kas iesniegts Apvienotās Karalistes parlamentā, paredzēts pakāpeniski novērst iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz izdevējiem, lai gan nešķiet, ka šādi varēs atrisināt sarežģīto jautājumu par lielajiem tiesāšanās izdevumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā likumā par goda aizskaršanu un neslavas celšanu, kas iesniegts Apvienotās Karalistes parlamentā, paredzēts pakāpeniski novērst iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz izdevējiem, lai gan nešķiet, ka šādi varēs atrisināt sarežģīto jautājumu par lielajiem tiesāšanās izdevumiem;

| F. | tā kā interneta dēļ ir vēl grūtāk nodrošināt vispārēju pieejamību virtuālajā vidē, un to vēl vairāk sarežģī pastāvīga apziņošana, emuāru veidošanās un anonīmi komentāri; |
| --- | --- |

F.

tā kā interneta dēļ ir vēl grūtāk nodrošināt vispārēju pieejamību virtuālajā vidē, un to vēl vairāk sarežģī pastāvīga apziņošana, emuāru veidošanās un anonīmi komentāri;

| G. | tā kā preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība ir demokrātiskas sabiedrības pamats; |
| --- | --- |

G.

tā kā preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība ir demokrātiskas sabiedrības pamats;

| H. | tā kā ir jābūt pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kad šī brīvība tiek ļaunprātīgi izmantota, galvenokārt kaitējot personu privātajai dzīvei un reputācijai (11); tā kā katrai dalībvalstij ir jānodrošina, ka ir šādi aizsardzības līdzekļi un ka tie ir efektīvi šādu tiesību pārkāpumu gadījumos; tā kā dalībvalstīm arī jācenšas nodrošināt, ka pārmērīgi augsti tiesvedības izdevumi nav par iemeslu tam, ka prasītājam ir liegta piekļuve tiesai praksē; tā kā tiesvedības izdevumi varētu būt iznīcinoši arī plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir jābūt pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kad šī brīvība tiek ļaunprātīgi izmantota, galvenokārt kaitējot personu privātajai dzīvei un reputācijai (11); tā kā katrai dalībvalstij ir jānodrošina, ka ir šādi aizsardzības līdzekļi un ka tie ir efektīvi šādu tiesību pārkāpumu gadījumos; tā kā dalībvalstīm arī jācenšas nodrošināt, ka pārmērīgi augsti tiesvedības izdevumi nav par iemeslu tam, ka prasītājam ir liegta piekļuve tiesai praksē; tā kā tiesvedības izdevumi varētu būt iznīcinoši arī plašsaziņas līdzekļiem;

| I. | tā kā katra valsts pati pēc saviem ieskatiem nosaka to, kā tiek atbilstoši līdzsvarotas tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību, kas garantētas Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantā, un tiesības uz vārda brīvību, kuras garantētas Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantā; |
| --- | --- |

I.

tā kā katra valsts pati pēc saviem ieskatiem nosaka to, kā tiek atbilstoši līdzsvarotas tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību, kas garantētas Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantā, un tiesības uz vārda brīvību, kuras garantētas Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantā;

| J. | tā kā neatkarīgi no iepriekš minētā pēc pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai Savienībai pēc zināma laika, iespējams, nāksies rast kopēju kritēriju pārrobežu lietās, kuras attiecas uz tiesībām brīvi piegādāt preces un pakalpojumus, un tas būs t. s. “dialektiskās attīstības” rezultāts, kā secinājumos lietā Bond van Adverteerders prognozējis ģenerāladvokāts F. Mancini, ņemot vērā arī spriedumus lietās Elliniki Radiofonia Tileorasi un Society for the Protection of Unborn Children Ireland Ltd
   (12), kā arī ģenerāladvokāta F. Jacobs secinājumus lietā Christos Konstantinidis; patiesi, lietā Society for the Protection of Unborn Children Ireland Ltd ģenerāladvokāts W. Van Gerven pauda ieteikumu, ka valsts tiesību akts ir atbilstīgs Savienības tiesību aktam, ja tā pamatā ir tādi juridiski jēdzieni kā obligātas prasības ievērot sabiedrības intereses vai sabiedrisko kārtību, un tas attiecas uz Savienības tiesību aktu darbības jomu tāpēc, ka, lai gan dalībvalstu ziņā ir definēt sabiedrisko interešu vai sabiedriskās kārtības jēdzienus, šo jēdzienu joma, kas saistīta ar pasākumiem, uz kuriem attiecas Savienības tiesību akti, tomēr ir Savienības uzraudzībā, un tiem ir jābūt vienveidīgi pamatotiem un skaidri noteiktiem visā Savienībā saskaņā ar ES tiesību aktiem, un tāpēc tiem jāpamatojas uz vispārējiem principiem attiecībā uz pamattiesībām un brīvībām; |
| --- | --- |

J.

tā kā neatkarīgi no iepriekš minētā pēc pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai Savienībai pēc zināma laika, iespējams, nāksies rast kopēju kritēriju pārrobežu lietās, kuras attiecas uz tiesībām brīvi piegādāt preces un pakalpojumus, un tas būs t. s. “dialektiskās attīstības” rezultāts, kā secinājumos lietā Bond van Adverteerders prognozējis ģenerāladvokāts F. Mancini, ņemot vērā arī spriedumus lietās Elliniki Radiofonia Tileorasi un Society for the Protection of Unborn Children Ireland Ltd
   (12), kā arī ģenerāladvokāta F. Jacobs secinājumus lietā Christos Konstantinidis; patiesi, lietā Society for the Protection of Unborn Children Ireland Ltd ģenerāladvokāts W. Van Gerven pauda ieteikumu, ka valsts tiesību akts ir atbilstīgs Savienības tiesību aktam, ja tā pamatā ir tādi juridiski jēdzieni kā obligātas prasības ievērot sabiedrības intereses vai sabiedrisko kārtību, un tas attiecas uz Savienības tiesību aktu darbības jomu tāpēc, ka, lai gan dalībvalstu ziņā ir definēt sabiedrisko interešu vai sabiedriskās kārtības jēdzienus, šo jēdzienu joma, kas saistīta ar pasākumiem, uz kuriem attiecas Savienības tiesību akti, tomēr ir Savienības uzraudzībā, un tiem ir jābūt vienveidīgi pamatotiem un skaidri noteiktiem visā Savienībā saskaņā ar ES tiesību aktiem, un tāpēc tiem jāpamatojas uz vispārējiem principiem attiecībā uz pamattiesībām un brīvībām;

| K. | tā kā piemērojamo tiesību aktu noteikšanai tomēr nebūtu atbilstīgi pieņemt tādas starptautisko privāttiesību normas, kas pēc vajadzības ir dažādi interpretējamas, lai aizsargātu vienas tiesības vairāk par citām, vai kas ir paredzētas, lai neļautu pilnībā piemērot kādas dalībvalsts tiesību normas, it īpaši ņemot vērā to, ka “Roma II” regulas 26. pantā ir iekļauta sabiedriskās kārtības (ordre public) klauzula; tā kā tāpēc ir jo sevišķi svarīgi saglabāt sabiedriskās kārtības kontroli, kā noteikts “Brisele I” regulā; |
| --- | --- |

K.

tā kā piemērojamo tiesību aktu noteikšanai tomēr nebūtu atbilstīgi pieņemt tādas starptautisko privāttiesību normas, kas pēc vajadzības ir dažādi interpretējamas, lai aizsargātu vienas tiesības vairāk par citām, vai kas ir paredzētas, lai neļautu pilnībā piemērot kādas dalībvalsts tiesību normas, it īpaši ņemot vērā to, ka “Roma II” regulas 26. pantā ir iekļauta sabiedriskās kārtības (ordre public) klauzula; tā kā tāpēc ir jo sevišķi svarīgi saglabāt sabiedriskās kārtības kontroli, kā noteikts “Brisele I” regulā;

| L. | tā kā attiecībā uz tiesībām uz atbildi būtu jāizmanto ciešākās saiknes kritērijs, jo šāda atbilde būtu jāsniedz ātri un tai ir pagaidu raksturs; tā kā ar šādu pielikumā norādītu normu būtu jānodrošina arī pušu autonomija un iespēja izvēlēties lex fori piemērošanu, ja prasību par kaitējumu, kas nodarīts vairāk nekā vienā dalībvalstī, prasītājs izvēlas iesniegt plašsaziņas līdzekļu valsts tiesā; |
| --- | --- |

L.

tā kā attiecībā uz tiesībām uz atbildi būtu jāizmanto ciešākās saiknes kritērijs, jo šāda atbilde būtu jāsniedz ātri un tai ir pagaidu raksturs; tā kā ar šādu pielikumā norādītu normu būtu jānodrošina arī pušu autonomija un iespēja izvēlēties lex fori piemērošanu, ja prasību par kaitējumu, kas nodarīts vairāk nekā vienā dalībvalstī, prasītājs izvēlas iesniegt plašsaziņas līdzekļu valsts tiesā;

| M. | tā kā turklāt tiek uzskatīts — lai sabiedrības interesēs samazinātu tiesāšanos, sekmētu tiesas pieejamību, panāktu iekšējā tirgus pareizu darbību un nodrošinātu atbilstīgu līdzsvaru starp vārda brīvību un tiesībām uz privāto dzīvi, Komisijai būtu jāveic plaša apspriešanās ar ieinteresētajām personām, tostarp žurnālistiem, plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem, juridiskajiem ekspertiem un tiesnešiem, lai ierosinātu izveidot centru, kas izmantotu alternatīvu strīdu izšķiršanas kārtību brīvprātīgai tādu pārrobežu strīdu izšķiršanai, kuri izriet no privātās dzīves un personas tiesību aizskārumiem, tostarp goda aizskaršanas un neslavas celšanas; tā kā šī būtu daudz progresīvāka un 21. gadsimtam atbilstošāka pieeja šādu strīdu izšķiršanai un veicinātu pāreju uz mūsdienīgāku tiesisko kultūru, kas ir labvēlīga starpniekdarbībai; |
| --- | --- |

M.

tā kā turklāt tiek uzskatīts — lai sabiedrības interesēs samazinātu tiesāšanos, sekmētu tiesas pieejamību, panāktu iekšējā tirgus pareizu darbību un nodrošinātu atbilstīgu līdzsvaru starp vārda brīvību un tiesībām uz privāto dzīvi, Komisijai būtu jāveic plaša apspriešanās ar ieinteresētajām personām, tostarp žurnālistiem, plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem, juridiskajiem ekspertiem un tiesnešiem, lai ierosinātu izveidot centru, kas izmantotu alternatīvu strīdu izšķiršanas kārtību brīvprātīgai tādu pārrobežu strīdu izšķiršanai, kuri izriet no privātās dzīves un personas tiesību aizskārumiem, tostarp goda aizskaršanas un neslavas celšanas; tā kā šī būtu daudz progresīvāka un 21. gadsimtam atbilstošāka pieeja šādu strīdu izšķiršanai un veicinātu pāreju uz mūsdienīgāku tiesisko kultūru, kas ir labvēlīga starpniekdarbībai;

| N. | tā kā dalībvalstis varētu veicināt un popularizēt šāda topoša alternatīvās strīdu izšķiršanas centra izmantošanu, pieļaujot arī to, ka neizmantota iespēja vērsties šajā centrā tiek ņemta vērā, nosakot tiesāšanās izdevumus; |
| --- | --- |

N.

tā kā dalībvalstis varētu veicināt un popularizēt šāda topoša alternatīvās strīdu izšķiršanas centra izmantošanu, pieļaujot arī to, ka neizmantota iespēja vērsties šajā centrā tiek ņemta vērā, nosakot tiesāšanās izdevumus;

| O. | tā kā centrs vēlākā laikposmā varētu kļūt par pašfinansējošu struktūru, |
| --- | --- |

O.

tā kā centrs vēlākā laikposmā varētu kļūt par pašfinansējošu struktūru,

| 1. | prasa, lai Komisija, ņemot vērā attiecīgos sīki izstrādātos ieteikumus, kas izklāstīti pielikumā, un pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 2. punkta c) apakšpunktu, iesniegtu priekšlikumu, ar kuru “Roma II” regula tiek papildināta ar normu, pēc kuras nosaka tiesību aktus, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām, kuras izriet no privātās dzīves un personas tiesību aizskārumiem, tostarp goda aizskaršanas un neslavas celšanas; |
| --- | --- |

1.

prasa, lai Komisija, ņemot vērā attiecīgos sīki izstrādātos ieteikumus, kas izklāstīti pielikumā, un pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 2. punkta c) apakšpunktu, iesniegtu priekšlikumu, ar kuru “Roma II” regula tiek papildināta ar normu, pēc kuras nosaka tiesību aktus, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām, kuras izriet no privātās dzīves un personas tiesību aizskārumiem, tostarp goda aizskaršanas un neslavas celšanas;

| 2. | turklāt prasa, lai Komisija, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 2. punkta d) apakšpunktu, iesniegtu priekšlikumu izveidot centru, kas izmantotu alternatīvu strīdu izšķiršanas kārtību brīvprātīgai tādu pārrobežu strīdu izšķiršanai, kuri izriet no privātās dzīves un personas tiesību aizskārumiem, tostarp goda aizskaršanas un neslavas celšanas; |
| --- | --- |

2.

turklāt prasa, lai Komisija, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 2. punkta d) apakšpunktu, iesniegtu priekšlikumu izveidot centru, kas izmantotu alternatīvu strīdu izšķiršanas kārtību brīvprātīgai tādu pārrobežu strīdu izšķiršanai, kuri izriet no privātās dzīves un personas tiesību aizskārumiem, tostarp goda aizskaršanas un neslavas celšanas;

| 3. | apstiprina, ka šajos ieteikumos ir ievērotas pamattiesības un subsidiaritātes princips; |
| --- | --- |

3.

apstiprina, ka šajos ieteikumos ir ievērotas pamattiesības un subsidiaritātes princips;

| 4. | uzskata, ka pieprasītajam priekšlikumam nav finansiālas ietekmes; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka pieprasītajam priekšlikumam nav finansiālas ietekmes;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un pielikumā izklāstītos sīki izstrādātos ieteikumus Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un pielikumā izklāstītos sīki izstrādātos ieteikumus Komisijai un Padomei.

---

(1)  OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.

(2)  Eiropas Savienības Tiesas krājumā vēl nav publicēts.

(3)  OV C 157 E, 6.7.2006., 370. lpp.

(4)  OV L 199, 31.7.2007., 40. lpp.

(5)  “Ne vēlāk kā 2008. gada 31. decembrī Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai izpēti par stāvokli saistībā ar tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām, kas izriet no privātās dzīves un personas tiesību aizskārumiem, ņemot vērā noteikumus par preses brīvību un plašsaziņas līdzekļu izteiksmes brīvību, un par tiesību normu kolīziju jautājumiem saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti.”

(6)  JLS/2007/C4/028, nobeiguma ziņojums.

(7)  Sk. a. god. lorda L. Hoffmann publisko priekšlasījumu 2010. g. 2. februārī (the Fifth Dame Ann Ebsworth Memorial Public Lecture) un Trevor C. Hartley “Libel Tourism” and Conflict of Laws, ICLQ 59. sēj., 25. lpp., 2010. gada janvāris.

(8)  Publicēts kā uzziņas dokuments vietnē http://www.justice.gov.uk/consultations/docs/draft-defamation-bill-consultation.pdf; sk. arī Apvienotās Karalistes parlamenta apvienotās komitejas pirmo ziņojumu vietnē http://www.publications.parliament.uk/pa/jt201012/jtselect/jtdefam/203/20302.htm

(9)  Uzklausīšana par personas tiesībām, it īpaši par to aizskārumiem saistībā ar goda aizskaršanu un neslavas celšanu, starptautisko privāttiesību un jo sevišķi “Roma II” regulas kontekstā. Dalībnieku runas sk. vietnē http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/eventsCom.do?page=2&product=CHE&language=EN&body=JURI

(10)  DT\820547EN.doc un DT\836983EN.doc.; sk. it īpaši 2010. gada jūlija publikācijas tiešsaistes simpozijā “ “Roma II” regula un goda aizskaršanas un neslavas celšanas jautājums” vietnē http://conflictoflaws.net/2010/rome-ii-and-defamation-online-symposium, kurā ievietots Trīres Universitātes (Vācija) civiltiesību, starptautisko privāttiesību un salīdzinošo tiesību profesora Jan von Hein raksts (referente īpaši pateicas profesoram par šajā dokumentā ierosināto priekšlikumu), kā arī publikācijas, kuru autori ir: Londonas Ekonomikas skolas goda profesors Trevor Hartley, Lielbritānijas Starptautisko tiesību un salīdzinošo tiesību institūta viesprofesors starptautiskajās privāttiesībās un Sidnejas Universitātes viesprofesors Andrew Dickinson, Orleānas Universitātes tiesību zinātņu profesore Olivera Boskovic, Hamburgas Universitātes tiesību zinātņu profesore Bettina Heiderhoff, Basku zemes universitātes bijusī tiesību zinātņu profesore starptautisko privāttiesību profesore Santjago de Kompostelā Nerea Magallón, Nansī Universitātes tiesību zinātņu profesors Louis Perreau-Saussine un Eiropas Izdevēju padomes (European Publishers Council) izpilddirektore Angela Mills Wade. Sk. arī Jan-Jaap Kuipers. Towards a European Approach in the Cross-Border Infringement of Personality Rights, German Law Journal, 2011. gada 12. izdevums, 1681.–1706. lpp., pieejams vietnē http://www.germanlawjournal.com/index.php?pageID=11&artID=1379. Saistībā ar ES un pamattiesībām sk. Darcy S. Binder. “Eiropas Kopienu Tiesa un pamattiesību aizsardzība Eiropas Kopienā — jaunas tendences un turpmākās iespējas paplašināt dalībvalstu funkcijas attiecībā uz pamattiesību īstenošanas pārskatīšanu”, Jean Monnet darba dokuments Nr. 4/95, pieejams vietnē http://centers.law.nyu.edu/jeanmonnet/papers/95/9504ind.html

(11)  Reputācija kā privātās dzīves daļa mūsdienās tiek aizsargāta ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju (sk. N. pret Zviedriju, Nr. 11366/85).

(12)  31. punkts.

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsPIELIKUMS REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMAM

SĪKI IZSTRĀDĀTI IETEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

Eiropas Parlaments uzskata, ka Regulā (EK) Nr. 864/2007 par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām (“Roma II”), būtu jāiekļauj šāds 32.a apsvērums un 5.a pants.

32.a apsvērums

Šī regula neliedz dalībvalstīm piemērot to konstitucionālos noteikumus par preses brīvību un vārda brīvību plašsaziņas līdzekļos. Jo īpaši šajā regulā norādītu tiesību aktu noteikuma piemērošanu var uzskatīt kā esošu pretrunā ar tiesas atrašanās valsts sabiedriskās kārtības (ordre public) noteikumu, ja šādas piemērošanas rezultātā – atkarībā no lietas apstākļiem un tās dalībvalsts tiesību sistēmas, kuras tiesā iesniegta prasība, varētu tikt ievērojami ierobežota šo konstitucionālo noteikumu darbības joma.

5.a pants

Privātā dzīve un personas tiesības

1.   Tiesību akti, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām, kuras izriet no privātās dzīves vai indivīda tiesību pārkāpuma, tostarp goda aizskaršanas un neslavas celšanas, ir tās valsts tiesību akti, kurā ir radies vai varētu rasties visbūtiskākais zaudējuma vai kaitējuma elements.

2.   Tomēr gadījumā, ja atbildētājs nav varējis pienācīgi paredzēt, ka tā rīcībai būs ievērojamas sekas valstī, kura noteikta atbilstoši 1. punkta normām, piemērojamie tiesību akti ir tās valsts tiesību akti, kurā atrodas atbildētāja pastāvīgā mītnesvieta.

3.   Ja tiesību pārkāpumu ir izraisījis publikācijas teksts vai raidījums, par valsti, kurā visbūtiskākais kaitējuma elements (vai elementi) ir radies (ir radušies) vai var rasties, uzskata to valsti, uz kuru publikācija vai raidījums ir galvenokārt vērsts, vai, ja tas nav nosakāms, to valsti, kurā īsteno redakcionālo uzraudzību, un jāpiemēro attiecīgās valsts tiesību akts. Valsti, uz kuru publikācija vai raidījums ir galvenokārt vērsts, nosaka, ņemot vērā, piemēram, publikācijas vai raidījuma valodu vai realizācijas vai auditorijas lielumu attiecīgajā valstī, vai arī šo apstākļu savienojumu.

4.   Tiesību akti, kas piemērojami attiecībā uz tiesībām sniegt atbildi vai līdzvērtīgiem pasākumiem, kā arī jebkādiem citiem aizsargpasākumiem vai aizliegumiem pret izdevēju vai raidorganizāciju saistībā ar publikācijas vai raidījuma saturu un saistībā ar privātās dzīves aizskārumu vai tādu personas tiesību pārkāpumu, ko izraisījusi personas datu apstrāde, ir tās valsts tiesību akti, kurā atrodas izdevēja, raidorganizācijas vai datu apstrādātāja pastāvīgā mītnesvieta.

---

| 10.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 261/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 261/21

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsTirdzniecības un ieguldījumu stratēģija Vidusjūras dienvidu reģionam pēc arābu valstu atmodas revolūcijām

P7_TA(2012)0201

Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija Tirdzniecība pārmaiņu veicināšanai — ES tirdzniecības un ieguldījumu stratēģija Vidusjūras dienvidu reģionam pēc arābu valstu atmodas revolūcijām (2011/2113(INI))

2013/C 261 E/04

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1995. gada 28. novembra Barselonas deklarāciju, ar kuru izveido partnerattiecības starp Eiropas Savienību un Vidusjūras reģiona dienvidu valstīm, kā arī šīs konferences laikā pieņemto darba programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada 28. novembra Barselonas deklarāciju, ar kuru izveido partnerattiecības starp Eiropas Savienību un Vidusjūras reģiona dienvidu valstīm, kā arī šīs konferences laikā pieņemto darba programmu,

| — | ņemot vērā 2005. gada 27. oktobra rezolūciju par atskatu uz Barselonas procesu (1) un 2009. gada 25. novembra rezolūciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ekonomiskajām un tirdzniecības partnerattiecībām pirms astotās Euromed Tirdzniecības ministru konferences (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 27. oktobra rezolūciju par atskatu uz Barselonas procesu (1) un 2009. gada 25. novembra rezolūciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ekonomiskajām un tirdzniecības partnerattiecībām pirms astotās Euromed Tirdzniecības ministru konferences (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un augstās pārstāves 2011. gada 8. marta kopīgo paziņojumu Eiropadomei, Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un augstās pārstāves 2011. gada 8. marta kopīgo paziņojumu Eiropadomei, Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011)0200),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un augstās pārstāves 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu Eiropadomei, Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303 galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un augstās pārstāves 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu Eiropadomei, Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303 galīgā redakcija),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2011. gada 24. maija paziņojumu Eiropadomei, Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Dialogs ar Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm par migrāciju, mobilitāti un drošību” (COM(2011)0292), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2011. gada 24. maija paziņojumu Eiropadomei, Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Dialogs ar Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm par migrāciju, mobilitāti un drošību” (COM(2011)0292),

| — | ņemot vērā “Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības plānu līdz 2010. gadam un turpmākajiem gadiem”, ko pieņēma astotajā Vidusjūras reģiona valstu savienības tirdzniecības ministru sanāksmē 2009. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā “Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības plānu līdz 2010. gadam un turpmākajiem gadiem”, ko pieņēma astotajā Vidusjūras reģiona valstu savienības tirdzniecības ministru sanāksmē 2009. gadā,

| — | ņemot vērā Barselonas procesa laikā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ministru konferencēs un nozares ministru konferencēs izdarītos secinājumus un jo īpaši Marseļā 2010. gada 11. novembrī notikušās devītās Vidusjūras reģiona valstu savienības tirdzniecības ministru konferences secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Barselonas procesa laikā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ministru konferencēs un nozares ministru konferencēs izdarītos secinājumus un jo īpaši Marseļā 2010. gada 11. novembrī notikušās devītās Vidusjūras reģiona valstu savienības tirdzniecības ministru konferences secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumus starp Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisiju (3), Izraēlu (4), Maroku (5), Jordāniju (6), Ēģipti (7), Libānu (8) un Alžīriju (9), no otras puses, kā arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumu par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju (Palestīnas pašpārvaldes vajadzībām) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumus starp Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisiju (3), Izraēlu (4), Maroku (5), Jordāniju (6), Ēģipti (7), Libānu (8) un Alžīriju (9), no otras puses, kā arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumu par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju (Palestīnas pašpārvaldes vajadzībām) (10),

| — | ņemot vērā 1995. gada 22. decembra EK un Turcijas Asociācijas padomes lēmumu Nr. 1/95 par Muitas savienības noslēguma posma īstenošanu (96/142/EK) (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada 22. decembra EK un Turcijas Asociācijas padomes lēmumu Nr. 1/95 par Muitas savienības noslēguma posma īstenošanu (96/142/EK) (11),

| — | ņemot vērā brīvās tirdzniecības līgumu, tā dēvēto Agadiras nolīgumu, ko 2004. gada 25. februārī parakstīja Jordānija, Ēģipte, Tunisija un Maroka, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā brīvās tirdzniecības līgumu, tā dēvēto Agadiras nolīgumu, ko 2004. gada 25. februārī parakstīja Jordānija, Ēģipte, Tunisija un Maroka,

| — | ņemot vērā Mančestras Universitātes Attīstības politikas un pārvaldes institūta izstrādāto Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas ilgtspējas ietekmes novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mančestras Universitātes Attīstības politikas un pārvaldes institūta izstrādāto Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas ilgtspējas ietekmes novērtējumu,

| — | ņemot vērā reģionālās stratēģijas dokumentu 2007.–2013. gadam, reģionālo indikatīvo programmu Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībām 2007.–2013. gadam un tajā noteiktos mērķus (12), kā arī Komisijas 2011. gada 29. jūlija Īstenošanas lēmumu par 2011. gada rīcības programmas otrās daļas īstenošanu, atbalstot Vidusjūras reģiona finansēšanu atbilstoši Eiropas Savienības vispārējā budžeta 19 08 01 01 pozīcijai (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā reģionālās stratēģijas dokumentu 2007.–2013. gadam, reģionālo indikatīvo programmu Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībām 2007.–2013. gadam un tajā noteiktos mērķus (12), kā arī Komisijas 2011. gada 29. jūlija Īstenošanas lēmumu par 2011. gada rīcības programmas otrās daļas īstenošanu, atbalstot Vidusjūras reģiona finansēšanu atbilstoši Eiropas Savienības vispārējā budžeta 19 08 01 01 pozīcijai (13),

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ieguldījumu un partnerības instrumenta ietvaros veikto darbu, jo īpaši ministru tikšanos, kas 2011. gada 12. jūlijā notika Briselē, un tās 2010. gada ziņojumu, ko publicēja 2011. gada 8. augustā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ieguldījumu un partnerības instrumenta ietvaros veikto darbu, jo īpaši ministru tikšanos, kas 2011. gada 12. jūlijā notika Briselē, un tās 2010. gada ziņojumu, ko publicēja 2011. gada 8. augustā,

| — | ņemot vērā Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas Direktoru padomes 2011. gada 5. oktobra lēmumu par līdzekļu izmantošanu Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas Direktoru padomes 2011. gada 5. oktobra lēmumu par līdzekļu izmantošanu Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīs,

| — | ņemot vērā Savienības Vidusjūrai Parlamentārās asamblejas darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Vidusjūrai Parlamentārās asamblejas darbu,

| — | ņemot vērā Savienības Vidusjūrai darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Vidusjūrai darbu,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 14. decembra lēmumu apstiprināt padziļināta un visaptveroša brīvās tirdzniecības nolīguma apspriešanas noteikumus attiecībā uz Ēģipti, Jordāniju, Maroku un Tunisiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 14. decembra lēmumu apstiprināt padziļināta un visaptveroša brīvās tirdzniecības nolīguma apspriešanas noteikumus attiecībā uz Ēģipti, Jordāniju, Maroku un Tunisiju,

| — | ņemot vērā tā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par turpmāko Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku (14), 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensijas pārskatīšanu (15) un 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par turpmāko Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku (14), 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensijas pārskatīšanu (15) un 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (16),

| — | ņemot vērā visas saistībā ar arābu valstu atmodu pieņemtās Parlamenta rezolūcijas par reliģijas, ticības un apziņas brīvību, kas uzskatāma par tādu būtisku un universālu vērtību, kurai ir svarīga nozīme demokrātijas un ekonomikas attīstībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā visas saistībā ar arābu valstu atmodu pieņemtās Parlamenta rezolūcijas par reliģijas, ticības un apziņas brīvību, kas uzskatāma par tādu būtisku un universālu vērtību, kurai ir svarīga nozīme demokrātijas un ekonomikas attīstībā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A7-0104/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A7-0104/2012),

| A. | tā kā arābu valstu atmoda ir lielākās politiskās pārmaiņas Eiropas kaimiņvalstīs kopš Berlīnes mūra krišanas un tās sniegušas Eiropas Savienībai iespēju saskaņot savu ārpolitiku un komerciālās intereses ar cilvēktiesību, demokrātijas un brīvas sabiedrības pamatvērtībām; tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 8. pantu ES ir jāveido īpašas attiecības ar kaimiņvalstīm, lai izveidotu labklājības un labu kaimiņattiecību telpu, kuras pamatā ir Savienības vērtības un kuru raksturo ciešas un mierīgas, uz sadarbību balstītas attiecības, kas ir vienīgais ceļš uz pastāvīgu stabilitāti, drošību un Eiropas ekonomisko attīstību un izaugsmi; |
| --- | --- |

A.

tā kā arābu valstu atmoda ir lielākās politiskās pārmaiņas Eiropas kaimiņvalstīs kopš Berlīnes mūra krišanas un tās sniegušas Eiropas Savienībai iespēju saskaņot savu ārpolitiku un komerciālās intereses ar cilvēktiesību, demokrātijas un brīvas sabiedrības pamatvērtībām; tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 8. pantu ES ir jāveido īpašas attiecības ar kaimiņvalstīm, lai izveidotu labklājības un labu kaimiņattiecību telpu, kuras pamatā ir Savienības vērtības un kuru raksturo ciešas un mierīgas, uz sadarbību balstītas attiecības, kas ir vienīgais ceļš uz pastāvīgu stabilitāti, drošību un Eiropas ekonomisko attīstību un izaugsmi;

| B. | tā kā tirdzniecības un ieguldījumu politika ir ekskluzīva ES kompetence un nodrošina tai iespēju efektīvi reaģēt uz apvērsumiem un veicināt Vidusjūras dienvidu reģiona valstu ekonomikas un sociālo izaugsmi; |
| --- | --- |

B.

tā kā tirdzniecības un ieguldījumu politika ir ekskluzīva ES kompetence un nodrošina tai iespēju efektīvi reaģēt uz apvērsumiem un veicināt Vidusjūras dienvidu reģiona valstu ekonomikas un sociālo izaugsmi;

| C. | tā kā Lisabonas līgumā starptautiskā tirdzniecība ir noteikta par vienu no trim ES ārējās darbības instrumentiem un tā ir jāsaskaņo ar citām ES politikas jomām: ārlietām un starptautisko attīstību; tā kā tirdzniecība vienmēr ir bijusi spēcīgs Eiropas kaimiņattiecību politikas balsts un tas ir uzsvērts Komisijas paziņojumos “Jauna atbilde pārmaiņu skartajām kaimiņvalstīm” un “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu”; |
| --- | --- |

C.

tā kā Lisabonas līgumā starptautiskā tirdzniecība ir noteikta par vienu no trim ES ārējās darbības instrumentiem un tā ir jāsaskaņo ar citām ES politikas jomām: ārlietām un starptautisko attīstību; tā kā tirdzniecība vienmēr ir bijusi spēcīgs Eiropas kaimiņattiecību politikas balsts un tas ir uzsvērts Komisijas paziņojumos “Jauna atbilde pārmaiņu skartajām kaimiņvalstīm” un “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu”;

| D. | tā kā Vidusjūras dienvidu reģiona valstu pilsoniskā sabiedrība uzskata, ka ES būtu jāuzņemas lielāka iniciatīva, atbalstot politiskās un ekonomiskās pārmaiņas šajās valstīs; |
| --- | --- |

D.

tā kā Vidusjūras dienvidu reģiona valstu pilsoniskā sabiedrība uzskata, ka ES būtu jāuzņemas lielāka iniciatīva, atbalstot politiskās un ekonomiskās pārmaiņas šajās valstīs;

| E. | tā kā ekonomikas un politikas atjaunošanu pēc arābu valstu atmodas nepārrauga reģionālās institūcijas, kas pildītu līdzīgas funkcijas, kādas ir Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai (EDSO) Viduseiropā, Austrumeiropā un Vidusāzijā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ekonomikas un politikas atjaunošanu pēc arābu valstu atmodas nepārrauga reģionālās institūcijas, kas pildītu līdzīgas funkcijas, kādas ir Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai (EDSO) Viduseiropā, Austrumeiropā un Vidusāzijā;

| F. | tā kā nav specifiskas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu finanšu iestādes, lai gan, pateicoties pieredzei, ko ERAB guvusi Centrāleiropas un Austrumeiropas pārejas līdzšinējos gados, tai varētu būt pozitīva nozīme dienvidu reģiona valstīs; tomēr ar nožēlu atzīmē, ka vairākas ES dalībvalstis vēl nav ratificējušas grozījumus ERAB nolīgumā, kas palīdzēs bankai sākt pilnā apjomā darboties Vidusjūras reģiona valstīs; |
| --- | --- |

F.

tā kā nav specifiskas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu finanšu iestādes, lai gan, pateicoties pieredzei, ko ERAB guvusi Centrāleiropas un Austrumeiropas pārejas līdzšinējos gados, tai varētu būt pozitīva nozīme dienvidu reģiona valstīs; tomēr ar nožēlu atzīmē, ka vairākas ES dalībvalstis vēl nav ratificējušas grozījumus ERAB nolīgumā, kas palīdzēs bankai sākt pilnā apjomā darboties Vidusjūras reģiona valstīs;

| G. | tā kā līdz šim Vidusjūras reģiona valstu ekonomiku ir virzījuši nedemokrātiski vadītāji nedaudzu interesēs, bieži vien ignorējot vismazāk aizsargāto vajadzības; tā kā fakts, ka daudzi diktatori pašreiz ir atstādināti no varas, rada jaunas iespējas atvērt reģiona valstu ekonomiku un radīt īstas tirgus ekonomikas apstākļus; |
| --- | --- |

G.

tā kā līdz šim Vidusjūras reģiona valstu ekonomiku ir virzījuši nedemokrātiski vadītāji nedaudzu interesēs, bieži vien ignorējot vismazāk aizsargāto vajadzības; tā kā fakts, ka daudzi diktatori pašreiz ir atstādināti no varas, rada jaunas iespējas atvērt reģiona valstu ekonomiku un radīt īstas tirgus ekonomikas apstākļus;

| H. | tā kā ES jau ir izveidojusi muitas savienību ar Turciju un noslēgusi brīvās tirdzniecības nolīgumus (BTN) ar Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm, izņemot Sīriju, kura neparakstīja nolīguma dokumentu kopas galīgo tekstu, un Lībiju, ar kuru sarunas pārtrauca 2011. gada februārī pēc pilsoņu kara izcelšanās; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES jau ir izveidojusi muitas savienību ar Turciju un noslēgusi brīvās tirdzniecības nolīgumus (BTN) ar Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm, izņemot Sīriju, kura neparakstīja nolīguma dokumentu kopas galīgo tekstu, un Lībiju, ar kuru sarunas pārtrauca 2011. gada februārī pēc pilsoņu kara izcelšanās;

| I. | tā kā, lai iesaistītos tirdzniecības sarunās, līdzdalība Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO) nav uzskatāma par priekšnosacījumu, kā to apliecina ar Libānu un Alžīriju noslēgto asociācijas nolīgumu tirdzniecības noteikumi, pagaidu nolīgums ar Palestīniešu teritorijām, pārtrauktās sarunas ar Lībiju un neratificētais nolīgums ar Sīriju; |
| --- | --- |

I.

tā kā, lai iesaistītos tirdzniecības sarunās, līdzdalība Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO) nav uzskatāma par priekšnosacījumu, kā to apliecina ar Libānu un Alžīriju noslēgto asociācijas nolīgumu tirdzniecības noteikumi, pagaidu nolīgums ar Palestīniešu teritorijām, pārtrauktās sarunas ar Lībiju un neratificētais nolīgums ar Sīriju;

| J. | tā kā fakts, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zona, vērienīgākais Barselonas deklarācijas pieņemšanas rezultātā izstrādātais ekonomiskais projekts, netika īstenota līdz noteiktajam termiņam 2010. gadā, ir skaidrojams ar konfliktiem reģionā un nepietiekamu iekšējo reģionālo (dienvidu–dienvidu valstu) līdzdalību; |
| --- | --- |

J.

tā kā fakts, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zona, vērienīgākais Barselonas deklarācijas pieņemšanas rezultātā izstrādātais ekonomiskais projekts, netika īstenota līdz noteiktajam termiņam 2010. gadā, ir skaidrojams ar konfliktiem reģionā un nepietiekamu iekšējo reģionālo (dienvidu–dienvidu valstu) līdzdalību;

| K. | tā kā 2008. gada ekonomikas krīze tieši skāra Vidusjūras dienvidu reģiona valstu ekonomikas attīstības dzinējspēkus un tā kā politiskie nemieri, kas arābu valstu atmodas laikā notika Tunisijā, Ēģiptē, Sīrijā un Lībijā, ir vēl vairāk padziļinājuši ekonomikas lejupslīdi šajās valstīs; tā kā arābu valstu atmodas norise visās Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs nav nesusi vienādus rezultātus, jo dažās valstīs pie varas joprojām ir vecie režīmi, kamēr citās valstīs norit ilgs sociālo nemieru process, vēl vairāk vājinot šo valstu ekonomiku; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2008. gada ekonomikas krīze tieši skāra Vidusjūras dienvidu reģiona valstu ekonomikas attīstības dzinējspēkus un tā kā politiskie nemieri, kas arābu valstu atmodas laikā notika Tunisijā, Ēģiptē, Sīrijā un Lībijā, ir vēl vairāk padziļinājuši ekonomikas lejupslīdi šajās valstīs; tā kā arābu valstu atmodas norise visās Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs nav nesusi vienādus rezultātus, jo dažās valstīs pie varas joprojām ir vecie režīmi, kamēr citās valstīs norit ilgs sociālo nemieru process, vēl vairāk vājinot šo valstu ekonomiku;

| L. | tā kā arābu valstu atmoda ir apliecinājusi strukturālus un sistēmiskus tirdzniecības un fiskālās jomas trūkumus reģionā, jo īpaši neaizsargātību pret straujiem cenu kāpumiem preču tirgū, un tā kā ikvienai jaunai Vidusjūras reģiona tirdzniecības stratēģijai, ja tā cer īstenot iedzīvotāju gaidas, ir jānovērš šie trūkumi, jāveicina pārtikas nodrošinājums un jāizbeidz finanšu spekulācijas ar pārtikas produktiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā arābu valstu atmoda ir apliecinājusi strukturālus un sistēmiskus tirdzniecības un fiskālās jomas trūkumus reģionā, jo īpaši neaizsargātību pret straujiem cenu kāpumiem preču tirgū, un tā kā ikvienai jaunai Vidusjūras reģiona tirdzniecības stratēģijai, ja tā cer īstenot iedzīvotāju gaidas, ir jānovērš šie trūkumi, jāveicina pārtikas nodrošinājums un jāizbeidz finanšu spekulācijas ar pārtikas produktiem;

| M. | tā kā hronisks bezdarbs, jo īpaši jauniešu vidū, un nepietiekama tirdzniecības paplašināšana joprojām rada nopietnas bažas; tā kā lielākajā daļā Vidusjūras dienvidu reģiona valstu joprojām ir augsts strukturālā bezdarba un neoficiālā darba, tostarp bērnu darba, līmenis, un tas ir kļuvis vēl augstāks valstīs, kurās arābu valstu atmodas laikā notika plaši sociālie nemieri; tā kā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) aplēses liecina, ka turpmāko desmit gadu laikā reģionā ir jārada aptuveni 25 miljoni jaunu darbavietu, lai saglabātu pašreizējo nodarbinātības līmeni; |
| --- | --- |

M.

tā kā hronisks bezdarbs, jo īpaši jauniešu vidū, un nepietiekama tirdzniecības paplašināšana joprojām rada nopietnas bažas; tā kā lielākajā daļā Vidusjūras dienvidu reģiona valstu joprojām ir augsts strukturālā bezdarba un neoficiālā darba, tostarp bērnu darba, līmenis, un tas ir kļuvis vēl augstāks valstīs, kurās arābu valstu atmodas laikā notika plaši sociālie nemieri; tā kā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) aplēses liecina, ka turpmāko desmit gadu laikā reģionā ir jārada aptuveni 25 miljoni jaunu darbavietu, lai saglabātu pašreizējo nodarbinātības līmeni;

| N. | tā kā pusaudži (vecumā no 10 līdz 19 gadiem) pārstāv 20 % no iedzīvotāju skaita un bezdarba līmenis 15 līdz 24 gadus veco iedzīvotāju vidū ir 25-30 %, kamēr sieviešu līdzdalības līmenis darba tirgū vēl joprojām ir ļoti zems; tā kā bezdarba līmenis ir īpaši augsts universitātes absolventu vidū, izraisot intelektuālā darbaspēka emigrāciju un cilvēkresursu nelietderīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā pusaudži (vecumā no 10 līdz 19 gadiem) pārstāv 20 % no iedzīvotāju skaita un bezdarba līmenis 15 līdz 24 gadus veco iedzīvotāju vidū ir 25-30 %, kamēr sieviešu līdzdalības līmenis darba tirgū vēl joprojām ir ļoti zems; tā kā bezdarba līmenis ir īpaši augsts universitātes absolventu vidū, izraisot intelektuālā darbaspēka emigrāciju un cilvēkresursu nelietderīgu izmantošanu;

| O. | tā kā Eiropas Savienībai ir ļoti svarīgi sasniegt ciešas ekonomiskas sadarbības mērķi un pieņemt savstarpēji labvēlīgu, atbildīgu un elastīgu stratēģiju, kuras pamatā ir atbalsts demokrātiskai pārejai un cilvēktiesību aizsardzībai, |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas Savienībai ir ļoti svarīgi sasniegt ciešas ekonomiskas sadarbības mērķi un pieņemt savstarpēji labvēlīgu, atbildīgu un elastīgu stratēģiju, kuras pamatā ir atbalsts demokrātiskai pārejai un cilvēktiesību aizsardzībai,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | uzskata, ka arābu valstu atmoda ir unikāls vēsturisks notikums, kuru iedvesmoja tautu cīņa par brīvību, demokrātiskajām tiesībām un sava dzīves līmeņa uzlabošanu; pauž dziļas skumjas par cilvēkiem, kuri zaudēja dzīvību cīņā par korumpētu diktatūru gāšanu; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka arābu valstu atmoda ir unikāls vēsturisks notikums, kuru iedvesmoja tautu cīņa par brīvību, demokrātiskajām tiesībām un sava dzīves līmeņa uzlabošanu; pauž dziļas skumjas par cilvēkiem, kuri zaudēja dzīvību cīņā par korumpētu diktatūru gāšanu;

| 2. | apzinās, ka pēc šiem upuriem Vidusjūras dienvidu reģiona valstu sabiedrība sagaida daudz lielāku un taisnīgāku ES atbalstu demokrātiskajām reformām un patiesai ekonomikas attīstībai visu iedzīvotāju interesēs; |
| --- | --- |

2.

apzinās, ka pēc šiem upuriem Vidusjūras dienvidu reģiona valstu sabiedrība sagaida daudz lielāku un taisnīgāku ES atbalstu demokrātiskajām reformām un patiesai ekonomikas attīstībai visu iedzīvotāju interesēs;

| 3. | atzīmē, ka arābu valstu atmodas revolūciju ieguvumi vēl nav pilnībā nostiprināti un ka ES jārīkojas ātri, lai īstenotu savu tirdzniecības stratēģiju pārmaiņu veicināšanai, jo līdztekus tiešajiem ekonomiskajiem ieguvumiem tirdzniecība ir efektīvs veids, kā nostiprināt demokrātiju un veicināt stabilitāti, jo tā palīdz novērst korupciju, veicina labklājības taisnīgāku sadalījumu un dod iespējas iedzīvotājiem kopumā; mudina valstu iestādes ievērot iedzīvotāju tiesības piedalīties miermīlīgās demonstrācijās, kā arī atturēties no šādu demonstrāciju apspiešanas, izmantojot vardarbīgus paņēmienus; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka arābu valstu atmodas revolūciju ieguvumi vēl nav pilnībā nostiprināti un ka ES jārīkojas ātri, lai īstenotu savu tirdzniecības stratēģiju pārmaiņu veicināšanai, jo līdztekus tiešajiem ekonomiskajiem ieguvumiem tirdzniecība ir efektīvs veids, kā nostiprināt demokrātiju un veicināt stabilitāti, jo tā palīdz novērst korupciju, veicina labklājības taisnīgāku sadalījumu un dod iespējas iedzīvotājiem kopumā; mudina valstu iestādes ievērot iedzīvotāju tiesības piedalīties miermīlīgās demonstrācijās, kā arī atturēties no šādu demonstrāciju apspiešanas, izmantojot vardarbīgus paņēmienus;

| 4. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka darbu ir sākusi ES un Tunisijas darba grupa, kas ir pirmā darba grupa, kura izveidota kopā ar kādu no Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm, lai valsts pārejas posmā nodrošinātu labāku ES un starptautiskā atbalsta koordināciju; atzinīgi vērtē Parlamenta līdzdalību pirmajā sanāksmē; prasa priekšsēdētāja vietniecei/Augstajai pārstāvei un Komisijai turpināt Parlamenta iesaistīšanu gan šajā, gan turpmākajās iniciatīvās; atzinīgi vērtē Parlamentā izveidoto Vidusjūras dienvidu reģiona valstu uzraudzības grupu, kas uzrauga ES reakciju uz krīzēm Vidusjūras valstīs; |
| --- | --- |

4.

šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka darbu ir sākusi ES un Tunisijas darba grupa, kas ir pirmā darba grupa, kura izveidota kopā ar kādu no Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm, lai valsts pārejas posmā nodrošinātu labāku ES un starptautiskā atbalsta koordināciju; atzinīgi vērtē Parlamenta līdzdalību pirmajā sanāksmē; prasa priekšsēdētāja vietniecei/Augstajai pārstāvei un Komisijai turpināt Parlamenta iesaistīšanu gan šajā, gan turpmākajās iniciatīvās; atzinīgi vērtē Parlamentā izveidoto Vidusjūras dienvidu reģiona valstu uzraudzības grupu, kas uzrauga ES reakciju uz krīzēm Vidusjūras valstīs;

| 5. | atzinīgi vērtē nesenās godīgās un pārredzamās vēlēšanas Tunisijā, kuras — līdztekus īstenojot ekonomiskās, tiesiskās un sociālās reformas — ir labs piemērs citām šā reģiona valstīm; uzsver atklātu un godīgu vēlēšanu nozīmi šo valstu vienotības nodrošināšanā, dibinot demokrātiskas un plurālistiskas iestādes, tādējādi veicot priekšdarbus, lai uzlabotu stabilitāti un modernizētu sociālekonomiskās struktūras, kas pašas par sevi ir nepieciešams priekšnoteikums starptautisko ieguldījumu piesaistīšanai un ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanai; uzsver nepieciešamību līdztekus demokrātiskām pārmaiņām īstenot ekonomiskās, tiesiskās un sociālās reformas, lai šajās valstīs sāktu un modernizētu sociālekonomisko struktūru darbību; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē nesenās godīgās un pārredzamās vēlēšanas Tunisijā, kuras — līdztekus īstenojot ekonomiskās, tiesiskās un sociālās reformas — ir labs piemērs citām šā reģiona valstīm; uzsver atklātu un godīgu vēlēšanu nozīmi šo valstu vienotības nodrošināšanā, dibinot demokrātiskas un plurālistiskas iestādes, tādējādi veicot priekšdarbus, lai uzlabotu stabilitāti un modernizētu sociālekonomiskās struktūras, kas pašas par sevi ir nepieciešams priekšnoteikums starptautisko ieguldījumu piesaistīšanai un ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanai; uzsver nepieciešamību līdztekus demokrātiskām pārmaiņām īstenot ekonomiskās, tiesiskās un sociālās reformas, lai šajās valstīs sāktu un modernizētu sociālekonomisko struktūru darbību;

| 6. | uzskata valsts ārējo parādu Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstīs par nīstamu parādu, ņemot vērā to, ka šo parādu izveidoja diktatūras režīmi, lielākoties politiskās un ekonomiskās elites savtīgas iedzīvošanās nolūkā, kā arī, lai iegādātos ieročus, ko bieži vien izmantoja savas valsts iedzīvotāju apspiešanai; tāpēc aicina pārskatīt šo parādu, galvenokārt saistībā ar ieroču iegādes izdevumiem; |
| --- | --- |

6.

uzskata valsts ārējo parādu Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstīs par nīstamu parādu, ņemot vērā to, ka šo parādu izveidoja diktatūras režīmi, lielākoties politiskās un ekonomiskās elites savtīgas iedzīvošanās nolūkā, kā arī, lai iegādātos ieročus, ko bieži vien izmantoja savas valsts iedzīvotāju apspiešanai; tāpēc aicina pārskatīt šo parādu, galvenokārt saistībā ar ieroču iegādes izdevumiem;

| 7. | pauž nožēlu par Eiropas uzņēmumu lomu ieroču un divējāda lietojuma preču eksportēšanā uz represīva režīma valstīm un par piekāpšanos diktatūras režīmu organizētajai tehnoloģiskajai sagrāvei; aicina Komisiju sagatavot pamatnostādnes ES uzņēmumiem, lai tie šādās situācijās rīkotos atbilstīgi ES pamatprincipiem; |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu par Eiropas uzņēmumu lomu ieroču un divējāda lietojuma preču eksportēšanā uz represīva režīma valstīm un par piekāpšanos diktatūras režīmu organizētajai tehnoloģiskajai sagrāvei; aicina Komisiju sagatavot pamatnostādnes ES uzņēmumiem, lai tie šādās situācijās rīkotos atbilstīgi ES pamatprincipiem;

| 8. | uzsver, ka tirdzniecības un ieguldījumu politika ir ekskluzīvā ES kompetencē un tai būtu jānodrošina inovatīvi un konkrēti instrumenti, lai sasniegtu ES ārpolitikas mērķus attiecībā uz demokrātiju, pārticību, stabilitāti un mieru šajā reģionā; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka tirdzniecības un ieguldījumu politika ir ekskluzīvā ES kompetencē un tai būtu jānodrošina inovatīvi un konkrēti instrumenti, lai sasniegtu ES ārpolitikas mērķus attiecībā uz demokrātiju, pārticību, stabilitāti un mieru šajā reģionā;

| 9. | atzīst, ka ES jāīsteno saskaņota politika attiecībā uz Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm, taču brīdina neizmantot vienpusīgu pieeju arābu valstu atmodas jautājumiem, jo, lai gan Vidusjūras dienvidu reģiona valstis daudzējādā ziņā ir līdzīgas, tās ir pieredzējušas dažādas represīvās valdības formas, tās atšķiras sava ekonomiskās attīstības līmeņa ziņā un saskaras ar atšķirīgām sociālajām un demogrāfiskajām problēmām; |
| --- | --- |

9.

atzīst, ka ES jāīsteno saskaņota politika attiecībā uz Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm, taču brīdina neizmantot vienpusīgu pieeju arābu valstu atmodas jautājumiem, jo, lai gan Vidusjūras dienvidu reģiona valstis daudzējādā ziņā ir līdzīgas, tās ir pieredzējušas dažādas represīvās valdības formas, tās atšķiras sava ekonomiskās attīstības līmeņa ziņā un saskaras ar atšķirīgām sociālajām un demogrāfiskajām problēmām;

| 10. | uzsver, ka viens no Eiropas Parlamenta galvenajiem uzdevumiem ir stiprināt politisko dialogu, savstarpējo sapratni un uzticēšanos starp Eiropu un trešām valstīm, tostarp Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm, turklāt Eiropas Parlamentam jākoncentrējas uz demokrātisko reformu, pilnīgas brīvības un tiesiskuma izplatīšanu un veicināšanu; uzsver, ka šie svarīgie uzdevumi, pamatojoties uz tiešām attiecībām, varētu arī būt veids, kā novērtēt gaidāmo kritēriju izpildi (ievērojot pasākumus un panākto progresu) un veikt nepieciešamos pielāgojumus asociācijas nolīgumos, īpaši tirdzniecības, ieguldījumu vai finanšu jomā; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka viens no Eiropas Parlamenta galvenajiem uzdevumiem ir stiprināt politisko dialogu, savstarpējo sapratni un uzticēšanos starp Eiropu un trešām valstīm, tostarp Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm, turklāt Eiropas Parlamentam jākoncentrējas uz demokrātisko reformu, pilnīgas brīvības un tiesiskuma izplatīšanu un veicināšanu; uzsver, ka šie svarīgie uzdevumi, pamatojoties uz tiešām attiecībām, varētu arī būt veids, kā novērtēt gaidāmo kritēriju izpildi (ievērojot pasākumus un panākto progresu) un veikt nepieciešamos pielāgojumus asociācijas nolīgumos, īpaši tirdzniecības, ieguldījumu vai finanšu jomā;

| 11. | apzinās, ka pēdējos desmit gados ES ir veicinājusi dziļāku un visaptverošāku pieeju brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar lielāko daļu Vidusjūras dienvidu reģiona valstu vadoņu, neraugoties uz sarunu partneru acīmredzamo demokrātiskās leģitimitātes trūkumu; uzsver, ka ir nekavējoties jārūpējas par demokrātisko procesu stabilizāciju, veidojot jaunas sociālās un politiskās institūcijas, kas tad var darboties kā likumīgi un kompetenti partneri sarunās par tirdzniecības nolīgumiem; |
| --- | --- |

11.

apzinās, ka pēdējos desmit gados ES ir veicinājusi dziļāku un visaptverošāku pieeju brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar lielāko daļu Vidusjūras dienvidu reģiona valstu vadoņu, neraugoties uz sarunu partneru acīmredzamo demokrātiskās leģitimitātes trūkumu; uzsver, ka ir nekavējoties jārūpējas par demokrātisko procesu stabilizāciju, veidojot jaunas sociālās un politiskās institūcijas, kas tad var darboties kā likumīgi un kompetenti partneri sarunās par tirdzniecības nolīgumiem;

| 12. | norāda, ka ES ir lielākais patēriņa tirgus pasaulē, un piekļuve tam būtu jānodrošina tikai tad, ja partnervalstis nopietni izturas pret iesaistīšanos abpusējā tirgus atvēršanas procesā, ja ekonomikas reformu sniegtos ieguvumus var izmantot visi partnervalsts iedzīvotāji, tostarp visneaizsargātākie, un ja partnervalstis uzņemas un pilda atbilstošas saistības politikas, sociālajā un vides jomā; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka ES ir lielākais patēriņa tirgus pasaulē, un piekļuve tam būtu jānodrošina tikai tad, ja partnervalstis nopietni izturas pret iesaistīšanos abpusējā tirgus atvēršanas procesā, ja ekonomikas reformu sniegtos ieguvumus var izmantot visi partnervalsts iedzīvotāji, tostarp visneaizsargātākie, un ja partnervalstis uzņemas un pilda atbilstošas saistības politikas, sociālajā un vides jomā;

| 13. | norāda, ka daudzām Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm ir milzīgas iespējas, pateicoties mantotiem lieliem aktīvu daudzumiem un dabas resursiem, kas, pareizi pārvaldīti, nodrošina ekonomiskās izaugsmes un attīstības iespēju abās Vidusjūras pusēs; uzskata, ka tāpēc ir jāizstrādā nepieciešamie pasākumi un mehānismi, kas nodrošinātu līdzvērtīgus sociālos, vides un fitosanitāros standartus; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka daudzām Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm ir milzīgas iespējas, pateicoties mantotiem lieliem aktīvu daudzumiem un dabas resursiem, kas, pareizi pārvaldīti, nodrošina ekonomiskās izaugsmes un attīstības iespēju abās Vidusjūras pusēs; uzskata, ka tāpēc ir jāizstrādā nepieciešamie pasākumi un mehānismi, kas nodrošinātu līdzvērtīgus sociālos, vides un fitosanitāros standartus;

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas paredzēto pielāgoto, augšupējo pieeju, pamatojoties uz stingrāku nosacītību un izteiktāku diferenciāciju nesenajā EKP pārskatīšanā, un principu “lielāks atbalsts lielākām reformām”, kas nodrošina mērķtiecīgāku palīdzību katrai ES kaimiņvalstij un garantē, ka finansējums atbilst politikas mērķiem; uzskata, ka panākumiem demokrātisko reformu un personas brīvību jomā jāatspoguļojas līdzīgā procesā ekonomikas un tirdzniecības jomā, nodrošinot arī uzņēmumu izveides un uzņēmējdarbības brīvību, lai likvidētu Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs tradicionāli valdījušo oligarhiju; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Komisijas paredzēto pielāgoto, augšupējo pieeju, pamatojoties uz stingrāku nosacītību un izteiktāku diferenciāciju nesenajā EKP pārskatīšanā, un principu “lielāks atbalsts lielākām reformām”, kas nodrošina mērķtiecīgāku palīdzību katrai ES kaimiņvalstij un garantē, ka finansējums atbilst politikas mērķiem; uzskata, ka panākumiem demokrātisko reformu un personas brīvību jomā jāatspoguļojas līdzīgā procesā ekonomikas un tirdzniecības jomā, nodrošinot arī uzņēmumu izveides un uzņēmējdarbības brīvību, lai likvidētu Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs tradicionāli valdījušo oligarhiju;

Padziļināti un visaptveroši brīvās tirdzniecības nolīgumi un citi tirdzniecības instrumenti

| 15. | norāda, ka atbilstoši asociācijas nolīgumiem ES ar daudzām Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm ir jau noslēgusi preferenciālas tirdzniecības nolīgumus; tomēr uzsver, ka neviens no šiem procesiem nav pilnīgi pabeigts un ka joprojām ir lielas iespējas padziļināt ekonomiskās attiecības, jo īpaši regulējuma jomā, par ilgtermiņa mērķi nosakot integrāciju ES iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka atbilstoši asociācijas nolīgumiem ES ar daudzām Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm ir jau noslēgusi preferenciālas tirdzniecības nolīgumus; tomēr uzsver, ka neviens no šiem procesiem nav pilnīgi pabeigts un ka joprojām ir lielas iespējas padziļināt ekonomiskās attiecības, jo īpaši regulējuma jomā, par ilgtermiņa mērķi nosakot integrāciju ES iekšējā tirgū;

| 16. | tāpēc atbalsta Padomes lēmumu apstiprināt pilnvaras sarunu uzsākšanai par padziļinātiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar Ēģipti, Jordāniju, Maroku un Tunisiju, tiklīdz būs pabeigti vajadzīgie sagatavošanās procesi; uzskata, ka turpmākajā nolīguma darbības jomas izpētē jāņem vērā pieredze, kas gūta sagatavošanās posmos, kuri īstenoti sadarbībā ar austrumu partnervalstīm, vienlaicīgi atzīstot lielo politisko nozīmi, kāda ir lieku kavējumu novēršanai attiecībā uz tām partnervalstīm, kuras ir gatavas uzsākt sarunas; uzskata par obligātu, ka visās tirdzniecības sarunās jau no paša sākuma ir jāiesaista visi sociālie spēki, jo īpaši NVO un arodbiedrības, un jāapspriežas ar tiem; |
| --- | --- |

16.

tāpēc atbalsta Padomes lēmumu apstiprināt pilnvaras sarunu uzsākšanai par padziļinātiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar Ēģipti, Jordāniju, Maroku un Tunisiju, tiklīdz būs pabeigti vajadzīgie sagatavošanās procesi; uzskata, ka turpmākajā nolīguma darbības jomas izpētē jāņem vērā pieredze, kas gūta sagatavošanās posmos, kuri īstenoti sadarbībā ar austrumu partnervalstīm, vienlaicīgi atzīstot lielo politisko nozīmi, kāda ir lieku kavējumu novēršanai attiecībā uz tām partnervalstīm, kuras ir gatavas uzsākt sarunas; uzskata par obligātu, ka visās tirdzniecības sarunās jau no paša sākuma ir jāiesaista visi sociālie spēki, jo īpaši NVO un arodbiedrības, un jāapspriežas ar tiem;

| 17. | pauž bažas, ka Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) vēl nav publicējis sīkāku informāciju par kritēriju “lielāks atbalsts lielākām reformām”, kas kopā ar nolīguma komerciālās darbības jomas izpēti tiks izmantots, lai noteiktu, vai valsts atbilst prasībām un ir gatava padziļināta un visaptveroša brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšanai; tāpēc aicina EĀDD noteikt šos kritērijus, lai process būtu pārredzams un partnervalstis jau savlaicīgi zinātu, kādās jomās ir jāveic pielāgojumi; uzstāj, ka šajā procesā būtiska nozīme ir jāpiešķir demokrātiskajām institūcijām un pamattiesību, tostarp vārda brīvības un pulcēšanās brīvības, ievērošanai un reliģisko minoritāšu aizsardzībai, starptautisko darba tiesību, ILO konvenciju un ANO Konvencijas par bērna tiesībām ievērošanai, kā arī iniciatīvām, kas veicina nāvessoda atcelšanu, un uzskata, ka tajā ir jāņem vērā sagatavošanās posmā un attiecīgo sarunu laikā partnervalstīs konstatēti būtiski uzlabojumi vai neatbilstības; uzstāj, ka darbības jomas izpētei ir jānosaka atbilstīgs ekonomiskās atvērtības līmenis un rādītājs par to, kā visu sabiedrības slāņu iedzīvotāji gūst labumu no tirdzniecības un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (ĀTI); |
| --- | --- |

17.

pauž bažas, ka Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) vēl nav publicējis sīkāku informāciju par kritēriju “lielāks atbalsts lielākām reformām”, kas kopā ar nolīguma komerciālās darbības jomas izpēti tiks izmantots, lai noteiktu, vai valsts atbilst prasībām un ir gatava padziļināta un visaptveroša brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšanai; tāpēc aicina EĀDD noteikt šos kritērijus, lai process būtu pārredzams un partnervalstis jau savlaicīgi zinātu, kādās jomās ir jāveic pielāgojumi; uzstāj, ka šajā procesā būtiska nozīme ir jāpiešķir demokrātiskajām institūcijām un pamattiesību, tostarp vārda brīvības un pulcēšanās brīvības, ievērošanai un reliģisko minoritāšu aizsardzībai, starptautisko darba tiesību, ILO konvenciju un ANO Konvencijas par bērna tiesībām ievērošanai, kā arī iniciatīvām, kas veicina nāvessoda atcelšanu, un uzskata, ka tajā ir jāņem vērā sagatavošanās posmā un attiecīgo sarunu laikā partnervalstīs konstatēti būtiski uzlabojumi vai neatbilstības; uzstāj, ka darbības jomas izpētei ir jānosaka atbilstīgs ekonomiskās atvērtības līmenis un rādītājs par to, kā visu sabiedrības slāņu iedzīvotāji gūst labumu no tirdzniecības un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (ĀTI);

| 18. | atgādina, ka brīvās tirdzniecības nolīgumi nav pašmērķis un ka tiem jākalpo katras valsts labā; apgalvo, ka tirdzniecības noteikumi jāpapildina ar nostiprinātām cilvēktiesību klauzulām, nosakot uzlabotus pārraudzības un īstenošanas noteikumus, un ar mērķtiecīgu ilgtspējīgas attīstības noteikumu kopumu, kurā būtiska uzmanība ir veltīta pilsoniskajai sabiedrībai, tostarp ar noteikumiem par korporatīvo sociālo atbildību (KSA), kas nostiprinās kopīpašuma tiesības šajā procesā; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka brīvās tirdzniecības nolīgumi nav pašmērķis un ka tiem jākalpo katras valsts labā; apgalvo, ka tirdzniecības noteikumi jāpapildina ar nostiprinātām cilvēktiesību klauzulām, nosakot uzlabotus pārraudzības un īstenošanas noteikumus, un ar mērķtiecīgu ilgtspējīgas attīstības noteikumu kopumu, kurā būtiska uzmanība ir veltīta pilsoniskajai sabiedrībai, tostarp ar noteikumiem par korporatīvo sociālo atbildību (KSA), kas nostiprinās kopīpašuma tiesības šajā procesā;

| 19. | atzinīgi vērtē uzsvaru uz tirdzniecības ierobežojumiem, kas ir saistīti ar valsts iekšpolitiku, un saskaņošanu ar ES acquis, bet norāda, ka joprojām ir iespējas ar atsevišķām valstīm veikt sarunas par tarifu samazināšanu; uzsver, ka, lai nodrošinātu Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm patiesu labumu no padziļinātajiem un visaptverošajiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem, ES ir jābūt gatavai papildu centieniem tādās jutīgās jomās kā lauksaimniecība un pakalpojumu 4. režīms; šajā kontekstā norāda, ka attiecībā uz šīm valstīm lauksaimniecības produktu tirdzniecības jomā Eiropas Savienībai ir ievērojams tirdzniecības bilances pārpalikums; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē uzsvaru uz tirdzniecības ierobežojumiem, kas ir saistīti ar valsts iekšpolitiku, un saskaņošanu ar ES acquis, bet norāda, ka joprojām ir iespējas ar atsevišķām valstīm veikt sarunas par tarifu samazināšanu; uzsver, ka, lai nodrošinātu Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm patiesu labumu no padziļinātajiem un visaptverošajiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem, ES ir jābūt gatavai papildu centieniem tādās jutīgās jomās kā lauksaimniecība un pakalpojumu 4. režīms; šajā kontekstā norāda, ka attiecībā uz šīm valstīm lauksaimniecības produktu tirdzniecības jomā Eiropas Savienībai ir ievērojams tirdzniecības bilances pārpalikums;

| 20. | aicina Komisiju īpaši atbalstīt un veicināt taisnīgas tirdzniecības un bioloģiskās lauksaimniecības iniciatīvas, īpaši atbalstot mazos lauksaimniekus, ražotājus un kooperatīvus, lai integrētu ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses un lauku attīstību, vienlaikus pilnveidojot piegādes ķēdi, lai nodrošinātu Eiropas patērētājiem produktu kvalitāti, izsekojamību, kā arī sociālos un ekoloģiskos rādītājus; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju īpaši atbalstīt un veicināt taisnīgas tirdzniecības un bioloģiskās lauksaimniecības iniciatīvas, īpaši atbalstot mazos lauksaimniekus, ražotājus un kooperatīvus, lai integrētu ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses un lauku attīstību, vienlaikus pilnveidojot piegādes ķēdi, lai nodrošinātu Eiropas patērētājiem produktu kvalitāti, izsekojamību, kā arī sociālos un ekoloģiskos rādītājus;

| 21. | uzsver lauksaimniecības, kurā nodarbināta vairāk nekā viena trešdaļa Vidusjūras dienvidu valstu iedzīvotāju, un lauku attīstības nozīmi stabilizācijas procesā, jo tās veicina nodrošinātību ar pārtiku, līdzvērtīgāku ienākumu radīšanu un sadali, darbavietu radīšanu un sieviešu un sīkzemnieku integrāciju ekonomikā, jo īpaši šajos apstākļos, kad pasaules tirgū pieaug nestabilitāte; |
| --- | --- |

21.

uzsver lauksaimniecības, kurā nodarbināta vairāk nekā viena trešdaļa Vidusjūras dienvidu valstu iedzīvotāju, un lauku attīstības nozīmi stabilizācijas procesā, jo tās veicina nodrošinātību ar pārtiku, līdzvērtīgāku ienākumu radīšanu un sadali, darbavietu radīšanu un sieviešu un sīkzemnieku integrāciju ekonomikā, jo īpaši šajos apstākļos, kad pasaules tirgū pieaug nestabilitāte;

| 22. | tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas nodomu atbalstīt lauku attīstību ar “Eiropas Kaimiņattiecību lauksaimniecības un lauku attīstības instrumenta” starpniecību, sekmējot ES labāko praksi šajā jomā un integrējot ieguldījumu atbalstu un administratīvās kapacitātes palielināšanu tādā veidā, lai veicinātu lauksaimnieciskās ražošanas modernizāciju atbilstīgi ES kvalitātes un pārtikas nekaitīguma standartiem; |
| --- | --- |

22.

tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas nodomu atbalstīt lauku attīstību ar “Eiropas Kaimiņattiecību lauksaimniecības un lauku attīstības instrumenta” starpniecību, sekmējot ES labāko praksi šajā jomā un integrējot ieguldījumu atbalstu un administratīvās kapacitātes palielināšanu tādā veidā, lai veicinātu lauksaimnieciskās ražošanas modernizāciju atbilstīgi ES kvalitātes un pārtikas nekaitīguma standartiem;

| 23. | atzinīgi vērtē arī 2011. gada 25. maija kopīgajā paziņojumā (COM(2011)0303) pausto Komisijas apņemšanos finansēt lauksaimniecības, lauku un reģionu attīstības izmēģinājuma programmas, kas izstrādātas, ņemot vērā ES plašo pieredzi šajās jomās un optimāli izmantojot ciešu sadarbību ar FAO, Pasaules Banku un, iespējams, EIB; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē arī 2011. gada 25. maija kopīgajā paziņojumā (COM(2011)0303) pausto Komisijas apņemšanos finansēt lauksaimniecības, lauku un reģionu attīstības izmēģinājuma programmas, kas izstrādātas, ņemot vērā ES plašo pieredzi šajās jomās un optimāli izmantojot ciešu sadarbību ar FAO, Pasaules Banku un, iespējams, EIB;

| 24. | aicina ES cīņā pret lauku reģionu pastāvīgo problēmu — nabadzību — atbalstīt gan veselīgas lauksaimnieciskās ražošanas attīstību, gan lauku attīstību šajā reģionā, lai stiprinātu stabilizācijas procesu; tāpēc uzsver, ka ir būtiski papildus tehnoloģiskajiem uzlabojumiem veikt arī institucionālus labojumus un pilnveidot infrastruktūru (piemēram, irigācijas, apstrādes, glabāšanas, iepakošanas, pārvadāšanas un tirgvedības sistēmas un piekļuvi pakalpojumiem), kā arī ir svarīgi izstrādāt izglītības un mācību programmas, jo īpaši sievietēm paredzētās programmas, ņemot vērā papildu šķēršļus efektīvas lauksaimniecības un pārtikas sistēmas attīstīšanā — daudzviet ļoti vājo ražotāju organizācijas pakāpi un pilsoniskās sabiedrības mazspēju; uzsver pakalpojumu paplašināšanas nozīmi zināšanu izplatīšanas veicināšanā; uzsver, ka, raizējoties par pasaules vides un klimata pārmaiņām, būtu jāatbalsta dabas resursu un enerģijas ilgtspējīgu lietojumu veicināšana un ar tiem saderīgas ražošanas metodes; uzsver, ka, ņemot vērā pasaulē pieaugošo pieprasījumu pēc pārtikas, jāveicina ražošanas dažādošana, lai uzlabotu spēju pielāgoties tirgus nestabilitātei un vides krīzēm; |
| --- | --- |

24.

aicina ES cīņā pret lauku reģionu pastāvīgo problēmu — nabadzību — atbalstīt gan veselīgas lauksaimnieciskās ražošanas attīstību, gan lauku attīstību šajā reģionā, lai stiprinātu stabilizācijas procesu; tāpēc uzsver, ka ir būtiski papildus tehnoloģiskajiem uzlabojumiem veikt arī institucionālus labojumus un pilnveidot infrastruktūru (piemēram, irigācijas, apstrādes, glabāšanas, iepakošanas, pārvadāšanas un tirgvedības sistēmas un piekļuvi pakalpojumiem), kā arī ir svarīgi izstrādāt izglītības un mācību programmas, jo īpaši sievietēm paredzētās programmas, ņemot vērā papildu šķēršļus efektīvas lauksaimniecības un pārtikas sistēmas attīstīšanā — daudzviet ļoti vājo ražotāju organizācijas pakāpi un pilsoniskās sabiedrības mazspēju; uzsver pakalpojumu paplašināšanas nozīmi zināšanu izplatīšanas veicināšanā; uzsver, ka, raizējoties par pasaules vides un klimata pārmaiņām, būtu jāatbalsta dabas resursu un enerģijas ilgtspējīgu lietojumu veicināšana un ar tiem saderīgas ražošanas metodes; uzsver, ka, ņemot vērā pasaulē pieaugošo pieprasījumu pēc pārtikas, jāveicina ražošanas dažādošana, lai uzlabotu spēju pielāgoties tirgus nestabilitātei un vides krīzēm;

| 25. | turklāt, lai iesaistīto valstu savstarpējās attiecībās un attiecībās ar ES neveicinātu sociālo un vides dempingu, aicina ar Komisijas ierosināto pasākumu palīdzību atbalstīt inovatīvu darbību plašāku ieviešanu, izmantojot jau pirmspievienošanās procesā un attiecībās ar Eiropas Savienības kaimiņvalstīm piemērotās metodes, lai, apmainoties ar šo valstu un ES labāko praksi, attīstītu vietējo iedzīvotāju zinātību un mācītu veidot ražotāju organizācijas, kā arī vietējos un reģionālos tirgus; |
| --- | --- |

25.

turklāt, lai iesaistīto valstu savstarpējās attiecībās un attiecībās ar ES neveicinātu sociālo un vides dempingu, aicina ar Komisijas ierosināto pasākumu palīdzību atbalstīt inovatīvu darbību plašāku ieviešanu, izmantojot jau pirmspievienošanās procesā un attiecībās ar Eiropas Savienības kaimiņvalstīm piemērotās metodes, lai, apmainoties ar šo valstu un ES labāko praksi, attīstītu vietējo iedzīvotāju zinātību un mācītu veidot ražotāju organizācijas, kā arī vietējos un reģionālos tirgus;

| 26. | vērš uzmanību uz to, kādu ieguldījumu var sniegt lielāka Ziemeļāfrikas un Subsahāras valstu integrācija, un uzsver nepieciešamību veikt pasākumus pasaules līmenī, lai novērstu vienpusēju rīcību, kas bieži tiek īstenota, reaģējot uz pārtikas krīzi un ekstremālām dabas parādībām; |
| --- | --- |

26.

vērš uzmanību uz to, kādu ieguldījumu var sniegt lielāka Ziemeļāfrikas un Subsahāras valstu integrācija, un uzsver nepieciešamību veikt pasākumus pasaules līmenī, lai novērstu vienpusēju rīcību, kas bieži tiek īstenota, reaģējot uz pārtikas krīzi un ekstremālām dabas parādībām;

| 27. | uzsver, ka Vidusjūras dienvidu reģiona valstu ekonomiskajai attīstībai ir īpaši svarīgi ārzemju tiešie ieguldījumi (ĀTI), jo ieguldījumu līmenis nav pietiekams vai īpaši vērsts uz izejmateriālu ieguves nozarēm; aicina Komisiju nodrošināt padziļināto un visaptverošo brīvās tirdzniecības nolīgumu un ar ieguldījumiem saistīto pasākumu saskaņošanu reģionā, lai veicinātu tautsaimniecības dažādošanu; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka Vidusjūras dienvidu reģiona valstu ekonomiskajai attīstībai ir īpaši svarīgi ārzemju tiešie ieguldījumi (ĀTI), jo ieguldījumu līmenis nav pietiekams vai īpaši vērsts uz izejmateriālu ieguves nozarēm; aicina Komisiju nodrošināt padziļināto un visaptverošo brīvās tirdzniecības nolīgumu un ar ieguldījumiem saistīto pasākumu saskaņošanu reģionā, lai veicinātu tautsaimniecības dažādošanu;

| 28. | tomēr norāda, ka iepriekšējie centieni risināt sarunas par nozares pasākumiem saskaņā ar asociācijas nolīgumiem ir izrādījušies nesekmīgi; aicina Komisiju radīt stimulus Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm, lai risinātu sarunas par ieguldījumiem un citiem tā dēvētajiem “Singapūras jautājumiem”, piemēram, pakalpojumiem padziļināto un visaptverošo brīvās tirdzniecības nolīgumu kontekstā; uzskata, ka Komisijai atbilstīgos gadījumos būtu jāpiemēro asimetriskā īstenošana un jānodrošina elastīga pieeja attiecībā uz attiecīgo valstu jutīgajām nozarēm; |
| --- | --- |

28.

tomēr norāda, ka iepriekšējie centieni risināt sarunas par nozares pasākumiem saskaņā ar asociācijas nolīgumiem ir izrādījušies nesekmīgi; aicina Komisiju radīt stimulus Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm, lai risinātu sarunas par ieguldījumiem un citiem tā dēvētajiem “Singapūras jautājumiem”, piemēram, pakalpojumiem padziļināto un visaptverošo brīvās tirdzniecības nolīgumu kontekstā; uzskata, ka Komisijai atbilstīgos gadījumos būtu jāpiemēro asimetriskā īstenošana un jānodrošina elastīga pieeja attiecībā uz attiecīgo valstu jutīgajām nozarēm;

| 29. | uzsver to, ka ir svarīgi papildināt tirdzniecības atvēršanu, nosakot lielāku tehnisko atbalstu partnervalstīm un to uzņēmumiem, lai tie varētu vairot sniegtās iespējas; atzīst, ka ES jau sniedz šādu palīdzību, bet uzskata, ka šīs programmas būtu vairāk jāvērš uz MVU, tostarp paplašinot stratēģiju “Atbalsts tirdzniecībai”; |
| --- | --- |

29.

uzsver to, ka ir svarīgi papildināt tirdzniecības atvēršanu, nosakot lielāku tehnisko atbalstu partnervalstīm un to uzņēmumiem, lai tie varētu vairot sniegtās iespējas; atzīst, ka ES jau sniedz šādu palīdzību, bet uzskata, ka šīs programmas būtu vairāk jāvērš uz MVU, tostarp paplašinot stratēģiju “Atbalsts tirdzniecībai”;

| 30. | aicina Komisiju izmantot padziļinātos un visaptverošos brīvās tirdzniecības nolīgumus, lai saskaņotu standartus regulējuma jomā, jo īpaši saistībā ar tehniskajiem standartiem un noteikumiem, sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, pārredzamības noteikumiem attiecībā uz publisko iepirkumu, intelektuālā īpašuma aizsardzības noteikumiem, tirdzniecības/muitas režīmu atvieglošanu un ārpustarifu šķēršļu likvidēšanu; norāda, ka asociācijas nolīgumos šādai sadarbībai nav pievērsta pietiekama uzmanība un ka būtu jāpalielina ES līdzdalības līmenis; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju izmantot padziļinātos un visaptverošos brīvās tirdzniecības nolīgumus, lai saskaņotu standartus regulējuma jomā, jo īpaši saistībā ar tehniskajiem standartiem un noteikumiem, sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, pārredzamības noteikumiem attiecībā uz publisko iepirkumu, intelektuālā īpašuma aizsardzības noteikumiem, tirdzniecības/muitas režīmu atvieglošanu un ārpustarifu šķēršļu likvidēšanu; norāda, ka asociācijas nolīgumos šādai sadarbībai nav pievērsta pietiekama uzmanība un ka būtu jāpalielina ES līdzdalības līmenis;

| 31. | tāpēc atzinīgi vērtē tehniskajai sadarbībai rezervētos papildu līdzekļus un uzstāj, ka Komisijas EiropeAid Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorātam pēc iespējas ātrāk ir jānodrošina šo līdzekļu pieejamība un jāveic to decentralizācija, iedalot tos ES delegācijām uz vietas; |
| --- | --- |

31.

tāpēc atzinīgi vērtē tehniskajai sadarbībai rezervētos papildu līdzekļus un uzstāj, ka Komisijas EiropeAid Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorātam pēc iespējas ātrāk ir jānodrošina šo līdzekļu pieejamība un jāveic to decentralizācija, iedalot tos ES delegācijām uz vietas;

| 32. | atzīst, ka padziļinātiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem būtu jābūt galvenajam mērķim, bet apzinās, ka vienlaicīgi Komisija veic nozares sarunas saskaņā ar spēkā esošajiem asociācijas nolīgumiem, tostarp nolīgumiem par rūpniecības ražojumu atbildības novērtēšanu un atzīšanu, nolīgumiem lauksaimniecības un zivsaimniecības, pakalpojumu un ieguldījumu jomās, kā arī strīdu izšķiršanas nolīgumiem; aicina Komisiju apsvērt spēkā esošo nozaru nolīgumu atjaunināšanu ar valstīm, kurās ir iespējams uzlabot piedāvājumu, bet tūlītēja padziļināta un visaptveroša brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšana nav iespējama; aicina Komisiju vispusīgāk apsvērt to, kad un kā šie procesi galu galā tiks apvienoti ar turpmākajiem padziļinātajiem un visaptverošajiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem, un nodrošināt, lai Vispārējās preferenču sistēmas dalībnieka statusa zaudējums 2014. gadā nelabvēlīgi neietekmētu Vidusjūras dienvidu reģiona valstu piekļuvi ES tirgum nevienā produktu jomā; |
| --- | --- |

32.

atzīst, ka padziļinātiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem būtu jābūt galvenajam mērķim, bet apzinās, ka vienlaicīgi Komisija veic nozares sarunas saskaņā ar spēkā esošajiem asociācijas nolīgumiem, tostarp nolīgumiem par rūpniecības ražojumu atbildības novērtēšanu un atzīšanu, nolīgumiem lauksaimniecības un zivsaimniecības, pakalpojumu un ieguldījumu jomās, kā arī strīdu izšķiršanas nolīgumiem; aicina Komisiju apsvērt spēkā esošo nozaru nolīgumu atjaunināšanu ar valstīm, kurās ir iespējams uzlabot piedāvājumu, bet tūlītēja padziļināta un visaptveroša brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšana nav iespējama; aicina Komisiju vispusīgāk apsvērt to, kad un kā šie procesi galu galā tiks apvienoti ar turpmākajiem padziļinātajiem un visaptverošajiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem, un nodrošināt, lai Vispārējās preferenču sistēmas dalībnieka statusa zaudējums 2014. gadā nelabvēlīgi neietekmētu Vidusjūras dienvidu reģiona valstu piekļuvi ES tirgum nevienā produktu jomā;

| 33. | aicina Komisiju arī sagatavot stratēģiju attiecībā uz tiem principa “lielāks atbalsts lielākām reformām” partneriem, ar kuriem nav noslēgta iepriekšēja vienošanās vai kuri neietilpst padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu mērķauditorijā, jo īpaši tiem, kuri nav PTO locekļi, piemēram, Lībiju vai Libānu; uzsver, ka, lai arī būtu jāturpina tehniskā palīdzība nolūkā atbalstīt šo valstu virzību uz iestāšanos PTO, ar to vien nepietiek un šī palīdzība būtu atbilstīgi jāpapildina ar nolīgumiem, kas ir savietojami ar PTO un kas sniegtu labumu īsākā termiņā; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju arī sagatavot stratēģiju attiecībā uz tiem principa “lielāks atbalsts lielākām reformām” partneriem, ar kuriem nav noslēgta iepriekšēja vienošanās vai kuri neietilpst padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu mērķauditorijā, jo īpaši tiem, kuri nav PTO locekļi, piemēram, Lībiju vai Libānu; uzsver, ka, lai arī būtu jāturpina tehniskā palīdzība nolūkā atbalstīt šo valstu virzību uz iestāšanos PTO, ar to vien nepietiek un šī palīdzība būtu atbilstīgi jāpapildina ar nolīgumiem, kas ir savietojami ar PTO un kas sniegtu labumu īsākā termiņā;

Pilnvaru piešķiršana mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) kā ekonomikas un demokrātijas priekšnoteikumam

| 34. | ir pārliecināts, ka veiksmīgai reģiona tirdzniecības stratēģijai būtu jānostiprina MVU nozīme, kas dažās valstīs nodrošina ne mazāk kā 30 % darbavietu; atzīst mikrouzņēmumu nozīmi, kuri veido 98,1 % no MVU Ēģiptē, 97,8 % — Marokā, 89,1 % — Jordānijā, bet tikai 9,2 % no tiem MVU, kas darbojas Tunisijā; |
| --- | --- |

34.

ir pārliecināts, ka veiksmīgai reģiona tirdzniecības stratēģijai būtu jānostiprina MVU nozīme, kas dažās valstīs nodrošina ne mazāk kā 30 % darbavietu; atzīst mikrouzņēmumu nozīmi, kuri veido 98,1 % no MVU Ēģiptē, 97,8 % — Marokā, 89,1 % — Jordānijā, bet tikai 9,2 % no tiem MVU, kas darbojas Tunisijā;

| 35. | pauž bažas par lielo skaitu nereģistrēto MVU, kas darbojas “melnajā tirgū”, un par neoficiālās nodarbinātības procentuālo apjomu (izņemot lauksaimniecības nozari), kas dažās Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs sasniedz pat 70 %; ir pārliecināts, ka, lai reģionā noritētu būtiska ekonomikas izaugsme, ES tirdzniecības stratēģijā ir jāmudina nereģistrētie uzņēmumi legalizēt to statusu; mudina Komisiju atbalstīt administratīvo spēju veidošanas programmas, īpaši uzņēmumu reģistrācijas, nodarbinātības un sociālo jautājumu jomās, sevišķu uzmanību pievēršot spēju veidošanai juridisko pakalpojumu jomā, kas nodrošinās labāku sagatavošanos nepieciešamo reformu vadīšanai; |
| --- | --- |

35.

pauž bažas par lielo skaitu nereģistrēto MVU, kas darbojas “melnajā tirgū”, un par neoficiālās nodarbinātības procentuālo apjomu (izņemot lauksaimniecības nozari), kas dažās Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs sasniedz pat 70 %; ir pārliecināts, ka, lai reģionā noritētu būtiska ekonomikas izaugsme, ES tirdzniecības stratēģijā ir jāmudina nereģistrētie uzņēmumi legalizēt to statusu; mudina Komisiju atbalstīt administratīvo spēju veidošanas programmas, īpaši uzņēmumu reģistrācijas, nodarbinātības un sociālo jautājumu jomās, sevišķu uzmanību pievēršot spēju veidošanai juridisko pakalpojumu jomā, kas nodrošinās labāku sagatavošanos nepieciešamo reformu vadīšanai;

| 36. | pauž nožēlu, ka MVU un kooperatīviem ir ierobežotas piekļuves iespējas ieguldījumiem, un uzstāj uz nepieciešamību nodrošināt atbilstošu piekļuvi finansējumam, nodrošinot uzticamus, pieejamus un lietotājam draudzīgus Eiropas Investīciju bankas izsniegtu mikrokredītu un garantiju shēmu noteikumus; uzskata, ka šādas shēmas ļaus saņēmējiem ieviest jauninājumus un veikt pārstrukturizāciju, kas tiem nodrošinās iespēju pilnīgi izmantot ES iekšējā tirgus potenciālu; |
| --- | --- |

36.

pauž nožēlu, ka MVU un kooperatīviem ir ierobežotas piekļuves iespējas ieguldījumiem, un uzstāj uz nepieciešamību nodrošināt atbilstošu piekļuvi finansējumam, nodrošinot uzticamus, pieejamus un lietotājam draudzīgus Eiropas Investīciju bankas izsniegtu mikrokredītu un garantiju shēmu noteikumus; uzskata, ka šādas shēmas ļaus saņēmējiem ieviest jauninājumus un veikt pārstrukturizāciju, kas tiem nodrošinās iespēju pilnīgi izmantot ES iekšējā tirgus potenciālu;

| 37. | uzsver, ka ir jāsekmē uzņēmējdarbība, pieņemot nepieciešamos pasākumus, lai radītu tādu vidi, kas veicinātu sabiedrības iesaistīšanos šajā darbībā; īpaši atzinīgi vērtētu otrā posma uzsākšanu Invest in Med programmā, kuras īpašais uzdevums ir sekmēt sadarbību starp MVU un to pārstāvju organizācijām ES dalībvalstīs un Vidusjūras reģiona dienvidu daļas valstīs; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka ir jāsekmē uzņēmējdarbība, pieņemot nepieciešamos pasākumus, lai radītu tādu vidi, kas veicinātu sabiedrības iesaistīšanos šajā darbībā; īpaši atzinīgi vērtētu otrā posma uzsākšanu Invest in Med programmā, kuras īpašais uzdevums ir sekmēt sadarbību starp MVU un to pārstāvju organizācijām ES dalībvalstīs un Vidusjūras reģiona dienvidu daļas valstīs;

| 38. | atzīst EIB nozīmi palīdzības sniegšanā Vidusjūras dienvidu reģiona valstu MVU, izmantojot Eiropas un Vidusāzijas reģiona valstu ieguldījumu un partnerības instrumentu (FEMIP); atbalsta EIB lēmumu palielināt līdzekļu, kas atvēlēti pasākumiem šajā reģionā, apjomu par EUR 1 miljardu, līdz ar to reģionā īstenoto EIB pasākumu vērtība nākamo trīs gadu laikā būs EUR 6 miljardi; atkārtoti pauž nostāju, ka EIB savi ieguldījumu projekti jāvērš jo īpaši uz MVU un infrastruktūras projektu attīstību, sevišķi enerģētikas jomā, ņemot vērā reģiona iespējas un atbalstu, ko ES var nodrošināt šādu projektu izstrādei un pielietojumam; uzstāj, ka EIB ir jāpalielina savas administratīvās spējas, lai kontrolētu savas starpniecības partnerbankas, kas izsniedz “vispārējos aizdevumus” atbilstoši ES ārējās darbības mērķu kritērijiem, un tādā veidā nodrošinātu pilnīgu atskaitīšanos sabiedrībai par savām darbībām; |
| --- | --- |

38.

atzīst EIB nozīmi palīdzības sniegšanā Vidusjūras dienvidu reģiona valstu MVU, izmantojot Eiropas un Vidusāzijas reģiona valstu ieguldījumu un partnerības instrumentu (FEMIP); atbalsta EIB lēmumu palielināt līdzekļu, kas atvēlēti pasākumiem šajā reģionā, apjomu par EUR 1 miljardu, līdz ar to reģionā īstenoto EIB pasākumu vērtība nākamo trīs gadu laikā būs EUR 6 miljardi; atkārtoti pauž nostāju, ka EIB savi ieguldījumu projekti jāvērš jo īpaši uz MVU un infrastruktūras projektu attīstību, sevišķi enerģētikas jomā, ņemot vērā reģiona iespējas un atbalstu, ko ES var nodrošināt šādu projektu izstrādei un pielietojumam; uzstāj, ka EIB ir jāpalielina savas administratīvās spējas, lai kontrolētu savas starpniecības partnerbankas, kas izsniedz “vispārējos aizdevumus” atbilstoši ES ārējās darbības mērķu kritērijiem, un tādā veidā nodrošinātu pilnīgu atskaitīšanos sabiedrībai par savām darbībām;

| 39. | atzinīgi vērtē neseno Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) iesaistīšanos Vidusjūras reģionā, kā arī ES un atsevišķu ES dalībvalstu apņemšanos piešķirt papildu finansējumu bankas pasākumiem; mudina Eiropadomi un Eiropas Parlamentu ātri ratificēt grozījumus ERAB nolīgumā, kas palīdzēs ERAB darboties pilnā apjomā Vidusjūras reģionā; uzskata, ka kopējais līdzekļu apjoms, kas pieejams ERAB ieguldījumiem reģionā, būtu jāpalielina un ka MVU ir jābūt galvenajiem šo ieguldījumu saņēmējiem; mudina Vidusjūras dienvidu reģiona valstis apliecināt savu apņemšanos, īstenojot demokrātijas, plurālisma un tirgus ekonomikas principus, lai tās varētu piekļūt ieguldījumiem atbilstīgi bankas noteikumiem; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē neseno Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) iesaistīšanos Vidusjūras reģionā, kā arī ES un atsevišķu ES dalībvalstu apņemšanos piešķirt papildu finansējumu bankas pasākumiem; mudina Eiropadomi un Eiropas Parlamentu ātri ratificēt grozījumus ERAB nolīgumā, kas palīdzēs ERAB darboties pilnā apjomā Vidusjūras reģionā; uzskata, ka kopējais līdzekļu apjoms, kas pieejams ERAB ieguldījumiem reģionā, būtu jāpalielina un ka MVU ir jābūt galvenajiem šo ieguldījumu saņēmējiem; mudina Vidusjūras dienvidu reģiona valstis apliecināt savu apņemšanos, īstenojot demokrātijas, plurālisma un tirgus ekonomikas principus, lai tās varētu piekļūt ieguldījumiem atbilstīgi bankas noteikumiem;

| 40. | ir pārliecināts, ka uzņēmēju brīvai pārrobežu kustībai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu pienācīgu brīvās tirdzniecības zonas darbību; ir pārliecināts, ka ES ir jācenšas panākt lielāku saskaņotību starp imigrācijas un tirdzniecības politiku; |
| --- | --- |

40.

ir pārliecināts, ka uzņēmēju brīvai pārrobežu kustībai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu pienācīgu brīvās tirdzniecības zonas darbību; ir pārliecināts, ka ES ir jācenšas panākt lielāku saskaņotību starp imigrācijas un tirdzniecības politiku;

| 41. | norāda, ka vīzu režīma atvieglošana joprojām ir problēma daudzu Vidusjūras dienvidu reģiona valstu MVU pārstāvjiem, kuriem sanāksmju, apmācības vai citu darījumu dēļ jāapmeklē ES; šajā kontekstā tas atzinīgi vērtē neseno paziņojumu “Dialogs ar Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm par migrāciju, mobilitāti un drošību”, kurā Komisija paredz vīzu režīma atvieglošanas nolīgumus, lai cita starpā atbalstītu uzņēmēju mobilitāti; uzskata, ka būtu jāatvieglo procedūras “informācijas patiesuma” un “uzticamības” pārbaudei, un aicina Komisiju apspriest šādas vienošanās saskaņoti ar tirdzniecības sarunām, lai nodrošinātu, ka to īstenošana attiecībā uz MVU nav pārāk birokrātiska; |
| --- | --- |

41.

norāda, ka vīzu režīma atvieglošana joprojām ir problēma daudzu Vidusjūras dienvidu reģiona valstu MVU pārstāvjiem, kuriem sanāksmju, apmācības vai citu darījumu dēļ jāapmeklē ES; šajā kontekstā tas atzinīgi vērtē neseno paziņojumu “Dialogs ar Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm par migrāciju, mobilitāti un drošību”, kurā Komisija paredz vīzu režīma atvieglošanas nolīgumus, lai cita starpā atbalstītu uzņēmēju mobilitāti; uzskata, ka būtu jāatvieglo procedūras “informācijas patiesuma” un “uzticamības” pārbaudei, un aicina Komisiju apspriest šādas vienošanās saskaņoti ar tirdzniecības sarunām, lai nodrošinātu, ka to īstenošana attiecībā uz MVU nav pārāk birokrātiska;

Agadiras procesa pastiprināšana

| 42. | pauž nožēlu, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zona netika izveidota 2010. gadā, un izsaka cerību, ka visas partnervalstis izmantos arābu valstu atmodas revolūciju radīto stimulu, lai turpinātu vajadzīgo reformu īstenošanu nolūkā izveidot efektīvu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu, nekropļojot konkurenci attiecībā uz ES ražotājiem; |
| --- | --- |

42.

pauž nožēlu, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zona netika izveidota 2010. gadā, un izsaka cerību, ka visas partnervalstis izmantos arābu valstu atmodas revolūciju radīto stimulu, lai turpinātu vajadzīgo reformu īstenošanu nolūkā izveidot efektīvu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu, nekropļojot konkurenci attiecībā uz ES ražotājiem;

| 43. | ierosina veikt regulāru ietekmes novērtējumu par brīvās tirdzniecības attīstību, lai aktīvi un pastāvīgi uzraudzītu šā procesa ietekmi uz Vidusjūras reģiona Eiropas dienvidu kaimiņvalstīm, paturot prātā galīgo mērķi — panākt iedzīvotājiem labvēlīgus rezultātus un uzlabot dažādo iesaistīto valstu ekonomikas un ražošanas sistēmas. |
| --- | --- |

43.

ierosina veikt regulāru ietekmes novērtējumu par brīvās tirdzniecības attīstību, lai aktīvi un pastāvīgi uzraudzītu šā procesa ietekmi uz Vidusjūras reģiona Eiropas dienvidu kaimiņvalstīm, paturot prātā galīgo mērķi — panākt iedzīvotājiem labvēlīgus rezultātus un uzlabot dažādo iesaistīto valstu ekonomikas un ražošanas sistēmas.

| 44. | uzsver, ka, lai gan atsevišķām valstīm paredzētās tirdzniecības stratēģijas ir vērtējamas atzinīgi, šiem nolīgumiem nevajadzētu nelabvēlīgi ietekmēt reģionālo integrāciju; pauž nožēlu, ka dienvidu valstu savstarpējā tirdzniecība joprojām ir ļoti ierobežota, un tāpēc norāda, ka 2009. gadā tikai 6 % no Vidusjūras dienvidu reģiona valstu importa apjoma veidoja preces, kuru izcelsmes valsts ir Vidusjūras dienvidu reģionā, salīdzinājumā ar 40 % importa no ES; mudina jaunās demokrātiski ievēlētās valdības nodrošināt lielāku atvērtību attiecībā uz tirdzniecību ar kaimiņvalstīm nekā gāztā režīma pastāvēšanas laikā; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka, lai gan atsevišķām valstīm paredzētās tirdzniecības stratēģijas ir vērtējamas atzinīgi, šiem nolīgumiem nevajadzētu nelabvēlīgi ietekmēt reģionālo integrāciju; pauž nožēlu, ka dienvidu valstu savstarpējā tirdzniecība joprojām ir ļoti ierobežota, un tāpēc norāda, ka 2009. gadā tikai 6 % no Vidusjūras dienvidu reģiona valstu importa apjoma veidoja preces, kuru izcelsmes valsts ir Vidusjūras dienvidu reģionā, salīdzinājumā ar 40 % importa no ES; mudina jaunās demokrātiski ievēlētās valdības nodrošināt lielāku atvērtību attiecībā uz tirdzniecību ar kaimiņvalstīm nekā gāztā režīma pastāvēšanas laikā;

| 45. | atzīst, ka Agadiras grupa ir vienīgais saskaņotu centienu piemērs dienvidu valstu savstarpējā tirdzniecībā, un mudina nolīguma parakstītājas valstis paplašināt to tirdzniecības attiecību darbības jomu un dalībnieku loku; aicina Komisiju turpināt atbalsta sniegšanu šai grupai, uzskatot to par stūrakmeni, lai īstenotu turpmāko ES tirdzniecības stratēģiju; |
| --- | --- |

45.

atzīst, ka Agadiras grupa ir vienīgais saskaņotu centienu piemērs dienvidu valstu savstarpējā tirdzniecībā, un mudina nolīguma parakstītājas valstis paplašināt to tirdzniecības attiecību darbības jomu un dalībnieku loku; aicina Komisiju turpināt atbalsta sniegšanu šai grupai, uzskatot to par stūrakmeni, lai īstenotu turpmāko ES tirdzniecības stratēģiju;

| 46. | turklāt aicina Komisiju padziļinātajos un visaptverošajos brīvās tirdzniecības nolīgumos paredzēt zināmas elastīgas pieejas iespējas, kas galu galā ļautu apvienot atsevišķus nolīgumus ar Agadiras nolīgumu nolūkā izveidot vienotu Eiropas un Vidusjūras valstu brīvās tirdzniecības zonu; |
| --- | --- |

46.

turklāt aicina Komisiju padziļinātajos un visaptverošajos brīvās tirdzniecības nolīgumos paredzēt zināmas elastīgas pieejas iespējas, kas galu galā ļautu apvienot atsevišķus nolīgumus ar Agadiras nolīgumu nolūkā izveidot vienotu Eiropas un Vidusjūras valstu brīvās tirdzniecības zonu;

| 47. | ar gandarījumu norāda uz paredzamo tirdzniecības un ieguldījumu veicināšanas mehānisma ieviešanu, kas darbosies kā datubāze, nodrošinot uzņēmējiem iespēju iegūt atjauninātu informāciju par reģiona nosacījumiem tirdzniecības un ieguldījumu jomā; uzstāj, ka ir aktīvi jāveicina šāda Vidusjūras dienvidu reģiona valstu uzņēmumiem paredzētā mehānisma ieviešana, un tas būtu jāattīsta tā, lai tas nebūtu tikai informatīvs līdzeklis, bet veicinātu arī uzņēmējdarbību reģionā; |
| --- | --- |

47.

ar gandarījumu norāda uz paredzamo tirdzniecības un ieguldījumu veicināšanas mehānisma ieviešanu, kas darbosies kā datubāze, nodrošinot uzņēmējiem iespēju iegūt atjauninātu informāciju par reģiona nosacījumiem tirdzniecības un ieguldījumu jomā; uzstāj, ka ir aktīvi jāveicina šāda Vidusjūras dienvidu reģiona valstu uzņēmumiem paredzētā mehānisma ieviešana, un tas būtu jāattīsta tā, lai tas nebūtu tikai informatīvs līdzeklis, bet veicinātu arī uzņēmējdarbību reģionā;

| 48. | atzinīgi vērtē reģionālu konvenciju par visas Eiropas un Vidusjūras reģiona preferenciāliem izcelsmes noteikumiem, kurā būtu pilnīgi jāņem vērā ES un Izraēlas “tehniskā vienošanās” par Izraēlas apdzīvotajās vietās ražoto produkciju; aicina Komisiju paātrināt jaunu Eiropas un Vidusjūras reģiona konvencijai atbilstīgu izcelsmes noteikumu pieņemšanu, kam jānotiek ne vēlāk kā līdz 2013. gada beigām, kad Vidusjūras dienvidu reģiona valstis zaudēs Vispārējās preferenču sistēmas (VPS) priekšrocības un šajā sistēmā paredzētos izdevīgos izcelsmes noteikumus; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē reģionālu konvenciju par visas Eiropas un Vidusjūras reģiona preferenciāliem izcelsmes noteikumiem, kurā būtu pilnīgi jāņem vērā ES un Izraēlas “tehniskā vienošanās” par Izraēlas apdzīvotajās vietās ražoto produkciju; aicina Komisiju paātrināt jaunu Eiropas un Vidusjūras reģiona konvencijai atbilstīgu izcelsmes noteikumu pieņemšanu, kam jānotiek ne vēlāk kā līdz 2013. gada beigām, kad Vidusjūras dienvidu reģiona valstis zaudēs Vispārējās preferenču sistēmas (VPS) priekšrocības un šajā sistēmā paredzētos izdevīgos izcelsmes noteikumus;

Zināšanu un tiešu sakaru veicināšana

| 49. | mudina ES dalībvalstis daudz vērienīgāk iesaistīties ES dienvidu kaimiņvalstu stratēģijā, nodrošinot plašas stipendiju programmas Vidusjūras dienvidu reģiona valstu abu dzimumu studentiem neatkarīgi no sociālekonomiskās un etniskās izcelsmes, jo īpaši ekonomikas, uzņēmējdarbības un tirdzniecības jomā; aicina Komisiju un priekšsēdētāja vietnieci/Augsto pārstāvi nekavējoties ierosināt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Erasmus un Da Vinci programmu izveidi; pauž novērojumu, ka citi reģiona dalībnieki, piemēram, Persijas līča Sadarbības padomes dalībvalstis, daudz efektīvāk nodrošina Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm šādu atbalstu; uzskata, ka šāda pieredzes apmaiņa var iedibināt ilgstošus sakarus ar turpmākajiem uzņēmējdarbības partneriem Vidusjūras dienvidu reģionā; |
| --- | --- |

49.

mudina ES dalībvalstis daudz vērienīgāk iesaistīties ES dienvidu kaimiņvalstu stratēģijā, nodrošinot plašas stipendiju programmas Vidusjūras dienvidu reģiona valstu abu dzimumu studentiem neatkarīgi no sociālekonomiskās un etniskās izcelsmes, jo īpaši ekonomikas, uzņēmējdarbības un tirdzniecības jomā; aicina Komisiju un priekšsēdētāja vietnieci/Augsto pārstāvi nekavējoties ierosināt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Erasmus un Da Vinci programmu izveidi; pauž novērojumu, ka citi reģiona dalībnieki, piemēram, Persijas līča Sadarbības padomes dalībvalstis, daudz efektīvāk nodrošina Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm šādu atbalstu; uzskata, ka šāda pieredzes apmaiņa var iedibināt ilgstošus sakarus ar turpmākajiem uzņēmējdarbības partneriem Vidusjūras dienvidu reģionā;

| 50. | atgādina mākslinieku, kultūras darbinieku un blogeru nozīmi, ļaujot dažām arābu valstu pilsoniskajām sabiedrībām atbrīvoties no diktatūras un uzsākt demokrātijas veidošanas ceļu; aicina ES nodrošināt, lai tās tirdzniecības politika ietvertu kultūras sadarbības dimensiju, tostarp kopīgas iniciatīvas mākslas un izglītības jomā, plašsaziņas līdzekļu, interneta un citās izšķirošās nozarēs nolūkā veicināt cilvēktiesības un demokrātiju; |
| --- | --- |

50.

atgādina mākslinieku, kultūras darbinieku un blogeru nozīmi, ļaujot dažām arābu valstu pilsoniskajām sabiedrībām atbrīvoties no diktatūras un uzsākt demokrātijas veidošanas ceļu; aicina ES nodrošināt, lai tās tirdzniecības politika ietvertu kultūras sadarbības dimensiju, tostarp kopīgas iniciatīvas mākslas un izglītības jomā, plašsaziņas līdzekļu, interneta un citās izšķirošās nozarēs nolūkā veicināt cilvēktiesības un demokrātiju;

| 51. | aicina nodrošināt, lai paredzamā ES tirdzniecības palātu izveide sadarbībā ar partnervalstīm kļūtu par līdzekli kopīgu tirdzniecības pasākumu, tostarp semināru un uzņēmumu gadatirgu, un savstarpējas pieredzes apmaiņas veicināšanai starp tautsaimniecības partneriem; pauž nožēlu, ka, izņemot ES un Izraēlas tirdzniecības palātu, reģionā nedarbojas citas divpusējas ES tirdzniecības palātas; |
| --- | --- |

51.

aicina nodrošināt, lai paredzamā ES tirdzniecības palātu izveide sadarbībā ar partnervalstīm kļūtu par līdzekli kopīgu tirdzniecības pasākumu, tostarp semināru un uzņēmumu gadatirgu, un savstarpējas pieredzes apmaiņas veicināšanai starp tautsaimniecības partneriem; pauž nožēlu, ka, izņemot ES un Izraēlas tirdzniecības palātu, reģionā nedarbojas citas divpusējas ES tirdzniecības palātas;

ES darbības ietekmes palielināšana

| 52. | ir pilnīgi pārliecināts, ka Komisijas tirdzniecības iniciatīvas ir jāatbalsta, nodrošinot piemērotāku ES tirdzniecības ierēdņu pārstāvību uz vietas; pauž nožēlu par faktu, ka ES delegācijai ir tikai viens tirdzniecības ierēdnis Tunisijā un tā nekādā veidā nav pārstāvēta Jordānijā, neraugoties uz to, ka notiek darbības jomas izpēte padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu noslēgšanai ar šīm valstīm; |
| --- | --- |

52.

ir pilnīgi pārliecināts, ka Komisijas tirdzniecības iniciatīvas ir jāatbalsta, nodrošinot piemērotāku ES tirdzniecības ierēdņu pārstāvību uz vietas; pauž nožēlu par faktu, ka ES delegācijai ir tikai viens tirdzniecības ierēdnis Tunisijā un tā nekādā veidā nav pārstāvēta Jordānijā, neraugoties uz to, ka notiek darbības jomas izpēte padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu noslēgšanai ar šīm valstīm;

| 53. | turklāt uzskata, ka ir svarīgi, lai ES pilnīgi koordinētu savus tirdzniecības, ieguldījumu un finansiālā atbalsta pasākumus reģionā, lai nodrošinātu vislabvēlīgāko ietekmi; pauž bažas par to, ka nepietiekamas saskaņošanas dēļ ievērojams skaits to dalībnieku, kuri darbojas ES iekšienē un pašās partnervalstīs, kā arī citi ārējie dalībnieki nevar produktīvi izmantot svarīgus sasniegumus vai var izveidoties pasākumu pārklāšanās; |
| --- | --- |

53.

turklāt uzskata, ka ir svarīgi, lai ES pilnīgi koordinētu savus tirdzniecības, ieguldījumu un finansiālā atbalsta pasākumus reģionā, lai nodrošinātu vislabvēlīgāko ietekmi; pauž bažas par to, ka nepietiekamas saskaņošanas dēļ ievērojams skaits to dalībnieku, kuri darbojas ES iekšienē un pašās partnervalstīs, kā arī citi ārējie dalībnieki nevar produktīvi izmantot svarīgus sasniegumus vai var izveidoties pasākumu pārklāšanās;

| 54. | uzsver vajadzību šajā reģionā nodrošināt ciešāku saskaņotību starp Eiropas kaimiņattiecību politikas finanšu instrumentiem, piemēram, Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānismu, un dažādām ES un starptautiskajām un reģionālajām finanšu institūcijām, tostarp EIB, ERAB un Pasaules Banku, lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku efektivitāti un saskanību; aicina Komisiju uzņemties vadību šī darba koordinēšanā; |
| --- | --- |

54.

uzsver vajadzību šajā reģionā nodrošināt ciešāku saskaņotību starp Eiropas kaimiņattiecību politikas finanšu instrumentiem, piemēram, Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānismu, un dažādām ES un starptautiskajām un reģionālajām finanšu institūcijām, tostarp EIB, ERAB un Pasaules Banku, lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku efektivitāti un saskanību; aicina Komisiju uzņemties vadību šī darba koordinēšanā;

*

* *

| 55. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, EIB, ERAB, kā arī dalībvalstu un Vidusjūras dienvidu reģiona valstu, valdību un parlamentu vadītājiem un Savienībai Vidusjūrai. |
| --- | --- |

55.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, EIB, ERAB, kā arī dalībvalstu un Vidusjūras dienvidu reģiona valstu, valdību un parlamentu vadītājiem un Savienībai Vidusjūrai.

---

(1)  OV C 272 E, 9.11.2006., 570. lpp.

(2)  OV C 285 E, 21.10.2010., 35. lpp.

(3)  OV L 97, 30.3.1998., 2. lpp.

(4)  OV L 147, 21.6.2000., 3. lpp.

(5)  OV L 70, 18.3.2000., 2. lpp.

(6)  OV L 129, 15.5.2002., 3. lpp.

(7)  OV L 304, 30.9.2004., 39. lpp.

(8)  OV L 143, 30.5.2006., 2. lpp.

(9)  OV L 265, 10.10.2005., 2. lpp.

(10)  OV L 187, 16.7.1997., 3. lpp.

(11)  OV L 35, 13.2.1996., 1. lpp.

(12)  C(2007)0672.

(13)  C(2011)5381.

(14)  Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0141.

(15)  Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0154.

(16)  Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0576.

---

| 10.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 261/31 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 261/31

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsPēc būtības bioloģisku procesu patentēšana

P7_TA(2012)0202

Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija par pēc būtības bioloģisku procesu patentēšanu (2012/2623(RSP))

2013/C 261 E/05

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 6. jūlija Direktīvu 98/44/EK par izgudrojumu tiesisko aizsardzību biotehnoloģijā (1) (turpmāk tekstā — Direktīva 98/44/EK) un jo īpaši tās 4. pantu, kurā noteikts, ka augu un dzīvnieku šķirnes un pēc savas būtības bioloģiski augu un dzīvnieku ražošanas procesi nav patentējami, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 6. jūlija Direktīvu 98/44/EK par izgudrojumu tiesisko aizsardzību biotehnoloģijā (1) (turpmāk tekstā — Direktīva 98/44/EK) un jo īpaši tās 4. pantu, kurā noteikts, ka augu un dzīvnieku šķirnes un pēc savas būtības bioloģiski augu un dzīvnieku ražošanas procesi nav patentējami,

| — | ņemot vērā Direktīvas 98/44/EK 33. apsvērumu un 2. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka augu vai dzīvnieku ražošanas process ir pēc savas būtības bioloģisks, ja tas pilnībā sastāv tikai no dabīgām norisēm, kā, piemēram, krustošana vai selekcija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvas 98/44/EK 33. apsvērumu un 2. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka augu vai dzīvnieku ražošanas process ir pēc savas būtības bioloģisks, ja tas pilnībā sastāv tikai no dabīgām norisēm, kā, piemēram, krustošana vai selekcija,

| — | ņemot vērā to, ka ir svarīgi pareizi piemērot Direktīvas 98/44/EK 11. pantu, nodrošinot priekšrocības lauksaimniekam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka ir svarīgi pareizi piemērot Direktīvas 98/44/EK 11. pantu, nodrošinot priekšrocības lauksaimniekam,

| — | ņemot vērā 1973. gada 5. oktobra Konvenciju par Eiropas patentu piešķiršanu (turpmāk tekstā — Eiropas patentu konvencija) un jo īpaši tās 53. panta b) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1973. gada 5. oktobra Konvenciju par Eiropas patentu piešķiršanu (turpmāk tekstā — Eiropas patentu konvencija) un jo īpaši tās 53. panta b) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Patentu organizācijas Administratīvās padomes 1999. gada 16. jūnija lēmumu par Direktīvas 98/44/EK iekļaušanu Eiropas patentu konvencijas īstenošanas noteikumos (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Patentu organizācijas Administratīvās padomes 1999. gada 16. jūnija lēmumu par Direktīvas 98/44/EK iekļaušanu Eiropas patentu konvencijas īstenošanas noteikumos (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Patentu iestādes (EPI) Lēmumu G2/06 un Eiropas Savienības Tiesas spriedumu lietā C-34/10, kurā konstatēts, ka, skaidrojot aizliegumus patentu tiesībās, ir jāņem vērā tehniskās metodes izmantošana kopumā, nevis tikai pretenziju formulējums, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Patentu iestādes (EPI) Lēmumu G2/06 un Eiropas Savienības Tiesas spriedumu lietā C-34/10, kurā konstatēts, ka, skaidrojot aizliegumus patentu tiesībās, ir jāņem vērā tehniskās metodes izmantošana kopumā, nevis tikai pretenziju formulējums,

| — | ņemot vērā EPI paplašinātās Apelācijas padomes Lēmumu G2/07 (par brokoļiem) un Lēmumu G1/08 (par tomātiem), kuros noteikts, ka selekcijas process principā nav patentējams, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPI paplašinātās Apelācijas padomes Lēmumu G2/07 (par brokoļiem) un Lēmumu G1/08 (par tomātiem), kuros noteikts, ka selekcijas process principā nav patentējams,

| — | ņemot vērā patentus, ko EPI piešķīrusi tradicionāli audzētu kultūru, piemēram, brokoļu (EP 1 069 819), tomātu (EP 1 211 926) un meloņu (EP 1 962 578), ražošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā patentus, ko EPI piešķīrusi tradicionāli audzētu kultūru, piemēram, brokoļu (EP 1 069 819), tomātu (EP 1 211 926) un meloņu (EP 1 962 578), ražošanai,

| — | ņemot vērā patentus, ko EPI piešķīrusi tradicionāli audzētu dzīvnieku ražošanai, piemēram, attiecībā uz dzimuma izvēli un pavairošanas materiālu, kas tiek izmantots tradicionālās selekcijas procesā (EP 1 263 521, EP 1 257 168), piena govju selekciju (EP 1 330 552) un lopkopību (EP 1 506 316), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā patentus, ko EPI piešķīrusi tradicionāli audzētu dzīvnieku ražošanai, piemēram, attiecībā uz dzimuma izvēli un pavairošanas materiālu, kas tiek izmantots tradicionālās selekcijas procesā (EP 1 263 521, EP 1 257 168), piena govju selekciju (EP 1 330 552) un lopkopību (EP 1 506 316),

| — | ņemot vērā Starptautisko līgumu par pārtikas un lauksaimniecības augu ģenētiskajiem resursiem, kuram Eiropas Savienība ir pievienojusies saskaņā ar Padomes Lēmumu 2004/869/EK (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko līgumu par pārtikas un lauksaimniecības augu ģenētiskajiem resursiem, kuram Eiropas Savienība ir pievienojusies saskaņā ar Padomes Lēmumu 2004/869/EK (3),

| — | ņemot vērā 1961. gada 2. decembra Starptautisko jaunu augu šķirņu aizsardzības konvenciju, kas pārskatīta Ženēvā 1972. gada 10. novembrī, 1978. gada 23. oktobrī un 1991. gada 19. martā (turpmāk tekstā — UPOV konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1961. gada 2. decembra Starptautisko jaunu augu šķirņu aizsardzības konvenciju, kas pārskatīta Ženēvā 1972. gada 10. novembrī, 1978. gada 23. oktobrī un 1991. gada 19. martā (turpmāk tekstā — UPOV konvencija),

| — | ņemot vērā Padomes 1994. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu šķirņu aizsardzību (4) (turpmāk tekstā — Regula (EK) Nr. 2100/94), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1994. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu šķirņu aizsardzību (4) (turpmāk tekstā — Regula (EK) Nr. 2100/94),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā intelektuālā īpašuma tiesības ir svarīgas, lai veicinātu jaunu augu šķirņu izstrādi un ar augkopību saistītus jauninājumus, un tās ir obligāts priekšnoteikums, kas sekmē izaugsmi un jaunradi un palīdz Eiropas uzņēmumiem, sevišķi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), strādāt ekonomikas krīzes un globālas konkurences apstākļos; |
| --- | --- |

A.

tā kā intelektuālā īpašuma tiesības ir svarīgas, lai veicinātu jaunu augu šķirņu izstrādi un ar augkopību saistītus jauninājumus, un tās ir obligāts priekšnoteikums, kas sekmē izaugsmi un jaunradi un palīdz Eiropas uzņēmumiem, sevišķi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), strādāt ekonomikas krīzes un globālas konkurences apstākļos;

| B. | tā kā jo īpaši selekcijas jomā pārmērīgi plaša patentu aizsardzība var kavēt jaunradi un progresu un nelabvēlīgi ietekmēt mazos un vidējos selekcijas uzņēmumus, liedzot tiem piekļuvi dzīvnieku un augu ģenētiskajiem resursiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā jo īpaši selekcijas jomā pārmērīgi plaša patentu aizsardzība var kavēt jaunradi un progresu un nelabvēlīgi ietekmēt mazos un vidējos selekcijas uzņēmumus, liedzot tiem piekļuvi dzīvnieku un augu ģenētiskajiem resursiem;

| C. | tā kā augu selekcija ir būtisks priekšnoteikums tam, ka tiek garantēta nodrošinātība ar pārtiku un (zināmā mērā) ar energoapgādi; |
| --- | --- |

C.

tā kā augu selekcija ir būtisks priekšnoteikums tam, ka tiek garantēta nodrošinātība ar pārtiku un (zināmā mērā) ar energoapgādi;

| D. | tā kā tradicionālās selekcijas metodes ir izšķirošas nozīmes faktors mūsdienīgai augu un dzīvnieku selekcijai; |
| --- | --- |

D.

tā kā tradicionālās selekcijas metodes ir izšķirošas nozīmes faktors mūsdienīgai augu un dzīvnieku selekcijai;

| E. | tā kā gan saskaņā ar UPOV konvenciju izveidotās starptautiskās augu šķirņu aizsardzības sistēmas, gan saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2100/94 izveidotās ES sistēmas pamatprincips ir — augu šķirnes īpašnieks nedrīkst liegt citiem izmantot ar patentu aizsargātu augu šķirni, lai veicinātu aizsargāto augu šķirņu izmantošanu turpmākās selekcijas darbībās; |
| --- | --- |

E.

tā kā gan saskaņā ar UPOV konvenciju izveidotās starptautiskās augu šķirņu aizsardzības sistēmas, gan saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2100/94 izveidotās ES sistēmas pamatprincips ir — augu šķirnes īpašnieks nedrīkst liegt citiem izmantot ar patentu aizsargātu augu šķirni, lai veicinātu aizsargāto augu šķirņu izmantošanu turpmākās selekcijas darbībās;

| F. | tā kā ir svarīgi, lai līdzīgas priekšrocības būtu noteiktas patentu tiesībās visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir svarīgi, lai līdzīgas priekšrocības būtu noteiktas patentu tiesībās visā Eiropas Savienībā;

| G. | tā kā Direktīvas 98/44/EK 4. pantā un Eiropas patentu konvencijas 53. panta b) apakšpunktā ir noteikts, ka augu un dzīvnieku šķirnes un pēc savas būtības bioloģiski augu un dzīvnieku ražošanas procesi nav patentējami; |
| --- | --- |

G.

tā kā Direktīvas 98/44/EK 4. pantā un Eiropas patentu konvencijas 53. panta b) apakšpunktā ir noteikts, ka augu un dzīvnieku šķirnes un pēc savas būtības bioloģiski augu un dzīvnieku ražošanas procesi nav patentējami;

| H. | tā kā patenti, kas piešķirti tradicionālās selekcijas rezultātā iegūtiem produktiem vai tradicionālajai selekcijai vajadzīgam ģenētiskajam materiālam, var būt par iemeslu tam, ka netiek piemērots Direktīvas 98/44/EK 4. pantā un Eiropas patentu konvencijas 53. panta b) apakšpunktā noteiktais izņēmums; |
| --- | --- |

H.

tā kā patenti, kas piešķirti tradicionālās selekcijas rezultātā iegūtiem produktiem vai tradicionālajai selekcijai vajadzīgam ģenētiskajam materiālam, var būt par iemeslu tam, ka netiek piemērots Direktīvas 98/44/EK 4. pantā un Eiropas patentu konvencijas 53. panta b) apakšpunktā noteiktais izņēmums;

| I. | tā kā ģenētiskās inženierijas jomā patentus var piešķirt, tomēr ir jāsaglabā augu un dzīvnieku šķirņu patentēšanas aizliegums; |
| --- | --- |

I.

tā kā ģenētiskās inženierijas jomā patentus var piešķirt, tomēr ir jāsaglabā augu un dzīvnieku šķirņu patentēšanas aizliegums;

| J. | tā kā, lemjot par patenta piešķiršanu biotehnoloģijas jomā, būtu jāņem vērā tehniskās metodes izmantošana kopumā, nevis tikai pretenziju formulējums, un dažos jaunākajos lēmumos šo vispārēja tvēruma pieejas principu ir piemērojusi gan Eiropas Patentu iestāde, gan Eiropas Savienības Tiesa (5); |
| --- | --- |

J.

tā kā, lemjot par patenta piešķiršanu biotehnoloģijas jomā, būtu jāņem vērā tehniskās metodes izmantošana kopumā, nevis tikai pretenziju formulējums, un dažos jaunākajos lēmumos šo vispārēja tvēruma pieejas principu ir piemērojusi gan Eiropas Patentu iestāde, gan Eiropas Savienības Tiesa (5);

| K. | tā kā saskaņā ar Direktīvas 98/44/EK 16. panta c) apakšpunktu Komisijai ir pienākums katru gadu ziņot “par patentu tiesību attīstību un sekām biotehnoloģijas un ģenētiskās inženierijas jomā”; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar Direktīvas 98/44/EK 16. panta c) apakšpunktu Komisijai ir pienākums katru gadu ziņot “par patentu tiesību attīstību un sekām biotehnoloģijas un ģenētiskās inženierijas jomā”;

| L. | tā kā kopš 2005. gada Komisija nav publicējusi nevienu šādu ziņojumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā kopš 2005. gada Komisija nav publicējusi nevienu šādu ziņojumu;

| M. | tā kā 2005. gada 26. oktobra rezolūcijā par biotehnoloģisko izgudrojumu patentiem (6) Parlaments aicināja Komisiju nākamajā ziņojumā rūpīgi apsvērt to, kā pareizi īstenot Direktīvas 98/44/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2005. gada 26. oktobra rezolūcijā par biotehnoloģisko izgudrojumu patentiem (6) Parlaments aicināja Komisiju nākamajā ziņojumā rūpīgi apsvērt to, kā pareizi īstenot Direktīvas 98/44/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| N. | tā kā šādi Komisijas ziņojumi nodrošinātu, ka sabiedrība ir pilnībā informēta, un tā kā Eiropas Savienībai ir jāuzņemas vadošā loma, rosinot diskusiju sabiedrībā, |
| --- | --- |

N.

tā kā šādi Komisijas ziņojumi nodrošinātu, ka sabiedrība ir pilnībā informēta, un tā kā Eiropas Savienībai ir jāuzņemas vadošā loma, rosinot diskusiju sabiedrībā,

| 1. | atzīst EPI darbības nozīmīgumu, atbalstot konkurētspēju jaunrades jomā un ekonomisko izaugsmi Eiropā; |
| --- | --- |

1.

atzīst EPI darbības nozīmīgumu, atbalstot konkurētspēju jaunrades jomā un ekonomisko izaugsmi Eiropā;

| 2. | atzīst, ka patenti sekmē vērtīgas tehniskās informācijas izplatīšanu un ka tie ir svarīgs tehnoloģijas nodošanas instruments; |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka patenti sekmē vērtīgas tehniskās informācijas izplatīšanu un ka tie ir svarīgs tehnoloģijas nodošanas instruments;

| 3. | atzinīgi vērtē lēmumus, ko EPI paplašinātā Apelācijas padome pieņēmusi t. s. “brokoļu” (G2/07) un “tomātu” (G1/08) lietā, atbildot uz jautājumu par to, kā pareizi interpretējams jēdziens “pēc savas būtības bioloģiski augu (vai dzīvnieku) ražošanas procesi”, kurš izmantots Direktīvā 98/44/EK un Eiropas patentu konvencijā, lai aizliegtu šādu procesu patentēšanu; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē lēmumus, ko EPI paplašinātā Apelācijas padome pieņēmusi t. s. “brokoļu” (G2/07) un “tomātu” (G1/08) lietā, atbildot uz jautājumu par to, kā pareizi interpretējams jēdziens “pēc savas būtības bioloģiski augu (vai dzīvnieku) ražošanas procesi”, kurš izmantots Direktīvā 98/44/EK un Eiropas patentu konvencijā, lai aizliegtu šādu procesu patentēšanu;

| 4. | aicina EPI noteikt, ka nav patentējami arī tradicionālās selekcijas rezultātā iegūti produkti un neviena no tradicionālās selekcijas metodēm, tostarp t. s. SMART selekcija (jeb precīzā selekcija), kā arī pavairošanas materiāls, kas tiek izmantots tradicionālās selekcijas procesā; |
| --- | --- |

4.

aicina EPI noteikt, ka nav patentējami arī tradicionālās selekcijas rezultātā iegūti produkti un neviena no tradicionālās selekcijas metodēm, tostarp t. s. SMART selekcija (jeb precīzā selekcija), kā arī pavairošanas materiāls, kas tiek izmantots tradicionālās selekcijas procesā;

| 5. | aicina Komisiju jaunajā ziņojumā izvērtēt lēmumus, ko EPI paplašinātā Apelācijas padome pieņēmusi t. s. “brokoļu” un “tomātu” lietā; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju jaunajā ziņojumā izvērtēt lēmumus, ko EPI paplašinātā Apelācijas padome pieņēmusi t. s. “brokoļu” un “tomātu” lietā;

| 6. | atzinīgi vērtē lēmumus, ko nesen pieņēmusi Eiropas Patentu iestāde (lietā “WARF”) un Eiropas Savienības Tiesa (lietā Oliver Brüstle), jo tajos pareizi interpretēta Direktīva 98/44/EK un sniegtas svarīgas norādes uz t. s. vispārēja tvēruma pieeju; aicina Eiropas Komisiju šos lēmumus izvērtēt, izdarot atbilstošus secinājumus arī citās attiecīgajās politikas jomās, lai nodrošinātu ES politikas atbilstību šiem lēmumiem; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē lēmumus, ko nesen pieņēmusi Eiropas Patentu iestāde (lietā “WARF”) un Eiropas Savienības Tiesa (lietā Oliver Brüstle), jo tajos pareizi interpretēta Direktīva 98/44/EK un sniegtas svarīgas norādes uz t. s. vispārēja tvēruma pieeju; aicina Eiropas Komisiju šos lēmumus izvērtēt, izdarot atbilstošus secinājumus arī citās attiecīgajās politikas jomās, lai nodrošinātu ES politikas atbilstību šiem lēmumiem;

| 7. | aicina Komisiju jaunajā ziņojumā izvērtēt to, kādas varētu būt augu selekcijas metožu patentēšanas sekas un kā tās ietekmētu selekcijas nozari, lauksaimniecību, pārtikas rūpniecību un nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju jaunajā ziņojumā izvērtēt to, kādas varētu būt augu selekcijas metožu patentēšanas sekas un kā tās ietekmētu selekcijas nozari, lauksaimniecību, pārtikas rūpniecību un nodrošinātību ar pārtiku;

| 8. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai ES arī turpmāk patentu tiesībās piemērotu vispārēju izņēmumu, kas par labu audzētājiem noteikts attiecībā uz augu un dzīvnieku selekcionēšanu; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai ES arī turpmāk patentu tiesībās piemērotu vispārēju izņēmumu, kas par labu audzētājiem noteikts attiecībā uz augu un dzīvnieku selekcionēšanu;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un EPI. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un EPI.

---

(1)  OV L 213, 30.7.1998., 13. lpp.

(2)  Oficiālais Vēstnesis, EPO 7/1999, 437. lpp.

(3)  OV L 378, 23.12.2004., 1. lpp.

(4)  OV L 227, 1.9.1994., 1. lpp.

(5)  Eiropas Patentu biroja paplašinātās Apelācijas padomes 2008. gada 25. novembra Lēmums G2/06 (“WARF”) un EST spriedums lietā C-34/10 (Oliver Brüstle pret Greenpeace eV.).

(6)  OV C 272E, 9.11.2006., 440. lpp.

---

| 10.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 261/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 261/34

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsJūras pirātisms

P7_TA(2012)0203

Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūcija par jūras pirātismu (2011/2962(RSP))

2013/C 261 E/06

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2008. gada 20. maija rezolūciju par integrētu Eiropas Savienības jūrlietu politiku (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 20. maija rezolūciju par integrētu Eiropas Savienības jūrlietu politiku (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta rezolūcijas par jūras pirātismu, jo īpaši 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par pirātismu jūrā (2) un 2009. gada 26. novembra rezolūciju par politisku risinājumu pirātisma problēmai Somālijas piekrastē (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta rezolūcijas par jūras pirātismu, jo īpaši 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par pirātismu jūrā (2) un 2009. gada 26. novembra rezolūciju par politisku risinājumu pirātisma problēmai Somālijas piekrastē (3),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1988. gada Konvenciju par tādu prettiesisku darbību novēršanu, kuras apdraud jūras navigācijas drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1988. gada Konvenciju par tādu prettiesisku darbību novēršanu, kuras apdraud jūras navigācijas drošību,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas par stāvokli Somālijā, jo īpaši 2012. gada 22. februāra Rezolūciju Nr. 2036 (2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas par stāvokli Somālijā, jo īpaši 2012. gada 22. februāra Rezolūciju Nr. 2036 (2012),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 19. septembra Vienoto rīcību 2008/749/KĀDP par Eiropas Savienības militārās koordinācijas darbību, atbalstot ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1816 (2008) (EU NAVCO), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 19. septembra Vienoto rīcību 2008/749/KĀDP par Eiropas Savienības militārās koordinācijas darbību, atbalstot ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1816 (2008) (EU NAVCO),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 10. novembra Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju, kuras mērķis ir palīdzēt apkarot, novērst un apspiest pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē (EU NAVFOR ATALANTA), un Padomes Lēmumu 2010/766/KĀDP, ar ko groza Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 10. novembra Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju, kuras mērķis ir palīdzēt apkarot, novērst un apspiest pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē (EU NAVFOR ATALANTA), un Padomes Lēmumu 2010/766/KĀDP, ar ko groza Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 23. marta lēmumu pagarināt EU NAVFOR operācijas ATALANTA pilnvaras līdz 2014. gadam un paplašināt šo militāro spēku operāciju teritoriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 23. marta lēmumu pagarināt EU NAVFOR operācijas ATALANTA pilnvaras līdz 2014. gadam un paplašināt šo militāro spēku operāciju teritoriju,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 15. februāra Lēmumu 2010/96/KĀDP un Padomes 2010. gada 31. marta Lēmumu 2010/197/KĀDP par Eiropas Savienības militārās misijas sākšanu, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (“EUTM Somālija”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 15. februāra Lēmumu 2010/96/KĀDP un Padomes 2010. gada 31. marta Lēmumu 2010/197/KĀDP par Eiropas Savienības militārās misijas sākšanu, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (“EUTM Somālija”),

| — | ņemot vērā krīzes pārvarēšanas koncepciju, par kuru Ārlietu padome vienojās 2011. gada 16. decembrī, paredzot īstenot misiju reģionālo jūras spēku izveidei (RMCB), kas būs civila KDAP misija ar militāru kompetenci un patlaban tiek sagatavota, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā krīzes pārvarēšanas koncepciju, par kuru Ārlietu padome vienojās 2011. gada 16. decembrī, paredzot īstenot misiju reģionālo jūras spēku izveidei (RMCB), kas būs civila KDAP misija ar militāru kompetenci un patlaban tiek sagatavota,

| — | ņemot vērā Stratēģisko programmu Āfrikas ragam, kuru Padome pieņēma 2011. gada 14. novembrī, lai noteiktu Eiropas Savienības darbības virzību šajā reģionā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stratēģisko programmu Āfrikas ragam, kuru Padome pieņēma 2011. gada 14. novembrī, lai noteiktu Eiropas Savienības darbības virzību šajā reģionā;

| — | ņemot vērā 2008. gada 9. jūnijā Džibutijā parakstīto vienošanos par varas sadali, kuras mērķis bija uzsākt visaptverošu nacionālo izlīgumu un izveidot stipru un iekļaujošu politisko savienību, kas varētu nodrošināt mieru, panākt izlīgumu valstī un atjaunot centralizētu valsts varu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 9. jūnijā Džibutijā parakstīto vienošanos par varas sadali, kuras mērķis bija uzsākt visaptverošu nacionālo izlīgumu un izveidot stipru un iekļaujošu politisko savienību, kas varētu nodrošināt mieru, panākt izlīgumu valstī un atjaunot centralizētu valsts varu;

| — | ņemot vērā 2012. gada 23. februārī Londonā notikušajā konferencē par Somāliju pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 23. februārī Londonā notikušajā konferencē par Somāliju pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā jūras transports jau izsenis ir bijis viens no Eiropas ekonomiskās izaugsmes un labklājības stūrakmeņiem un pasaules tirdzniecība par vairāk nekā 80 % tiek nodrošināta ar jūras pārvadājumiem; tā kā pirātisms rada draudus starptautiskai drošībai un reģionālai stabilitātei un tādējādi ES ir patiesi ieinteresēta sniegt savu ieguldījumu starptautiskajā jūrniecības drošībā, kā arī pirātisma un tā galveno cēloņu apkarošanā, uztverot to kā ES rīcības prioritāti; |
| --- | --- |

A.

tā kā jūras transports jau izsenis ir bijis viens no Eiropas ekonomiskās izaugsmes un labklājības stūrakmeņiem un pasaules tirdzniecība par vairāk nekā 80 % tiek nodrošināta ar jūras pārvadājumiem; tā kā pirātisms rada draudus starptautiskai drošībai un reģionālai stabilitātei un tādējādi ES ir patiesi ieinteresēta sniegt savu ieguldījumu starptautiskajā jūrniecības drošībā, kā arī pirātisma un tā galveno cēloņu apkarošanā, uztverot to kā ES rīcības prioritāti;

| B. | tā kā pirātisms ir uzskatāms par starptautisku noziegumu; tā kā pirātisms un bruņota laupīšana jūrā ir jāapkaro koordinēti, par pamatu izmantojot UNCLOS tiesisko regulējumu; tā kā šīs konvencijas 100. pantā noteikts, ka visām valstīm ir pienākums sadarboties, lai izskaustu pirātismu; |
| --- | --- |

B.

tā kā pirātisms ir uzskatāms par starptautisku noziegumu; tā kā pirātisms un bruņota laupīšana jūrā ir jāapkaro koordinēti, par pamatu izmantojot UNCLOS tiesisko regulējumu; tā kā šīs konvencijas 100. pantā noteikts, ka visām valstīm ir pienākums sadarboties, lai izskaustu pirātismu;

| C. | tā kā pirātisms starptautiskos ūdeņos joprojām ir neatrisināta problēma, lai gan operācijas ATALANTA darbības un militāru un privātu kuģu apsardzes izmantošanas rezultātā pēdējā gada laikā ir ievērojami samazinājies veiksmīgo uzbrukumu skaits, tā kā Indijas okeāna rietumdaļā, jo īpaši pie Somālijas un Āfrikas raga krastiem, pirātisma izplatība strauji palielinās, taču tas notiek arī citās jūras teritorijās, tostarp arī Dienvidaustrumāzijā un Rietumāfrikā, tādējādi šī bīstamā problēma arvien vairāk apdraud gan jūrnieku, gan citu cilvēku dzīvību un drošību, reģiona attīstību un stabilitāti, jūras vidi, pasaules tirdzniecību, visus jūras transporta un pārvadājumu veidus, tostarp zvejas kuģus, kā arī humānās palīdzības piegādi; |
| --- | --- |

C.

tā kā pirātisms starptautiskos ūdeņos joprojām ir neatrisināta problēma, lai gan operācijas ATALANTA darbības un militāru un privātu kuģu apsardzes izmantošanas rezultātā pēdējā gada laikā ir ievērojami samazinājies veiksmīgo uzbrukumu skaits, tā kā Indijas okeāna rietumdaļā, jo īpaši pie Somālijas un Āfrikas raga krastiem, pirātisma izplatība strauji palielinās, taču tas notiek arī citās jūras teritorijās, tostarp arī Dienvidaustrumāzijā un Rietumāfrikā, tādējādi šī bīstamā problēma arvien vairāk apdraud gan jūrnieku, gan citu cilvēku dzīvību un drošību, reģiona attīstību un stabilitāti, jūras vidi, pasaules tirdzniecību, visus jūras transporta un pārvadājumu veidus, tostarp zvejas kuģus, kā arī humānās palīdzības piegādi;

| D. | tā kā Padome nolēma vēl par diviem gadiem — līdz 2014. gadam pagarināt ES pirātisma apkarošanas operāciju (EU NAVFOR ATALANTA), kuras mērķis ir palīdzēt aizsargāt kuģus, kas piegādā Pasaules Pārtikas programmas (WFP) palīdzību pārvietotajiem iedzīvotājiem Somālijā, un aizsargāt Āfrikas Savienības misijas Somālijā (AMISOM) pārvadājumus, kā arī novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē un atturēt no šādiem nodarījumiem, un katrā atsevišķā gadījumā aizsargāt kuģus, kas veic pārvadājumus Somālijas piekrastes ūdeņos; tā kā EU NAVFOR operācija ATALANTA palīdz arī uzraudzīt zveju Somālijas piekrastē; |
| --- | --- |

D.

tā kā Padome nolēma vēl par diviem gadiem — līdz 2014. gadam pagarināt ES pirātisma apkarošanas operāciju (EU NAVFOR ATALANTA), kuras mērķis ir palīdzēt aizsargāt kuģus, kas piegādā Pasaules Pārtikas programmas (WFP) palīdzību pārvietotajiem iedzīvotājiem Somālijā, un aizsargāt Āfrikas Savienības misijas Somālijā (AMISOM) pārvadājumus, kā arī novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē un atturēt no šādiem nodarījumiem, un katrā atsevišķā gadījumā aizsargāt kuģus, kas veic pārvadājumus Somālijas piekrastes ūdeņos; tā kā EU NAVFOR operācija ATALANTA palīdz arī uzraudzīt zveju Somālijas piekrastē;

| E. | tā kā ik gadu 10 000 Eiropas kuģu pārvietojas pa bīstamām jūras teritorijām un tā kā tādējādi pirātisms ne tikai apdraud cilvēku dzīvību un drošību, bet ir arī ekonomiska rakstura problēma, jo tas apdraud starptautiskos komerciālos kuģošanas maršrutus un ļoti negatīvi ietekmē starptautisko tirdzniecību; |
| --- | --- |

E.

tā kā ik gadu 10 000 Eiropas kuģu pārvietojas pa bīstamām jūras teritorijām un tā kā tādējādi pirātisms ne tikai apdraud cilvēku dzīvību un drošību, bet ir arī ekonomiska rakstura problēma, jo tas apdraud starptautiskos komerciālos kuģošanas maršrutus un ļoti negatīvi ietekmē starptautisko tirdzniecību;

| F. | tā kā uzbrukumu mēģinājumu skaits pieaug — 2011. gadā ziņots par 28 nolaupītiem kuģiem un 470 jūrniekiem, no kuriem 15 tika nogalināti, un patlaban gūstā atrodas vairāk nekā septiņi kuģi, par kuriem pieprasa izpirkuma naudu, un Somālijā, pēc aptuveniem datiem, gūstā atrodas 191 jūrnieks, kas bieži vien ilgstoši tiek turēti šausmīgos un necilvēcīgos apstākļos; |
| --- | --- |

F.

tā kā uzbrukumu mēģinājumu skaits pieaug — 2011. gadā ziņots par 28 nolaupītiem kuģiem un 470 jūrniekiem, no kuriem 15 tika nogalināti, un patlaban gūstā atrodas vairāk nekā septiņi kuģi, par kuriem pieprasa izpirkuma naudu, un Somālijā, pēc aptuveniem datiem, gūstā atrodas 191 jūrnieks, kas bieži vien ilgstoši tiek turēti šausmīgos un necilvēcīgos apstākļos;

| G. | tā kā pirāti savu taktiku un metodes pastāvīgi pilnveido un ir paplašinājuši darbības teritoriju, par tā dēvētajiem bāzes kuģiem izmantojot nolaupītos lielāka izmēra kuģus; |
| --- | --- |

G.

tā kā pirāti savu taktiku un metodes pastāvīgi pilnveido un ir paplašinājuši darbības teritoriju, par tā dēvētajiem bāzes kuģiem izmantojot nolaupītos lielāka izmēra kuģus;

| H. | tā kā viens no pirātisma iemesliem ir ieilgusī politiskā nestabilitāte Somālijā, un tas veicina šīs problēmas saasināšanos, un tā kā daļa Somālijas iedzīvotāju pirātismu joprojām uzskata par ienesīgu un dzīvotspējīgu ienākumu avotu; |
| --- | --- |

H.

tā kā viens no pirātisma iemesliem ir ieilgusī politiskā nestabilitāte Somālijā, un tas veicina šīs problēmas saasināšanos, un tā kā daļa Somālijas iedzīvotāju pirātismu joprojām uzskata par ienesīgu un dzīvotspējīgu ienākumu avotu;

| I. | tā kā pirātismu nevar uzveikt tikai ar militāriem līdzekļiem, bet tā uzveikšana ir atkarīga galvenokārt no sekmīgas miera, attīstības un valsts veidošanas veicināšanas Somālijā, |
| --- | --- |

I.

tā kā pirātismu nevar uzveikt tikai ar militāriem līdzekļiem, bet tā uzveikšana ir atkarīga galvenokārt no sekmīgas miera, attīstības un valsts veidošanas veicināšanas Somālijā,

| J. | tā kā drošības un militārais stāvoklis Somālijā joprojām rada briesmas un ir grūti paredzams; tā kā Āfrikas Savienības misijai AMISOM izdevies padzīt islāmistu milicijas Al Shabaab spēkus un tā pavisam nesen Baidoa izvietoja 100 karavīrus; tā kā Kenijas armija nesen ienāca Somālijas dienvidu un centrālajā daļā, taču nespēja dot izšķirošu triecienu Al Shabaab spēkiem; tā kā Etiopijas valsts aizsardzības spēki 2012. gada februārī ienāca Hiraan reģionā un piekrastes zonā; tā kā organizācija “Human Rights Watch” publiski paziņoja par cilvēktiesību pārkāpumiem, spīdzināšanu, nelikumīgu apcietināšanu, nāvessoda izpili bez tiesas lēmuma un nelikumīgiem atriebības aktiem pret civiliedzīvotājiem, ko pastrādājuši Etiopijas bruņotie spēki un pagaidu federālajai valdībai uzticīgā milicija; tā kā saskaņā ar ANO sankciju uzraudzības grupas apsūdzību kaimiņvalstij Eritrejai šī valsts apgādā ar ieročiem Al Shabaab spēkus, nodrošina to apmācību un sniedz finansiālu atbalstu, tādējādi pārkāpjot ANO pasludināto ieroču embargo; |
| --- | --- |

J.

tā kā drošības un militārais stāvoklis Somālijā joprojām rada briesmas un ir grūti paredzams; tā kā Āfrikas Savienības misijai AMISOM izdevies padzīt islāmistu milicijas Al Shabaab spēkus un tā pavisam nesen Baidoa izvietoja 100 karavīrus; tā kā Kenijas armija nesen ienāca Somālijas dienvidu un centrālajā daļā, taču nespēja dot izšķirošu triecienu Al Shabaab spēkiem; tā kā Etiopijas valsts aizsardzības spēki 2012. gada februārī ienāca Hiraan reģionā un piekrastes zonā; tā kā organizācija “Human Rights Watch” publiski paziņoja par cilvēktiesību pārkāpumiem, spīdzināšanu, nelikumīgu apcietināšanu, nāvessoda izpili bez tiesas lēmuma un nelikumīgiem atriebības aktiem pret civiliedzīvotājiem, ko pastrādājuši Etiopijas bruņotie spēki un pagaidu federālajai valdībai uzticīgā milicija; tā kā saskaņā ar ANO sankciju uzraudzības grupas apsūdzību kaimiņvalstij Eritrejai šī valsts apgādā ar ieročiem Al Shabaab spēkus, nodrošina to apmācību un sniedz finansiālu atbalstu, tādējādi pārkāpjot ANO pasludināto ieroču embargo;

| K. | tā kā Eiropas Jūras drošības aģentūras (EMSA) rīcībā ir instrumenti un dati, kas var palīdzēt EU NAVFOR operācijas ATALANTA ietvaros uzlabot kuģu un jūrnieku drošību šajā teritorijā; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Jūras drošības aģentūras (EMSA) rīcībā ir instrumenti un dati, kas var palīdzēt EU NAVFOR operācijas ATALANTA ietvaros uzlabot kuģu un jūrnieku drošību šajā teritorijā;

| L. | tā kā pirātisma problēma negatīvi ietekmē arī visu reģionu kopumā, kurā zveja tiek reglamentēta ar divpusējiem un daudzpusējiem nolīgumiem, un zvejot ir kļuvis bīstami, turklāt ar to saskaras ne tikai ES kuģi, kuri zvejo, piemēram, Seišelu ūdeņos, pamatojoties uz ES un Seišelu Republikas noslēgto Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu, bet arī vietējie zvejnieki, kuriem ES sniedz nozaru atbalstu un līdz ar to uzņemas sociālo atbildību; tā kā kopš 1990. gada daudzu valstu zvejas kuģi savtīgi izmanto Somālijā valdošo haosu un zvejo Somālijas 200 jūras jūdžu zonā, tādējādi laupot Somālijas zvejniekiem iztikas līdzekļus; |
| --- | --- |

L.

tā kā pirātisma problēma negatīvi ietekmē arī visu reģionu kopumā, kurā zveja tiek reglamentēta ar divpusējiem un daudzpusējiem nolīgumiem, un zvejot ir kļuvis bīstami, turklāt ar to saskaras ne tikai ES kuģi, kuri zvejo, piemēram, Seišelu ūdeņos, pamatojoties uz ES un Seišelu Republikas noslēgto Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu, bet arī vietējie zvejnieki, kuriem ES sniedz nozaru atbalstu un līdz ar to uzņemas sociālo atbildību; tā kā kopš 1990. gada daudzu valstu zvejas kuģi savtīgi izmanto Somālijā valdošo haosu un zvejo Somālijas 200 jūras jūdžu zonā, tādējādi laupot Somālijas zvejniekiem iztikas līdzekļus;

| M. | tā kā ES ir pasaulē lielākā attīstības palīdzības sniedzēja Somālijai, kas līdz šim ir piešķīrusi EUR 215,4 miljonus no Eiropas Attīstības fonda (EAF) laika posmam no 2008. līdz 2013. gadam; tā kā šī finansējuma galvenais mērķis ir atbrīvot cilvēkus no nabadzības, dodot iespējas pašpietiekamai ekonomiskai izaugsmei, un nodrošināt paliekošu stabilitāti valstī, lai vērstos pret pirātisma pamatcēloņiem, finansējot projektus pārvaldības, tiesiskuma, izglītības, ekonomiskās izaugsmes veicināšanai un lai atbalstītu ar pamatjomām nesaistītās nozares (veselības un vides aizsardzību, ūdens un sanitārijas jomas); tā kā no Eiropas Attīstības fonda 2011.–2013. gada periodam ir piešķirti papildu EUR 175 miljoni, lai ļautu ES stiprināt apņemšanos un atbalstīt jaunas darbības iepriekš minētajās jomās; tā kā nevienu no šiem mērķiem nevar sasniegt bez efektīvām pārvaldības struktūrām Somālijā; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES ir pasaulē lielākā attīstības palīdzības sniedzēja Somālijai, kas līdz šim ir piešķīrusi EUR 215,4 miljonus no Eiropas Attīstības fonda (EAF) laika posmam no 2008. līdz 2013. gadam; tā kā šī finansējuma galvenais mērķis ir atbrīvot cilvēkus no nabadzības, dodot iespējas pašpietiekamai ekonomiskai izaugsmei, un nodrošināt paliekošu stabilitāti valstī, lai vērstos pret pirātisma pamatcēloņiem, finansējot projektus pārvaldības, tiesiskuma, izglītības, ekonomiskās izaugsmes veicināšanai un lai atbalstītu ar pamatjomām nesaistītās nozares (veselības un vides aizsardzību, ūdens un sanitārijas jomas); tā kā no Eiropas Attīstības fonda 2011.–2013. gada periodam ir piešķirti papildu EUR 175 miljoni, lai ļautu ES stiprināt apņemšanos un atbalstīt jaunas darbības iepriekš minētajās jomās; tā kā nevienu no šiem mērķiem nevar sasniegt bez efektīvām pārvaldības struktūrām Somālijā;

| N. | tā kā Āfrikas raga reģionu un jo īpaši Somāliju skāra nežēlīgs bads, kuru bija izraisījis sausums, radot nopietnu humanitāro krīzi, kas aptvēra vairāk nekā 12 miljonus cilvēku šajā reģionā un vairāk nekā 7,5 miljonus Somālijā; tā kā bads ne tikai izraisīja daudzu cilvēku, jo īpaši bērnu, nāvi, bet arī veicināja cilvēku masveida aizplūšanu uz kaimiņvalstīm — uz Keniju un Etiopiju; tā kā Eiropas Komisija palielināja humānās palīdzības apjomu no EUR 9 miljoniem 2008. gadā līdz EUR 46 miljoniem 2009. gadā, taču pēc tam to samazināja līdz tikai EUR 35 miljoniem 2010. gadā un EUR 30 miljoniem 2011. gada; tā kā Komisija pārskatīja piešķiramās humānās palīdzības apjomu līdz EUR 77 miljoniem tikai pēc postošā sausuma 2011. gada vasarā; |
| --- | --- |

N.

tā kā Āfrikas raga reģionu un jo īpaši Somāliju skāra nežēlīgs bads, kuru bija izraisījis sausums, radot nopietnu humanitāro krīzi, kas aptvēra vairāk nekā 12 miljonus cilvēku šajā reģionā un vairāk nekā 7,5 miljonus Somālijā; tā kā bads ne tikai izraisīja daudzu cilvēku, jo īpaši bērnu, nāvi, bet arī veicināja cilvēku masveida aizplūšanu uz kaimiņvalstīm — uz Keniju un Etiopiju; tā kā Eiropas Komisija palielināja humānās palīdzības apjomu no EUR 9 miljoniem 2008. gadā līdz EUR 46 miljoniem 2009. gadā, taču pēc tam to samazināja līdz tikai EUR 35 miljoniem 2010. gadā un EUR 30 miljoniem 2011. gada; tā kā Komisija pārskatīja piešķiramās humānās palīdzības apjomu līdz EUR 77 miljoniem tikai pēc postošā sausuma 2011. gada vasarā;

| O. | tā kā jūras pirātisma iedarbīgai apkarošanai ir vajadzīga plašāka un vispusīga stratēģija, lai palīdzētu Somālijai un visam Āfrikas raga reģionam izkļūt no nabadzības un nodrošināt valsts funkcijas, jo vismaz daļa Somālijas gūst ekonomisku labumu no pirātisma un saņemtās izpirkuma maksas; |
| --- | --- |

O.

tā kā jūras pirātisma iedarbīgai apkarošanai ir vajadzīga plašāka un vispusīga stratēģija, lai palīdzētu Somālijai un visam Āfrikas raga reģionam izkļūt no nabadzības un nodrošināt valsts funkcijas, jo vismaz daļa Somālijas gūst ekonomisku labumu no pirātisma un saņemtās izpirkuma maksas;

| P. | tā kā, lai arī līdz šim Eiropas Savienībai ir izdevies apkarot pirātismu tādā mērā, lai pasargātu Pasaules Pārtikas programmas (WFP) un Āfrikas Savienības misijas Somālijā (AMISOM) sūtījumus, ir nepieciešama nepārtraukta apņemšanās nodrošināt pienācīgu spēku līmeni, un nākotnē šie sūtījumi varētu būt apdraudēti, ja jūras spēki nebūs pietiekami; |
| --- | --- |

P.

tā kā, lai arī līdz šim Eiropas Savienībai ir izdevies apkarot pirātismu tādā mērā, lai pasargātu Pasaules Pārtikas programmas (WFP) un Āfrikas Savienības misijas Somālijā (AMISOM) sūtījumus, ir nepieciešama nepārtraukta apņemšanās nodrošināt pienācīgu spēku līmeni, un nākotnē šie sūtījumi varētu būt apdraudēti, ja jūras spēki nebūs pietiekami;

| Q. | tā kā patlaban daudzas dalībvalstis pašas izstrādā savus noteikumus par bruņotas apsardzes nodrošināšanu uz tirdzniecības kuģiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā patlaban daudzas dalībvalstis pašas izstrādā savus noteikumus par bruņotas apsardzes nodrošināšanu uz tirdzniecības kuģiem;

| 1. | atkārtoti pauž nopietnas bažas par pieaugošajiem pirātisma un bruņotas laupīšanas draudiem jūrā, kas vērsti pret starptautiskiem kuģiem, kas piegādā palīdzību Somālijai, kā arī pret ES zvejas, tirdzniecības un pasažieru kuģiem Indijas okeānā, jo īpaši Somālijas un Āfrikas raga tuvumā, apdraudot jūrnieku un citu personu drošību, kā arī reģionālo stabilitāti; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti pauž nopietnas bažas par pieaugošajiem pirātisma un bruņotas laupīšanas draudiem jūrā, kas vērsti pret starptautiskiem kuģiem, kas piegādā palīdzību Somālijai, kā arī pret ES zvejas, tirdzniecības un pasažieru kuģiem Indijas okeānā, jo īpaši Somālijas un Āfrikas raga tuvumā, apdraudot jūrnieku un citu personu drošību, kā arī reģionālo stabilitāti;

| 2. | aicina augsto pārstāvi un dalībvalstis steidzami apsvērt veidus, kā atbrīvot 191 jūrnieku, kas saņemts gūstā, lai izbeigtu viņu ieilgušo un mokošo ieslodzījumu pie saviem sagūstītājiem un dotu šiem jūrniekiem iespēju atgriezties mājās, kā arī vienlaikus atgūtu septiņus nolaupītos kuģus; |
| --- | --- |

2.

aicina augsto pārstāvi un dalībvalstis steidzami apsvērt veidus, kā atbrīvot 191 jūrnieku, kas saņemts gūstā, lai izbeigtu viņu ieilgušo un mokošo ieslodzījumu pie saviem sagūstītājiem un dotu šiem jūrniekiem iespēju atgriezties mājās, kā arī vienlaikus atgūtu septiņus nolaupītos kuģus;

| 3. | atzinīgi vērtē EU NAVFOR operācijas ATALANTA ieguldījumu jūras drošībā pie Somālijas krastiem, aizsargājot Pasaules Pārtikas programmas fraktētos kuģus, kuri piegādā palīdzību Somālijai, un citus neaizsargātus kuģus, kā arī atzinīgi vērtē pirātisma un bruņotas laupīšanas atturēšanu, novēršanu un nepieļaušanu Somālijas piekrastes ūdeņos un to, ka tiek nodrošināta efektīva ES rīcība pret jūras pirātismu; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē EU NAVFOR operācijas ATALANTA ieguldījumu jūras drošībā pie Somālijas krastiem, aizsargājot Pasaules Pārtikas programmas fraktētos kuģus, kuri piegādā palīdzību Somālijai, un citus neaizsargātus kuģus, kā arī atzinīgi vērtē pirātisma un bruņotas laupīšanas atturēšanu, novēršanu un nepieļaušanu Somālijas piekrastes ūdeņos un to, ka tiek nodrošināta efektīva ES rīcība pret jūras pirātismu;

| 4. | atzinīgi vērtē Padomes 2012. gada 23. marta lēmumu pagarināt EU NAVFOR operācijas ATALANTA pilnvaras līdz 2014. gadam un paplašināt šo militāro spēku operāciju teritoriju; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Padomes 2012. gada 23. marta lēmumu pagarināt EU NAVFOR operācijas ATALANTA pilnvaras līdz 2014. gadam un paplašināt šo militāro spēku operāciju teritoriju;

| 5. | pauž nožēlu, ka 2012. gada sākumā kuģu skaits, kurus dalībvalstis bija nodevušas EU NAVFOR operācijas ATALANTA vajadzībām, samazinājās no astoņiem līdz diviem/trijiem 2012. gada sākumā, un tādēļ aicina dalībvalstis piešķirt operācijas vajadzībām vairāk jūras karakuģu, lai operācija ATALANTA vainagotos ar panākumiem; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu, ka 2012. gada sākumā kuģu skaits, kurus dalībvalstis bija nodevušas EU NAVFOR operācijas ATALANTA vajadzībām, samazinājās no astoņiem līdz diviem/trijiem 2012. gada sākumā, un tādēļ aicina dalībvalstis piešķirt operācijas vajadzībām vairāk jūras karakuģu, lai operācija ATALANTA vainagotos ar panākumiem;

| 6. | prasa, izmantojot SHADE mehānismu, pilnveidot koordinēšanu starp ES, NATO, trīs galvenajām pirātisma apkarošanas jūras spēku misijām šajā reģionā (EU NAVFOR, CTF150/151 un NATO operācijā Ocean Shield iekļauto TF-508) un dažādiem starptautiskiem jūras spēkiem, lai novērstu nevajadzīgu pārklāšanos, jo gan ES, gan NATO, pamatojoties uz savu lēmumu pieņemšanas autonomiju, darbojas šajā teritorijā, tomēr tām ir līdzīgas intereses un tajās lielā mērā ietilpst tās pašas Eiropas valstis; |
| --- | --- |

6.

prasa, izmantojot SHADE mehānismu, pilnveidot koordinēšanu starp ES, NATO, trīs galvenajām pirātisma apkarošanas jūras spēku misijām šajā reģionā (EU NAVFOR, CTF150/151 un NATO operācijā Ocean Shield iekļauto TF-508) un dažādiem starptautiskiem jūras spēkiem, lai novērstu nevajadzīgu pārklāšanos, jo gan ES, gan NATO, pamatojoties uz savu lēmumu pieņemšanas autonomiju, darbojas šajā teritorijā, tomēr tām ir līdzīgas intereses un tajās lielā mērā ietilpst tās pašas Eiropas valstis;

| 7. | neatlaidīgi mudina augsto pārstāvi pieprasīt labāku koordināciju un sadarbību starp visiem starptautiskajiem dalībniekiem, proti, ES, NATO, ASV, ANO un attiecīgajām valstīm, Somālijā un plašākajā Āfrikas raga reģionā, lai izstrādātu reālistisku un mērķtiecīgu pieeju cīņai pret pirātismu un, kas ir vēl svarīgāk, cīnītos pret tā pamatcēloņiem un sekām visos līmeņos; |
| --- | --- |

7.

neatlaidīgi mudina augsto pārstāvi pieprasīt labāku koordināciju un sadarbību starp visiem starptautiskajiem dalībniekiem, proti, ES, NATO, ASV, ANO un attiecīgajām valstīm, Somālijā un plašākajā Āfrikas raga reģionā, lai izstrādātu reālistisku un mērķtiecīgu pieeju cīņai pret pirātismu un, kas ir vēl svarīgāk, cīnītos pret tā pamatcēloņiem un sekām visos līmeņos;

| 8. | vienlaikus uzsver nepieciešamību uzlabot stratēģisko koordināciju starp EU NAVFOR ATALANTA, “EUTM Somālija” un citām KDAP darbībām (piemēram, RMCB — tūlīt pēc šīs misijas uzsākšanas) Āfrikas raga plašākā reģionā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Padomes 2012. gada 23. marta lēmumu aktivizēt ES Operāciju centra atbalstu Kopējās Drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijām Āfrikas raga reģionā; šajā sakarībā prasa pārskatīt EU NAVFOR operācijas ATALANTA un “EUTM Somālija” pašreizējo pavēlniecības kārtību; |
| --- | --- |

8.

vienlaikus uzsver nepieciešamību uzlabot stratēģisko koordināciju starp EU NAVFOR ATALANTA, “EUTM Somālija” un citām KDAP darbībām (piemēram, RMCB — tūlīt pēc šīs misijas uzsākšanas) Āfrikas raga plašākā reģionā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Padomes 2012. gada 23. marta lēmumu aktivizēt ES Operāciju centra atbalstu Kopējās Drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijām Āfrikas raga reģionā; šajā sakarībā prasa pārskatīt EU NAVFOR operācijas ATALANTA un “EUTM Somālija” pašreizējo pavēlniecības kārtību;

| 9. | atzinīgi vērtē 2012. gada 23. februāra Londonas konferenci par Somāliju, kura liecināja par starptautiskās sabiedrības apņemšanos izskaust pirātismu, un prasa panākt tiesu sistēmas kapacitātes palielināšanos, lai varētu tiesāt un apcietināt pirātismā vainojamos; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē 2012. gada 23. februāra Londonas konferenci par Somāliju, kura liecināja par starptautiskās sabiedrības apņemšanos izskaust pirātismu, un prasa panākt tiesu sistēmas kapacitātes palielināšanos, lai varētu tiesāt un apcietināt pirātismā vainojamos;

| 10. | uzsver — ja turpināsies pirātisma nesodāmība, tas vairs nebūs savaldāms; pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz ES nolīgumiem ar trešām valstīm (Keniju, Seišelām, Maurīciju) par pārvietošanu, divpusējiem repatriācijas nolīgumiem starp Seišelām un Somālijas reģioniem Puntlandi un Somālilendu attiecībā uz notiesātiem pirātiem un uz starptautisko tiesisko regulējumu, daudzi pirāti un citi noziedznieki joprojām nav arestēti vai arī bieži tiek atbrīvoti pienācīgu tiesisku pierādījumu trūkuma dēļ vai tādēļ, ka nav politiskās gribas viņus notiesāt, un arī dažām ES dalībvalstīm nav atbilstīgu krimināllikumu attiecībā uz pirātismu starptautiskajos ūdeņos; atzīmē arī, ka dažām ES dalībvalstīm nav atbilstīgu krimināllikumu attiecībā uz pirātismu starptautiskajos ūdeņos; |
| --- | --- |

10.

uzsver — ja turpināsies pirātisma nesodāmība, tas vairs nebūs savaldāms; pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz ES nolīgumiem ar trešām valstīm (Keniju, Seišelām, Maurīciju) par pārvietošanu, divpusējiem repatriācijas nolīgumiem starp Seišelām un Somālijas reģioniem Puntlandi un Somālilendu attiecībā uz notiesātiem pirātiem un uz starptautisko tiesisko regulējumu, daudzi pirāti un citi noziedznieki joprojām nav arestēti vai arī bieži tiek atbrīvoti pienācīgu tiesisku pierādījumu trūkuma dēļ vai tādēļ, ka nav politiskās gribas viņus notiesāt, un arī dažām ES dalībvalstīm nav atbilstīgu krimināllikumu attiecībā uz pirātismu starptautiskajos ūdeņos; atzīmē arī, ka dažām ES dalībvalstīm nav atbilstīgu krimināllikumu attiecībā uz pirātismu starptautiskajos ūdeņos;

| 11. | šajā sakarībā prasa nekavējoties veikt efektīvus pasākumus, lai uzsāktu kriminālvajāšanu un sodītu personas, kuras tur aizdomās par pirātismu, un mudina trešās valstis un ES dalībvalstis — ja tas vēl nav izdarīts — transponēt savos tiesību aktos visas normas, kas noteiktas ANO Jūras tiesību konvencijā un ANO Konvencijā par tādu prettiesisku darbību novēršanu, kuras apdraud jūras navigācijas drošību, lai cīnītos pret pirātu nesodāmību, un aicina Padomi un Komisiju turpināt izskatīt iespējas par tiesas procesu nodrošināšanu reģiona valstīs un strādāt pie tā, lai izveidotu Somālijā un citās reģiona valstīs īpašu tiesu pirātisma apkarošanai, kas būtu ilgtspējīgs tiesisks risinājums ar pirātu tiesāšanu Somālijā saistītajai problēmai; |
| --- | --- |

11.

šajā sakarībā prasa nekavējoties veikt efektīvus pasākumus, lai uzsāktu kriminālvajāšanu un sodītu personas, kuras tur aizdomās par pirātismu, un mudina trešās valstis un ES dalībvalstis — ja tas vēl nav izdarīts — transponēt savos tiesību aktos visas normas, kas noteiktas ANO Jūras tiesību konvencijā un ANO Konvencijā par tādu prettiesisku darbību novēršanu, kuras apdraud jūras navigācijas drošību, lai cīnītos pret pirātu nesodāmību, un aicina Padomi un Komisiju turpināt izskatīt iespējas par tiesas procesu nodrošināšanu reģiona valstīs un strādāt pie tā, lai izveidotu Somālijā un citās reģiona valstīs īpašu tiesu pirātisma apkarošanai, kas būtu ilgtspējīgs tiesisks risinājums ar pirātu tiesāšanu Somālijā saistītajai problēmai;

| 12. | atzīmē ANO ģenerālsekretāra ieteikumus Drošības padomei atvieglot par pirātismu aizdomās turamo aizturēšanu un kriminālvajāšanu; vienlaikus uzsver nepieciešamību nodrošināt taisnīgas un iedarbīgas tiesas prāvas vietējās tiesās, kā arī humānu un drošu ieslodzījumu reģionālos centros; |
| --- | --- |

12.

atzīmē ANO ģenerālsekretāra ieteikumus Drošības padomei atvieglot par pirātismu aizdomās turamo aizturēšanu un kriminālvajāšanu; vienlaikus uzsver nepieciešamību nodrošināt taisnīgas un iedarbīgas tiesas prāvas vietējās tiesās, kā arī humānu un drošu ieslodzījumu reģionālos centros;

| 13. | mudina dalībvalstis sadarbībā ar Eiropolu un Interpolu izsekot un noskaidrot naudas plūsmas un konfiscēt summas, kas samaksātas pirātiem kā izpirkuma nauda, jo ir pazīmes, kas liecina, ka šī nauda, iespējams, tiek pārvesta uz banku kontiem visā pasaulē, tostarp uz Eiropas bankām, kā arī apzināt un likvidēt organizētās noziedzības tīklus, kuri gūst peļņu no šādām darbībām; aicina Padomi veicināt ciešāku sadarbību starp EU NAVFOR no vienas puses un Eiropolu un Interpolu no otras puses; |
| --- | --- |

13.

mudina dalībvalstis sadarbībā ar Eiropolu un Interpolu izsekot un noskaidrot naudas plūsmas un konfiscēt summas, kas samaksātas pirātiem kā izpirkuma nauda, jo ir pazīmes, kas liecina, ka šī nauda, iespējams, tiek pārvesta uz banku kontiem visā pasaulē, tostarp uz Eiropas bankām, kā arī apzināt un likvidēt organizētās noziedzības tīklus, kuri gūst peļņu no šādām darbībām; aicina Padomi veicināt ciešāku sadarbību starp EU NAVFOR no vienas puses un Eiropolu un Interpolu no otras puses;

| 14. | mudina EU NAVFOR, NATO un Koalīcijas jūras spēkus (CMF) efektīvi cīnīties pret to, ka pirāti izmanto nolaupītos tirdzniecības kuģus par bāzes kuģiem — tā rezultātā būtiski palielinās pirātu darbības spējas un viņi var uzbrukt spēcīgāk, apņēmīgāk un ar lielākām manevrēšanas iespējām visā Indijas okeānā; |
| --- | --- |

14.

mudina EU NAVFOR, NATO un Koalīcijas jūras spēkus (CMF) efektīvi cīnīties pret to, ka pirāti izmanto nolaupītos tirdzniecības kuģus par bāzes kuģiem — tā rezultātā būtiski palielinās pirātu darbības spējas un viņi var uzbrukt spēcīgāk, apņēmīgāk un ar lielākām manevrēšanas iespējām visā Indijas okeānā;

| 15. | uzsver, ka EMSA attiecīgos gadījumos būtu jāturpina sadarbība ar EU NAVFOR operāciju ATALANTA, saskaņā ar karoga valsts atļauju sniedzot tai detalizētus LRIT datus par kuģiem, kas kuģo ar ES karogu un kas tranzītā pārvietojas pa šo teritoriju, un šo kuģu satelītuzņēmumus; tādēļ mudina dalībvalstis ļaut aģentūrai sniegt šos datus un informāciju EU NAVFOR operācijai; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka EMSA attiecīgos gadījumos būtu jāturpina sadarbība ar EU NAVFOR operāciju ATALANTA, saskaņā ar karoga valsts atļauju sniedzot tai detalizētus LRIT datus par kuģiem, kas kuģo ar ES karogu un kas tranzītā pārvietojas pa šo teritoriju, un šo kuģu satelītuzņēmumus; tādēļ mudina dalībvalstis ļaut aģentūrai sniegt šos datus un informāciju EU NAVFOR operācijai;

| 16. | uzskata, ka pirātisma izplatības dēļ jūrnieki, kurus apdraud ar pirātismu saistīts risks, būtu jāapmāca, lai pastiprinātu viņu pašaizsardzības spējas; uzsver, ka kuģniecības uzņēmumiem ir jāievēro un pilnībā jāpiemēro “Vadlīnijas aizsardzībai pret Somālijas pirātiem” (BMP-4), kurās visām iesaistītajām pusēm tiek sniegta pietiekama informācija par to, kā palīdzēt kuģiem izvairīties, novērst vai aizkavēt pirātu uzbrukumus pie Somālijas krastiem; atkārtoti aicina reģistrēt attiecīgajās jūras satiksmes drošības koordinācijas iestādēs visus kuģus, kas pārvietojas šajā teritorijā, un ņemt vērā EU NAVFOR operācijas ATALANTA ieteikumus; aicina dalībvalstis nodrošināt visu savu kuģu reģistrāciju; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka pirātisma izplatības dēļ jūrnieki, kurus apdraud ar pirātismu saistīts risks, būtu jāapmāca, lai pastiprinātu viņu pašaizsardzības spējas; uzsver, ka kuģniecības uzņēmumiem ir jāievēro un pilnībā jāpiemēro “Vadlīnijas aizsardzībai pret Somālijas pirātiem” (BMP-4), kurās visām iesaistītajām pusēm tiek sniegta pietiekama informācija par to, kā palīdzēt kuģiem izvairīties, novērst vai aizkavēt pirātu uzbrukumus pie Somālijas krastiem; atkārtoti aicina reģistrēt attiecīgajās jūras satiksmes drošības koordinācijas iestādēs visus kuģus, kas pārvietojas šajā teritorijā, un ņemt vērā EU NAVFOR operācijas ATALANTA ieteikumus; aicina dalībvalstis nodrošināt visu savu kuģu reģistrāciju;

| 17. | mudina Padomi un Komisiju kopā ar ANO un Āfrikas Savienību, atsaucoties uz Somālijas Pārejas laika federālās valdības vairākkārtējiem lūgumiem pēc starptautiskas palīdzības, lai aizsargātu kuģus, kas piegādā humāno palīdzību, un cīnītos pret pirātiem Somālijas piekrastē, turpināt sadarbību un atbalstīt Somālijas Pārejas laika federālo valdību cīņā pret pirātismu, saukt pie atbildības noziegumu izdarītājus un palīdzēt Somālijai un visam reģionam stiprināt darbībspēju; |
| --- | --- |

17.

mudina Padomi un Komisiju kopā ar ANO un Āfrikas Savienību, atsaucoties uz Somālijas Pārejas laika federālās valdības vairākkārtējiem lūgumiem pēc starptautiskas palīdzības, lai aizsargātu kuģus, kas piegādā humāno palīdzību, un cīnītos pret pirātiem Somālijas piekrastē, turpināt sadarbību un atbalstīt Somālijas Pārejas laika federālo valdību cīņā pret pirātismu, saukt pie atbildības noziegumu izdarītājus un palīdzēt Somālijai un visam reģionam stiprināt darbībspēju;

| 18. | atzinīgi vērtē Ārlietu padomes 2011. gada 12. decembra lēmumu sākt RMCB misiju EUCAP Nestor, lai stiprinātu jūras spēku un tiesu iestāžu kapacitāti un nodrošinātu piekrastes policijas spēku un tiesnešu apmācību astoņās Āfrikas raga un Indijas okeāna rietumu piekrastes valstīs; aicina Padomi un Eiropas Ārējās darbības dienestu pielikt visas pūles, lai nodrošinātu, ka nākamā gada vasarā šajā reģionā tiktu izvietota RMCB misija; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē Ārlietu padomes 2011. gada 12. decembra lēmumu sākt RMCB misiju EUCAP Nestor, lai stiprinātu jūras spēku un tiesu iestāžu kapacitāti un nodrošinātu piekrastes policijas spēku un tiesnešu apmācību astoņās Āfrikas raga un Indijas okeāna rietumu piekrastes valstīs; aicina Padomi un Eiropas Ārējās darbības dienestu pielikt visas pūles, lai nodrošinātu, ka nākamā gada vasarā šajā reģionā tiktu izvietota RMCB misija;

| 19. | atzīst, ka apmācība ir tikai viena daļa no jūras spēku spēju veidošanas, un tādēļ aicina dalībvalstis sniegt materiālu palīdzību misijai un reģionam, jo īpaši nodrošināt jūras patruļkuģus; |
| --- | --- |

19.

atzīst, ka apmācība ir tikai viena daļa no jūras spēku spēju veidošanas, un tādēļ aicina dalībvalstis sniegt materiālu palīdzību misijai un reģionam, jo īpaši nodrošināt jūras patruļkuģus;

| 20. | pauž stingru atbalstu Džibutijā notiekošajam miera un izlīguma procesam; aicina īstenot vispusīgu pieeju attiecībā uz situāciju Somālijā, saistot drošību ar attīstību, tiesiskumu un cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

20.

pauž stingru atbalstu Džibutijā notiekošajam miera un izlīguma procesam; aicina īstenot vispusīgu pieeju attiecībā uz situāciju Somālijā, saistot drošību ar attīstību, tiesiskumu un cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu;

| 21. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu piedāvāt Āfrikas Savienības misijai Somālijā (AMISOM) vēl EUR 100 miljonus kā ES finansiālo atbalstu no Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda un aicina dalībvalstis un starptautisko sabiedrību palīdzēt veicināt mieru, ekonomisko attīstību un stabila, demokrātiska režīma veidošanu Somālijā, kas ilgtermiņā sekmētu drošību un cīņu pret pirātismu; atzinīgi vērtē to, ka ir iecelts ES īpašais pārstāvis Āfrikas raga reģionā; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu piedāvāt Āfrikas Savienības misijai Somālijā (AMISOM) vēl EUR 100 miljonus kā ES finansiālo atbalstu no Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda un aicina dalībvalstis un starptautisko sabiedrību palīdzēt veicināt mieru, ekonomisko attīstību un stabila, demokrātiska režīma veidošanu Somālijā, kas ilgtermiņā sekmētu drošību un cīņu pret pirātismu; atzinīgi vērtē to, ka ir iecelts ES īpašais pārstāvis Āfrikas raga reģionā;

| 22. | pauž bažas par to, ka humanitārais stāvoklis Āfrikas raga reģionā pasliktinās, un aicina starptautisko sabiedrību un jo īpaši ES palielināt humāno palīdzību trūkumā nonākušajiem cilvēkiem tā, lai būtu iespējams apmierināt arvien pieaugošās cilvēku vajadzības un novērst turpmāku stāvokļa pasliktināšanos; |
| --- | --- |

22.

pauž bažas par to, ka humanitārais stāvoklis Āfrikas raga reģionā pasliktinās, un aicina starptautisko sabiedrību un jo īpaši ES palielināt humāno palīdzību trūkumā nonākušajiem cilvēkiem tā, lai būtu iespējams apmierināt arvien pieaugošās cilvēku vajadzības un novērst turpmāku stāvokļa pasliktināšanos;

| 23. | uzsver, ka, izstrādājot pirātisma apkarošanas stratēģiju, būtu jāņem vērā, ka pirātisms darbojas nelikumīgu ekonomisko interešu labā un ka jebkādus stimulus, kas paredzēti, lai Somālijas iedzīvotāji neiesaistītos pirātismā, vajadzētu vērst uz jaunatnes nodarbināšanu un vietējo iedzīvotāju nodrošināšanu ar alternatīviem iztikas iegūšanas veidiem, ar kuriem viņiem būtu iespēja pašiem sevi pienācīgi uzturēt; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka, izstrādājot pirātisma apkarošanas stratēģiju, būtu jāņem vērā, ka pirātisms darbojas nelikumīgu ekonomisko interešu labā un ka jebkādus stimulus, kas paredzēti, lai Somālijas iedzīvotāji neiesaistītos pirātismā, vajadzētu vērst uz jaunatnes nodarbināšanu un vietējo iedzīvotāju nodrošināšanu ar alternatīviem iztikas iegūšanas veidiem, ar kuriem viņiem būtu iespēja pašiem sevi pienācīgi uzturēt;

| 24. | atzinīgi vērtē Stabilitātes instrumenta Bīstamo jūras ceļu programmā iekļauto ES projektu Marsic, kura mērķis ir uzlabot kuģošanas drošību un drošumu Indijas okeāna rietumu daļā un Adenas līcī, apmainoties ar informāciju un uzlabojot darbībspēju, kā arī lielāku uzsvaru liekot uz reģiona valstu savstarpējo sadarbību; sagaida, ka šis projekts tiks pagarināts, lai tā darbība turpinātos arī pēc 2013. gada; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē Stabilitātes instrumenta Bīstamo jūras ceļu programmā iekļauto ES projektu Marsic, kura mērķis ir uzlabot kuģošanas drošību un drošumu Indijas okeāna rietumu daļā un Adenas līcī, apmainoties ar informāciju un uzlabojot darbībspēju, kā arī lielāku uzsvaru liekot uz reģiona valstu savstarpējo sadarbību; sagaida, ka šis projekts tiks pagarināts, lai tā darbība turpinātos arī pēc 2013. gada;

| 25. | mudina veidot tādas Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas un Indijas okeāna reģiona valstu iniciatīvas cīņai pret pirātismu kā, piemēram, jauno pirātisma apkarošanas projektu MASE (Jūrlietu un drošības programma), kam tika piešķirta dotācija EUR 2 miljonu apmērā; atzinīgi vērtē Komisijas finansēto projektu un KDAP Reģionālo jūras spēku izveides misijas iecerēto savstarpējo papildināmību; |
| --- | --- |

25.

mudina veidot tādas Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas un Indijas okeāna reģiona valstu iniciatīvas cīņai pret pirātismu kā, piemēram, jauno pirātisma apkarošanas projektu MASE (Jūrlietu un drošības programma), kam tika piešķirta dotācija EUR 2 miljonu apmērā; atzinīgi vērtē Komisijas finansēto projektu un KDAP Reģionālo jūras spēku izveides misijas iecerēto savstarpējo papildināmību;

| 26. | atkārtoti norāda, ka iemesls pirātismam Somālijas piekrastē ir likumības un kārtības trūkums šajā valstī, un tādēļ starptautiskajai sabiedrībai būtu jāsniedz vajadzīgais tehniskais un finansiālais atbalsts Somālijas Pārejas laika federālajai valdībai, lai palīdzētu tai veidot spēju kontrolēt savas valsts teritoriālos ūdeņus un — saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem — tās ekskluzīvo ekonomisko zonu; |
| --- | --- |

26.

atkārtoti norāda, ka iemesls pirātismam Somālijas piekrastē ir likumības un kārtības trūkums šajā valstī, un tādēļ starptautiskajai sabiedrībai būtu jāsniedz vajadzīgais tehniskais un finansiālais atbalsts Somālijas Pārejas laika federālajai valdībai, lai palīdzētu tai veidot spēju kontrolēt savas valsts teritoriālos ūdeņus un — saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem — tās ekskluzīvo ekonomisko zonu;

| 27. | atzinīgi vērtē darbu, ko veic ANO kontaktgrupa jautājumiem saistībā ar pirātismu Somālijas piekrastē, kas ir vēl nepieredzēts iesaistīto valstu un visu lielāko starptautisko organizāciju forums starptautiskās sadarbības un kvalitātes uzlabošanai šajā jomā; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē darbu, ko veic ANO kontaktgrupa jautājumiem saistībā ar pirātismu Somālijas piekrastē, kas ir vēl nepieredzēts iesaistīto valstu un visu lielāko starptautisko organizāciju forums starptautiskās sadarbības un kvalitātes uzlabošanai šajā jomā;

| 28. | atzinīgi vērtē ciešo koordināciju ar Starptautisko Jūrniecības organizāciju (SJO) jūras spēku izveides jomā, kā arī darbu pie ES un SJO stratēģiskās partnerības pabeigšanas, lai cīnītos ar pirātismu Āfrikas raga plašākā reģionā; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē ciešo koordināciju ar Starptautisko Jūrniecības organizāciju (SJO) jūras spēku izveides jomā, kā arī darbu pie ES un SJO stratēģiskās partnerības pabeigšanas, lai cīnītos ar pirātismu Āfrikas raga plašākā reģionā;

| 29. | uzsver, ka privātas bruņotas apsardzes izmantošana uz kuģiem nav līdzeklis, ar kuru varētu aizstāt nepieciešamo vispusīgo risinājumu daudzveidīgajiem pirātisma draudiem; ņem vērā to, ka dažas dalībvalstis ir ieviesušas attiecīgus tiesību aktus; šajā sakarībā aicina dalībvalstis pēc iespējas veikt nepieciešamos drošības pasākumus uz kuģiem, kā arī aicina Komisiju un Padomi strādāt pie ES pieejas izstrādes attiecībā uz sertificēta bruņota personāla izmantošanu uz kuģiem, lai nodrošinātu SJO vadlīniju pienācīgu īstenošanu šajā jomā; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka privātas bruņotas apsardzes izmantošana uz kuģiem nav līdzeklis, ar kuru varētu aizstāt nepieciešamo vispusīgo risinājumu daudzveidīgajiem pirātisma draudiem; ņem vērā to, ka dažas dalībvalstis ir ieviesušas attiecīgus tiesību aktus; šajā sakarībā aicina dalībvalstis pēc iespējas veikt nepieciešamos drošības pasākumus uz kuģiem, kā arī aicina Komisiju un Padomi strādāt pie ES pieejas izstrādes attiecībā uz sertificēta bruņota personāla izmantošanu uz kuģiem, lai nodrošinātu SJO vadlīniju pienācīgu īstenošanu šajā jomā;

| 30. | norāda, ka saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem visos gadījumos, arī tajos, kad starptautiskajos ūdeņos tiek veiktas darbības pirātisma apkarošanai, kuģiem un uz tiem izvietotajam militārajam personālam piemēro attiecīgā kuģa karoga valsts jurisdikciju; turklāt norāda, ka kuģa arestu vai aizturēšanu nedrīkst pieprasīt nekādas citas iestādes, kā vien šīs kuģa karoga valsts iestādes, arī tad, ja tas tiek darīts izmeklēšanas nolūkos; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem visos gadījumos, arī tajos, kad starptautiskajos ūdeņos tiek veiktas darbības pirātisma apkarošanai, kuģiem un uz tiem izvietotajam militārajam personālam piemēro attiecīgā kuģa karoga valsts jurisdikciju; turklāt norāda, ka kuģa arestu vai aizturēšanu nedrīkst pieprasīt nekādas citas iestādes, kā vien šīs kuģa karoga valsts iestādes, arī tad, ja tas tiek darīts izmeklēšanas nolūkos;

| 31. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstīm, Āfrikas Savienības ģenerālsekretāriem, ANO un Starpvaldību attīstības iestādei (IGAD), Somālijas Pārejas laika federālās valdības vadītājam un Panāfrikas parlamentam. |
| --- | --- |

31.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstīm, Āfrikas Savienības ģenerālsekretāriem, ANO un Starpvaldību attīstības iestādei (IGAD), Somālijas Pārejas laika federālās valdības vadītājam un Panāfrikas parlamentam.

---

(1)  OV C 279 E, 19.11.2009., 30. lpp.

(2)  OV C 15 E, 21.1.2010., 61. lpp.

(3)  OV C 285 E, 21.10.2010., 59. lpp.

---

| 10.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 261/40 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 261/40

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsAtbalsts Eiropas Taisno atceres dienas noteikšanai

P7_TA(2012)0205

Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija deklarācija par atbalstu Eiropas Taisno atceres dienas noteikšanai

2013/C 261 E/07

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. pantu,

| A. | atgādinot par lielo morālo nozīmību, kāda piemīt Taisno dārzam Jeruzalemē, ko, godinot tos, kuri palīdzēja ebrejiem holokausta laikā, veidoja Moshe Bejski; |
| --- | --- |

A.

atgādinot par lielo morālo nozīmību, kāda piemīt Taisno dārzam Jeruzalemē, ko, godinot tos, kuri palīdzēja ebrejiem holokausta laikā, veidoja Moshe Bejski;

| B. | atgādinot par iestādēm, kuras godinājušas cilvēkus, kas glābuši citu cilvēku dzīvības visu genocīdu un masu slepkavību (tostarp Armēnijas, Bosnijas, Kambodžas un Ruandas) laikā un no citiem noziegumiem pret cilvēci, kas īstenoti 20. un 21. gadsimtā; |
| --- | --- |

B.

atgādinot par iestādēm, kuras godinājušas cilvēkus, kas glābuši citu cilvēku dzīvības visu genocīdu un masu slepkavību (tostarp Armēnijas, Bosnijas, Kambodžas un Ruandas) laikā un no citiem noziegumiem pret cilvēci, kas īstenoti 20. un 21. gadsimtā;

| C. | atgādinot par tiem, kuri saglabāja cilvēcisko cieņu nacisma un komunisma totalitāro režīmu laikā; |
| --- | --- |

C.

atgādinot par tiem, kuri saglabāja cilvēcisko cieņu nacisma un komunisma totalitāro režīmu laikā;

| D. | tā kā labo darbu atcere ir būtiska Eiropas integrācijas procesā, jo tā māca jaunajām paaudzēm, ka ikviens vienmēr var izvēlēties palīdzēt citiem cilvēkiem un aizstāvēt cilvēcisko cieņu, un ka publiskām iestādēm ir pienākums izcelt piemērus, ko rādījuši tie, kuri spējuši aizstāvēt tos, kas tiek vajāti naida dēļ, |
| --- | --- |

D.

tā kā labo darbu atcere ir būtiska Eiropas integrācijas procesā, jo tā māca jaunajām paaudzēm, ka ikviens vienmēr var izvēlēties palīdzēt citiem cilvēkiem un aizstāvēt cilvēcisko cieņu, un ka publiskām iestādēm ir pienākums izcelt piemērus, ko rādījuši tie, kuri spējuši aizstāvēt tos, kas tiek vajāti naida dēļ,

| 1. | atbalsta aktīvāko pilsoņu aicinājumu noteikt Eiropas Taisno atceres dienu, lai godinātu tos, kuri pretojās noziegumiem pret cilvēci un totalitārismu ar personisko atbildību; |
| --- | --- |

1.

atbalsta aktīvāko pilsoņu aicinājumu noteikt Eiropas Taisno atceres dienu, lai godinātu tos, kuri pretojās noziegumiem pret cilvēci un totalitārismu ar personisko atbildību;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) nosūtīt Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai, Padomei un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) nosūtīt Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai, Padomei un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Parakstītāju saraksts publicēts 2012. gada 10. maija protokola I pielikumā (P7_PV(2012)05-10(ANN1)).

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijs

| 10.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 261/41 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 261/41

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsPieprasījums aizstāvēt Corneliu Vadim Tudor deputāta imunitāti

P7_TA(2012)0151

Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Corneliu Vadim Tudor imunitāti un privilēģijas (2011/2100(IMM))

2013/C 261 E/08

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Corneliu Vadim Tudor2011. gada 14. aprīļa pieprasījumu aizstāvēt viņa imunitāti, kurš paziņots plenārsēdē 2011. gada 9. maijā, saistībā ar krimināllietu, ko pret viņu ierosinājis Rumānijas Augstākas kasācijas instances tiesas valsts prokurors, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Corneliu Vadim Tudor2011. gada 14. aprīļa pieprasījumu aizstāvēt viņa imunitāti, kurš paziņots plenārsēdē 2011. gada 9. maijā, saistībā ar krimināllietu, ko pret viņu ierosinājis Rumānijas Augstākas kasācijas instances tiesas valsts prokurors,

| — | pēc Corneliu Vadim Tudor uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Corneliu Vadim Tudor uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 8. un 9. pantu 1965. gada 8. aprīļa Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kā arī 6. panta 2. punktu 1976. gada 20. septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 8. un 9. pantu 1965. gada 8. aprīļa Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kā arī 6. panta 2. punktu 1976. gada 20. septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Rumānijas konstitūcijas 72. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rumānijas konstitūcijas 72. pantu,

| — | ņemot vērā Rumānijas vēstnieka Eiropas Savienībā 2011. gada 7. oktobra vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rumānijas vēstnieka Eiropas Savienībā 2011. gada 7. oktobra vēstuli,

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0151/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0151/2012),

| A. | tā kā Corneliu Vadim Tudor, Eiropas Parlamenta deputāts, ir pieprasījis aizstāvēt viņa parlamentāro imunitāti saistībā ar lietu, kas ir Rumānijas Augstākās kasācijas tiesas tiesvedībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Corneliu Vadim Tudor, Eiropas Parlamenta deputāts, ir pieprasījis aizstāvēt viņa parlamentāro imunitāti saistībā ar lietu, kas ir Rumānijas Augstākās kasācijas tiesas tiesvedībā;

| B. | tā kā C. V. Tudor pieprasījums ir saistīts ar krimināllietu, kurā viņš ir apsūdzēts par draudēšanu tiesu izpildītājam un vairākiem policijas ierēdņiem, vardarbības pielietošanā pret šīm personām, viņu apvainošanā un mēģinājumā traucēt tiesas nolēmuma izpildi saistībā ar Rumānijas labēji radikālās partijas (Partidul România Mare, PRM) izlikšanu no tās telpām 2011. gada 4. janvārī Bukarestē; |
| --- | --- |

B.

tā kā C. V. Tudor pieprasījums ir saistīts ar krimināllietu, kurā viņš ir apsūdzēts par draudēšanu tiesu izpildītājam un vairākiem policijas ierēdņiem, vardarbības pielietošanā pret šīm personām, viņu apvainošanā un mēģinājumā traucēt tiesas nolēmuma izpildi saistībā ar Rumānijas labēji radikālās partijas (Partidul România Mare, PRM) izlikšanu no tās telpām 2011. gada 4. janvārī Bukarestē;

| C. | tā kā saistībā ar šīs krimināllietas izskatīšanu Corneliu Vadim Tudor ir sodīts par necieņu pret tiesu, uzvedību, kas ir pretrunā morāles principiem un miera traucēšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saistībā ar šīs krimināllietas izskatīšanu Corneliu Vadim Tudor ir sodīts par necieņu pret tiesu, uzvedību, kas ir pretrunā morāles principiem un miera traucēšanu;

| D. | tā kā, pamatojoties uz Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu, attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus, un, tā kā pamatojoties uz minētā protokola 9. pantu, uz Eiropas Parlamenta deputātiem viņu valstī attiecas imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā, pamatojoties uz Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu, attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus, un, tā kā pamatojoties uz minētā protokola 9. pantu, uz Eiropas Parlamenta deputātiem viņu valstī attiecas imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

| E. | tā kā savā vēstulē C. V. Tudor atsaucas uz Protokola 8. un 9. pantu (bijušais 9. un 10. pants); tā kā 9. pants uz šo jautājumu neattiecas, ņemot vērā Rumānijas konstitūcijas 72. pantu, un tādēļ viņam pieprasījums jāsagatavo tā, lai tas būtu balstīts vienīgi uz 8. pantu; |
| --- | --- |

E.

tā kā savā vēstulē C. V. Tudor atsaucas uz Protokola 8. un 9. pantu (bijušais 9. un 10. pants); tā kā 9. pants uz šo jautājumu neattiecas, ņemot vērā Rumānijas konstitūcijas 72. pantu, un tādēļ viņam pieprasījums jāsagatavo tā, lai tas būtu balstīts vienīgi uz 8. pantu;

| F. | tā kā 2011. gada 8. jūnijā Juridiskās komitejas priekšsēdētājs uzrakstīja Rumānijas iestādēm vēstuli, lūdzot papildu informāciju, kas sīkumos precizētu jautājumus saistībā ar lietu, kurā apsūdzēts C. V. Tudor; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2011. gada 8. jūnijā Juridiskās komitejas priekšsēdētājs uzrakstīja Rumānijas iestādēm vēstuli, lūdzot papildu informāciju, kas sīkumos precizētu jautājumus saistībā ar lietu, kurā apsūdzēts C. V. Tudor;

| G. | tā kā 2011. gada 7. oktobra vēstulē Rumānijas iestādes paskaidroja: „Ņemot vērā to, ka C. V. Tudor, nav ne apcietināts, ne aizturēts, ne arī tiek meklēts, lūgt Eiropas Parlamenta piekrišanu nav nepieciešams. Tā kā lietas faktiskie apstākļi nav saistīti ne ar viņa balsojumu, ne paustajiem politiskajiem uzskatiem, īstenojot deputāta pilnvaras, un viņš nav ne apcietināts, ne aizturēts un netiek arī meklēts, netiek uzskatīts par nepieciešamu pieprasīt atcelt viņa imunitāti”; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2011. gada 7. oktobra vēstulē Rumānijas iestādes paskaidroja: „Ņemot vērā to, ka C. V. Tudor, nav ne apcietināts, ne aizturēts, ne arī tiek meklēts, lūgt Eiropas Parlamenta piekrišanu nav nepieciešams. Tā kā lietas faktiskie apstākļi nav saistīti ne ar viņa balsojumu, ne paustajiem politiskajiem uzskatiem, īstenojot deputāta pilnvaras, un viņš nav ne apcietināts, ne aizturēts un netiek arī meklēts, netiek uzskatīts par nepieciešamu pieprasīt atcelt viņa imunitāti”;

| H. | tā kā Rumānijas PRM izlikšana un ar to saistītie apstākļi ir jāizskata patiešām administratīvā un kriminālprocesa ietvaros un lieta nav tieši un skaidri saistīta ar C. V. Tudor kā Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Rumānijas PRM izlikšana un ar to saistītie apstākļi ir jāizskata patiešām administratīvā un kriminālprocesa ietvaros un lieta nav tieši un skaidri saistīta ar C. V. Tudor kā Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu;

| I. | tā kā C. V. Tudor nav izmantojis iespēju kompetentajai komitejai paskaidrot savu pieprasījumu, jo īpaši saistībā ar Rumānijas iestāžu vēstuli, |
| --- | --- |

I.

tā kā C. V. Tudor nav izmantojis iespēju kompetentajai komitejai paskaidrot savu pieprasījumu, jo īpaši saistībā ar Rumānijas iestāžu vēstuli,

| 1. | nolemj neaizstāvēt Corneliu Vadim Tudor imunitāti un privilēģijas; |
| --- | --- |

1.

nolemj neaizstāvēt Corneliu Vadim Tudor imunitāti un privilēģijas;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajai Rumānijas iestādei un Corneliu Vadim Tudor. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajai Rumānijas iestādei un Corneliu Vadim Tudor.

---

(1)  Lieta 101/63 Wagner/Fohrmann un Krier, 1964. gada Recueil, 195. lpp., lieta 149/85 Wybot/Faure un Others, 1986. gada Recueil, 2391. lpp., lieta T-345/05 Mote/Parlaments, 2008. gada Krājums, II-2849. lpp., Apvienotās lietas C-200/07 un C-201/07 Marra/De Gregorio un Clemente, 2008. gada Krājums, I-7929. lpp. un Lieta T-42/06 Gollnisch /Parlaments, 2010. gada Krājums, II-1135. lpp. un lieta C/163/10 Patriciello (Krājumā vēl nav publicēta).

---

| 10.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 261/42 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 261/42

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsEiropas Parlamenta Reglamenta 87.a un 88. panta grozīšana

P7_TA(2012)0199

Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta 87.a un 88. panta grozīšanu (2009/2195(REG))

2013/C 261 E/09

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšsēdētāja 2009. gada 9. oktobra vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētāja 2009. gada 9. oktobra vēstuli,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (1),

| — | ņemot vērā tā 2010. gada 5. maija rezolūciju par likumdošanas deleģēšanas pilnvarām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2010. gada 5. maija rezolūciju par likumdošanas deleģēšanas pilnvarām (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 211. un 212. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 211. un 212. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0072/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0072/2012),

| 1. | nolemj Reglamentā veikt turpmāk minētos grozījumus; |
| --- | --- |

1.

nolemj Reglamentā veikt turpmāk minētos grozījumus;

| 2. | atgādina, ka šie grozījumi stājas spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka šie grozījumi stājas spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu zināšanai Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu zināšanai Padomei un Komisijai.

| SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Eiropas Parlamenta Reglaments


  87.a pants |
| Ja ar tiesību aktu Komisijai ir dotas pilnvaras papildināt vai grozīt atsevišķus nebūtiskus tiesību akta elementus, atbildīgā komiteja








  — | izskata visus deleģēto aktu projektus, ja tie ir atsūtīti Parlamentam pārbaudes veikšanai; |

SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Eiropas Parlamenta Reglaments

87.a pants

Ja ar tiesību aktu Komisijai ir dotas pilnvaras papildināt vai grozīt atsevišķus nebūtiskus tiesību akta elementus, atbildīgā komiteja

—

izskata visus deleģēto aktu projektus, ja tie ir atsūtīti Parlamentam pārbaudes veikšanai;

| — | var Parlamentam ar rezolūcijas priekšlikumu iesniegt jebkādu piemērotu priekšlikumu saskaņā ar leģislatīvā akta noteikumiem. |
| --- | --- |

—

var Parlamentam ar rezolūcijas priekšlikumu iesniegt jebkādu piemērotu priekšlikumu saskaņā ar leģislatīvā akta noteikumiem.

Reglamenta 88. panta 1., 2. un 3. punkta noteikumus piemēro pēc analoģijas.

1.
     
  Ja Komisija iesniedz Parlamentam deleģētu aktu, Parlamenta priekšsēdētājs to nodod komitejai, kas ir atbildīga par tiesību pamataktu, un tā var lemt par referenta iecelšanu viena vai vairāku deleģēto aktu izskatīšanai.

Grozījums Nr. 2

Eiropas Parlamenta Reglaments

87.a pants – 1.a punkts (jauns)

1.a
     
  Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo datumu, kurā deleģētais akts saņemts visās oficiālajās valodās, un termiņu, kurā var izteikt iebildumus. Minēto termiņu sāk skaitīt no šā datuma.

Paziņojumu publicē sēdes protokolā, norādot atbildīgās komitejas nosaukumu.

Grozījums Nr. 3

Eiropas Parlamenta Reglaments

87.a pants – 1.b punkts (jauns)

1.b
     
  Atbildīgā komiteja, ievērojot tiesību pamatakta noteikumus un — ja tā to uzskata par vajadzīgu — pēc apspriešanās ar visām attiecīgajām komitejām var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu. Tajā izklāsta Parlamenta iebilšanas iemeslus un tajā var būt prasība, lai Komisija iesniedz jaunu deleģēto aktu, kurā būtu ņemti vērā Parlamenta ieteikumi.

Grozījums Nr. 4

Eiropas Parlamenta Reglaments

87.a pants – 1.c punkts (jauns)

1.c
     
  Ja 10 darba dienas pirms tās sesijas sākuma, kurā trešdiena ir pirms dienas, kad beidzas 1.d punktā minētais termiņš, un vistuvāk tai, atbildīgā komiteja rezolūcijas priekšlikumu nav iesniegusi, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par to, lai jautājumu iekļautu iepriekš minētās sesijas darba kārtībā.

Grozījums Nr. 5

Eiropas Parlamenta Reglaments

87.a pants – 1.d punkts (jauns)

1.d
     
  Lēmumu par visiem iesniegtajiem rezolūciju priekšlikumiem Parlaments pieņem tiesību pamataktā paredzētajā termiņā ar balsu vairākumu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā.

Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka saskaņā ar tiesību pamataktu ir nepieciešams pagarināt termiņu, kurā var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs Parlamenta vārdā par šādu pagarinājumu informē Padomi un Komisiju.

Grozījums Nr. 6

Eiropas Parlamenta Reglaments

87.a pants – 1.e punkts (jauns)

1.e
     
  Ja atbildīgā komiteja iesaka Parlamentam pirms tiesību pamataktā paredzētā termiņa beigām paziņot, ka tas neizteiks iebildumus pret deleģēto aktu,

| — | tā ar argumentētu vēstuli par to informē Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāju un iesniedz ieteikumu šajā sakarā; |
| --- | --- |

—

tā ar argumentētu vēstuli par to informē Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāju un iesniedz ieteikumu šajā sakarā;

| — | ja nākamajā Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmē vai, steidzamos gadījumos izmantojot rakstisku procedūru, iebildumi nav izteikti, tās priekšsēdētājs par to paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kas savukārt plenārsēdē iespējami drīz informē deputātus; |
| --- | --- |

—

ja nākamajā Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmē vai, steidzamos gadījumos izmantojot rakstisku procedūru, iebildumi nav izteikti, tās priekšsēdētājs par to paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kas savukārt plenārsēdē iespējami drīz informē deputātus;

| — | ja 24 stundu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē kāda politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti iebilst pret ieteikumu, par to balso; |
| --- | --- |

—

ja 24 stundu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē kāda politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti iebilst pret ieteikumu, par to balso;

| — | ja tajā pašā termiņā iebildumi nav izteikti, ierosināto ieteikumu uzskata par apstiprinātu; |
| --- | --- |

—

ja tajā pašā termiņā iebildumi nav izteikti, ierosināto ieteikumu uzskata par apstiprinātu;

| — | kad šāds ieteikums ir pieņemts, visi turpmākie priekšlikumi izteikt iebildumus pret deleģēto aktu nav pieņemami. |
| --- | --- |

—

kad šāds ieteikums ir pieņemts, visi turpmākie priekšlikumi izteikt iebildumus pret deleģēto aktu nav pieņemami.

Grozījums Nr. 7

Eiropas Parlamenta Reglaments

87.a pants – 1.f punkts (jauns)

1.f
     
  Atbildīgā komiteja, ievērojot tiesību pamatakta noteikumus, var uzņemties iniciatīvu iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu, ar kuru pilnībā vai daļēji atsauc attiecīgajā aktā paredzēto pilnvaru deleģējumu. Parlaments lēmumu pieņem ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā noteikto balsu vairākumu.

Grozījums Nr. 8

Eiropas Parlamenta Reglaments

87.a pants – 1.g punkts (jauns)

1.g
     
  Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi un Komisiju par nostājām, kas pieņemtas saskaņā ar šo pantu.

Grozījums Nr. 9

Eiropas Parlamenta Reglaments

88. pants – virsraksts

Īstenošanas pasākumi

Īstenošanas
  akti un
  pasākumi

Grozījums Nr. 10

Eiropas Parlamenta Reglaments

88. pants – 1. punkts

1.   Ja Komisija iesniedz Parlamentam īstenošanas
  pasākumu
  projektu, Parlamenta priekšsēdētājs nodod
  šo pasākumu projektu izskatīšanai komitejā, kuras kompetencē ietilpst tiesību akts, no kura izriet īstenošanas pasākumi
  .
  Ja pamata tiesību akta izskatīšanā bija piemērota komiteju iesaistīšanas procedūra, atbildīgā komiteja aicina visas iesaistītās komitejas paziņot savu viedokli mutiski vai vēstules veidā.

1.   Ja Komisija iesniedz Parlamentam īstenošanas
  akta vai pasākuma
  projektu, Parlamenta priekšsēdētājs
  to
  nodod
  komitejai, kas ir atbildīga par tiesību pamataktu, un tā var lemt par referenta iecelšanu viena vai vairāku īstenošanas aktu vai pasākumu projektu izskatīšanai
  .

Grozījums Nr. 11

Eiropas Parlamenta Reglaments

88. pants – 2. punkts

2.   
  Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs nosaka komitejas locekļiem termiņu, kurā komiteja var izteikt iebildumus par pasākumu projektu. Komiteja var lemt par referenta iecelšanu no savu locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus, ja tā uzskata, ka tas ir lietderīgi. Ja komitejai ir iebildumi pret pasākumu projektu, tā iesniedz rezolūcijas priekšlikumu, kurā pauž iebildumu pret pasākumu projekta pieņemšanu un kurā var arī norādīt izmaiņas, kas būtu jāveic pasākumu projektā.

2.   
  Atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu, kurā norādīts, ka īstenošanas akta vai pasākuma projekts pārsniedz tiesību pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras vai ka tas citu iemeslu dēļ neatbilst Savienības tiesību normām.

Ja Parlaments attiecīgajā termiņā, skaitot no pasākumu projekta saņemšanas dienas šādu rezolūciju pieņem, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Komisija šo pasākumu projektu atsauc vai groza, vai arī iesniedz priekšlikumu saskaņā ar atbilstošu likumdošanas procedūru.

Grozījums Nr. 12

Eiropas Parlamenta Reglaments

88. pants – 3. punkts

3.   
  Ja pirms attiecīgā termiņa beigām nenotiek neviena sesija, uzskata, ka tiesības uz atbildi ir uzticētas atbildīgajai komitejai. Šo atbildi vēstules veidā komitejas priekšsēdētājs sniedz atbildīgajam Komisijas loceklim, un par to paziņo visiem Parlamenta deputātiem.

3.   
  Rezolūcijas priekšlikumā var būt prasība, lai Komisija aktu, pasākumu vai akta vai pasākuma projektu atsauc, to groza, ņemot vērā Parlamenta izteiktos iebildumus, vai iesniedz jaunu likumdošanas priekšlikumu. Parlamenta priekšsēdētājs par pieņemto nostāju informē Padomi un Komisiju.

Grozījums Nr. 13

Eiropas Parlamenta Reglaments

88. pants – 4. punkts – ievaddaļa

4.   Ja uz Komisijas paredzētajiem īstenošanas pasākumiem attiecas regulatīvajā kontroles procedūrā,
  3. punktu nepiemēro, bet 1. un 2. punktu papildina šādi
  :

4.   Ja uz Komisijas paredzētajiem īstenošanas pasākumiem attiecas regulatīvā kontroles procedūra,
  kura paredzēta Padomes Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, piemēro šādus papildu noteikumus
  :

Grozījums Nr. 14

Eiropas Parlamenta Reglaments

88. pants – 4. punkts – a apakšpunkts

| a) | kontroles laiku sāk skaitīt no brīža, kad pasākumu projekts ir iesniegts Parlamentam visās oficiālajās valodās. Ja piemēro īsāku termiņu (5.a panta 5. punkta
  b) apakšpunkts Padomes Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību)
  un steidzamos gadījumos
  (Padomes
  Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta
  6. punkts)
  , ja vien atbildīgās komitejas priekšsēdētājs neiebilst, kontroles laiku sāk skaitīt no dienas, kad Parlaments ir saņēmis īstenošanas pasākumu galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas tās komitejas locekļiem, kura izveidota saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK. Šādā gadījumā 146. pantu nepiemēro; |
| --- | --- |

a)

kontroles laiku sāk skaitīt no brīža, kad pasākumu projekts ir iesniegts Parlamentam visās oficiālajās valodās. Ja piemēro īsāku termiņu (5.a panta 5. punkta
  b) apakšpunkts Padomes Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību)
  un steidzamos gadījumos
  (Padomes
  Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta
  6. punkts)
  , ja vien atbildīgās komitejas priekšsēdētājs neiebilst, kontroles laiku sāk skaitīt no dienas, kad Parlaments ir saņēmis īstenošanas pasākumu galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas tās komitejas locekļiem, kura izveidota saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK. Šādā gadījumā 146. pantu nepiemēro;

| a) | kontroles laiku sāk skaitīt no brīža, kad pasākumu projekts ir iesniegts Parlamentam visās oficiālajās valodās. Ja piemēro īsāku termiņu,
  nekā paredzēts Lēmuma 1999/468/EK
  5.a panta 5. punkta
  b) apakšpunktā
  , un steidzamos gadījumos,
  kas minēti
  Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta
  6. punktā
  , ja vien atbildīgās komitejas priekšsēdētājs neiebilst, kontroles laiku sāk skaitīt no dienas, kad Parlaments ir saņēmis īstenošanas pasākumu galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas tās komitejas locekļiem, kura izveidota saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK. Šādā gadījumā 146. pantu nepiemēro; |
| --- | --- |

a)

kontroles laiku sāk skaitīt no brīža, kad pasākumu projekts ir iesniegts Parlamentam visās oficiālajās valodās. Ja piemēro īsāku termiņu,
  nekā paredzēts Lēmuma 1999/468/EK
  5.a panta 5. punkta
  b) apakšpunktā
  , un steidzamos gadījumos,
  kas minēti
  Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta
  6. punktā
  , ja vien atbildīgās komitejas priekšsēdētājs neiebilst, kontroles laiku sāk skaitīt no dienas, kad Parlaments ir saņēmis īstenošanas pasākumu galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas tās komitejas locekļiem, kura izveidota saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK. Šādā gadījumā 146. pantu nepiemēro;

Grozījums Nr. 15

Eiropas Parlamenta Reglaments

88. pants – 4. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| aa) | ja īstenošanas pasākuma projekta pamatā ir Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. vai 6. punkts, kuros ir noteikti saīsināti termiņi Parlamenta iebildumu izteikšanai, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu, kurā izteikti iebildumi pret pasākuma projekta pieņemšanu, ja atbildīgā komiteja noteiktajā termiņā nav varējusi sarīkot sanāksmi; |
| --- | --- |

aa)

Grozījums Nr. 16

Eiropas Parlamenta Reglaments

88. pants – 4. punkts – b apakšpunkts

| b) | Parlaments ar deputātu balsu vairākumu var iebilst pret
  pasākumu
  projekta pieņemšanu,
  šos iebildumus pamatojot ar norādi
  , ka šis
  pasākumu
  projekts pārsniedz
  pamatdokumentā
  paredzētās ieviešanas pilnvaras, neatbilst
  pamatdokumenta
  mērķim vai saturam, vai arī ka tajā nav ievēroti subsidiaritātes vai proporcionalitātes principi; |
| --- | --- |

b)

Parlaments ar deputātu balsu vairākumu var iebilst pret
  pasākumu
  projekta pieņemšanu,
  šos iebildumus pamatojot ar norādi
  , ka šis
  pasākumu
  projekts pārsniedz
  pamatdokumentā
  paredzētās ieviešanas pilnvaras, neatbilst
  pamatdokumenta
  mērķim vai saturam, vai arī ka tajā nav ievēroti subsidiaritātes vai proporcionalitātes principi;

| b) | Parlaments ar deputātu balsu vairākumu var iebilst pret īstenošanas
  pasākuma
  projekta pieņemšanu,
  norādot
  , ka šis projekts pārsniedz
  pamataktā
  paredzētās īstenošanas pilnvaras, neatbilst
  pamatakta
  mērķim vai saturam vai arī tajā nav ievērots subsidiaritātes princips vai proporcionalitātes princips; |
| --- | --- |

b)

Parlaments ar deputātu balsu vairākumu var iebilst pret īstenošanas
  pasākuma
  projekta pieņemšanu,
  norādot
  , ka šis projekts pārsniedz
  pamataktā
  paredzētās īstenošanas pilnvaras, neatbilst
  pamatakta
  mērķim vai saturam vai arī tajā nav ievērots subsidiaritātes princips vai proporcionalitātes princips;

Grozījums Nr. 17

Eiropas Parlamenta Reglaments

88. pants – 4. punkts – c apakšpunkts

| c) | ja pasākumu projekts pamatā ir Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. vai 6. punkts, kuros nosaka saīsinātu termiņu Parlamenta iebildumu iesniegšanai, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par iebildumiem pret pasākumu projekta pieņemšanu, ja attiecīgā komiteja nav varējusi sarīkot sanāksmi pieejamajā laikposmā. |
| --- | --- |

c)

svītrots

Grozījums Nr. 18

Eiropas Parlamenta Reglaments

88. pants – 4. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| ca) | ja atbildīgā komiteja saistībā ar Komisijas pienācīgi pamatotu pieprasījumu argumentētā vēstulē iesaka Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, lai Parlaments pirms Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un/vai 5.a panta 4. punkta e) apakšpunktā paredzētā parastā termiņa beigām paziņo, ka tas neizteiks iebildumus pret ierosināto pasākumu, piemēro 87.a panta 1.e punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

ca)

Grozījums Nr. 19

Eiropas Parlamenta Reglaments

88.a pants – virsraksts (jauns)

88.a pants

Izskatīšana, piemērojot komiteju iesaistīšanas procedūru vai komiteju kopīgo sanāksmju procedūru

Grozījums Nr. 20

Eiropas Parlamenta Reglaments

88.a pants – 1. punkts (jauns)

1.
     
  Ja Parlaments tiesību pamataktu ir pieņēmis, piemērojot 50. pantā paredzēto procedūru, deleģēto aktu un īstenošanas aktu vai pasākumu projektu izskatīšanai piemēro šādus papildu noteikumus:

| — | deleģēto aktu vai īstenošanas akta vai pasākuma projektu nodod atbildīgajai komitejai un iesaistītajai komitejai; |
| --- | --- |

—

deleģēto aktu vai īstenošanas akta vai pasākuma projektu nodod atbildīgajai komitejai un iesaistītajai komitejai;

| — | atbildīgās komitejas priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā iesaistītā komiteja var sagatavot priekšlikumus par jautājumiem, kas ietilpst tās ekskluzīvajā kompetencē vai abu komiteju kopīgajā kompetencē; |
| --- | --- |

—

atbildīgās komitejas priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā iesaistītā komiteja var sagatavot priekšlikumus par jautājumiem, kas ietilpst tās ekskluzīvajā kompetencē vai abu komiteju kopīgajā kompetencē;

| — | ja deleģētais akts vai īstenošanas akta vai pasākuma projekts ir galvenokārt iesaistītās komitejas ekskluzīvajā kompetencē, atbildīgā komiteja iesaistītās komitejas priekšlikumus pārņem bez balsošanas. Ja tas tā nav noticis, Parlamenta priekšsēdētājs var atļaut iesaistītajai komitejai iesniegt Parlamentam rezolūcijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

—

ja deleģētais akts vai īstenošanas akta vai pasākuma projekts ir galvenokārt iesaistītās komitejas ekskluzīvajā kompetencē, atbildīgā komiteja iesaistītās komitejas priekšlikumus pārņem bez balsošanas. Ja tas tā nav noticis, Parlamenta priekšsēdētājs var atļaut iesaistītajai komitejai iesniegt Parlamentam rezolūcijas priekšlikumu.

Grozījums Nr. 21

Eiropas Parlamenta Reglaments

88.a pants – 2. punkts (jauns)

2.
     
  Ja Parlaments tiesību pamataktu ir pieņēmis, piemērojot 51. pantā paredzēto procedūru, deleģēto aktu un īstenošanas aktu vai pasākumu projektu izskatīšanai piemēro šādus papildu noteikumus:

| — | Parlamenta priekšsēdētājs pēc deleģētā akta vai īstenošanas akta vai pasākuma projekta saņemšanas nosaka par izskatīšanu atbildīgo komiteju vai kopīgi atbildīgās komitejas, ņemot vērā 51. pantā noteiktos kritērijus un iespējamas vienošanās starp attiecīgo komiteju priekšsēdētājiem; |
| --- | --- |

—

Parlamenta priekšsēdētājs pēc deleģētā akta vai īstenošanas akta vai pasākuma projekta saņemšanas nosaka par izskatīšanu atbildīgo komiteju vai kopīgi atbildīgās komitejas, ņemot vērā 51. pantā noteiktos kritērijus un iespējamas vienošanās starp attiecīgo komiteju priekšsēdētājiem;

| — | ja deleģētais akts vai īstenošanas akta vai pasākuma projekts ir nodots izskatīšanai saskaņā ar komiteju kopīgo sanāksmju procedūru, katra komiteja var prasīt sasaukt kopīgu sanāksmi rezolūcijas priekšlikuma izskatīšanai. Ja attiecīgo komiteju priekšsēdētāji vienošanos nepanāk, kopīgo sanāksmi sasauc Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

—

ja deleģētais akts vai īstenošanas akta vai pasākuma projekts ir nodots izskatīšanai saskaņā ar komiteju kopīgo sanāksmju procedūru, katra komiteja var prasīt sasaukt kopīgu sanāksmi rezolūcijas priekšlikuma izskatīšanai. Ja attiecīgo komiteju priekšsēdētāji vienošanos nepanāk, kopīgo sanāksmi sasauc Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs.

Grozījums Nr. 22

Eiropas Parlamenta Reglaments

216. pants – 4. punkts

4.   Šo kļūdas labojumu izsludina nākamajā sesijā. To uzskata par apstiprinātu, izņemot gadījumu, ja ne ilgāk kā
  48
  stundas pēc tā paziņošanas kāda no politiskajām grupām vai vismaz 40 deputāti nav iesnieguši pieprasījumu balsot par to. Ja kļūdas labojums netiek apstiprināts, to nosūta atpakaļ atbildīgajai komitejai, kura var ieteikt grozītu kļūdas labojumu vai izbeigt šo procedūru.

4.   Šādu kļūdas labojumu izsludina nākamajā sesijā. To uzskata par apstiprinātu, izņemot gadījumu, ja ne ilgāk kā
  24
  stundas pēc tā paziņošanas kāda no politiskajām grupām vai vismaz 40 deputāti nav iesnieguši pieprasījumu balsot par to. Ja kļūdas labojums netiek apstiprināts, to nosūta atpakaļ atbildīgajai komitejai, kura var ieteikt grozītu kļūdas labojumu vai izbeigt šo procedūru.

---

(1)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(2)  OV C 81E, 15.3.2011., 6. lpp.

---

| 10.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 261/50 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 261/50

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsBez atbildes palikušo rakstiski atbildamo jautājumu izskatīšana komitejā (Reglamenta 117. panta 3. punkta interpretācija)

P7_TA(2012)0204

Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija lēmums par bez atbildes palikušo rakstiski atbildamo jautājumu izskatīšanu komitejā (Reglamenta 117. panta 3. punkta interpretācija)

2013/C 261 E/10

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo lietu komitejas priekšsēdētāja 2012. gada 27. aprīļa vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo lietu komitejas priekšsēdētāja 2012. gada 27. aprīļa vēstuli,

| — | ņemot vērā Reglamenta 211. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 211. pantu,

| 1. | nolemj piemērot šādu 117. panta 3. punkta interpretāciju:
  “Parlamenta komitejas priekšsēdētājs, kurš saskaņā ar 193. panta 1. punktu ir tiesīgs sasaukt komitejas sanāksmi, labas darba organizācijas interesēs pieņem lēmumu par sasaucamās sanāksmes darba kārtības projektu. Šī prerogatīva nav pamats, lai apšaubītu 117. panta 3. punktā paredzēto pienākumu rakstiski atbildamo jautājumu pēc tā iesniedzēja pieprasījuma iekļaut komitejas nākamās sanāksmes darba kārtības projektā. Tomēr priekšsēdētājs, ņemot vērā politiskās prioritātes, var ierosināt sanāksmes darba kārtību un procedurālo kārtību (piemēram, izmantot procedūru bez debatēm vai, iespējams, pieņemt lēmumu par veicamajiem pasākumiem, vai vajadzības gadījumā ieteikt jautājumu pārcelt uz kādu no nākamajām sanāksmēm).” |
| --- | --- |

1.

nolemj piemērot šādu 117. panta 3. punkta interpretāciju:

“Parlamenta komitejas priekšsēdētājs, kurš saskaņā ar 193. panta 1. punktu ir tiesīgs sasaukt komitejas sanāksmi, labas darba organizācijas interesēs pieņem lēmumu par sasaucamās sanāksmes darba kārtības projektu. Šī prerogatīva nav pamats, lai apšaubītu 117. panta 3. punktā paredzēto pienākumu rakstiski atbildamo jautājumu pēc tā iesniedzēja pieprasījuma iekļaut komitejas nākamās sanāksmes darba kārtības projektā. Tomēr priekšsēdētājs, ņemot vērā politiskās prioritātes, var ierosināt sanāksmes darba kārtību un procedurālo kārtību (piemēram, izmantot procedūru bez debatēm vai, iespējams, pieņemt lēmumu par veicamajiem pasākumiem, vai vajadzības gadījumā ieteikt jautājumu pārcelt uz kādu no nākamajām sanāksmēm).”

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai zināšanai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai zināšanai.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijs

| 10.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 261/51 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 261/51

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsAizsardzība pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis ***I

P7_TA(2012)0148

Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (COM(2012)0041 – C7-0030/2012 – 2012/0019(COD))

2013/C 261 E/11

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0041), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0041),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0030/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0030/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 2012. gada 25. aprīļa vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 25. aprīļa vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0140/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0140/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsP7_TC1-COD(2012)0019

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 765/2012.)

---

| 10.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 261/52 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 261/52

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsIerobežojumi attiecībā uz noteiktu tērauda izstrādājumu importu no Krievijas ***I

P7_TA(2012)0149

Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2007 par dažu tādu ierobežojumu pārvaldību, kuri attiecas uz noteiktu tērauda izstrādājumu importu no Krievijas Federācijas (COM(2011)0715 – C7-0396/2011 – 2011/0315(COD))

2013/C 261 E/12

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0715), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0715),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0396/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0396/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 25. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 25. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0085/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0085/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsP7_TC1-COD(2011)0315

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2007 par dažu tādu ierobežojumu pārvaldību, kuri attiecas uz noteiktu tērauda izstrādājumu importu no Krievijas Federācijas

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 529/2012.)

---

| 10.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 261/53 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 261/53

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsEiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektroniskā publikācija ***

P7_TA(2012)0150

Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (10222/5/2011 – C7-0076/2012 – 2011/0070(APP))

2013/C 261 E/13

(Īpašā likumdošanas procedūra – piekrišana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes regulas projektu (10222/5/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes regulas projektu (10222/5/2011),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. pantu (C7-0076/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. pantu (C7-0076/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu (A7–0087/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu (A7–0087/2012),

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes regulas projektam; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu Padomes regulas projektam;

| 2. | atgādina Padomei, ka tai būs atkārtoti jāprasa Eiropas Parlamenta piekrišana, ja būtu radušās kādas izmaiņas priekšlikuma projektā, kuras būtu izraisījusi prasība saskaņā ar LESD 352. pantu pieņemt lēmumu vienbalsīgi un tas, ka vēl nav pabeigtas parlamentārās procedūras Apvienotajā Karalistē; |
| --- | --- |

2.

atgādina Padomei, ka tai būs atkārtoti jāprasa Eiropas Parlamenta piekrišana, ja būtu radušās kādas izmaiņas priekšlikuma projektā, kuras būtu izraisījusi prasība saskaņā ar LESD 352. pantu pieņemt lēmumu vienbalsīgi un tas, ka vēl nav pabeigtas parlamentārās procedūras Apvienotajā Karalistē;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

| 10.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 261/54 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 261/54

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsViesabonēšana publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā ***I

P7_TA(2012)0197

Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (pārstrādātā versija) (COM(2011)0402 – C7-0190/2011 – 2011/0187(COD))

2013/C 261 E/14

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0402), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0402),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0190/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0190/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 26. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 26. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2011. gada 25. novembra vēstuli Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejai saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2011. gada 25. novembra vēstuli Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejai saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 28. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 28. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A7-0149/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A7-0149/2012),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 24, 28.1.2012., 131. lpp.

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsP7_TC1-COD(2011)0187

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (Pārstrādāta versija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 531/2012.)

---

| 10.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 261/55 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 261/55

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsBīstamo ķīmisko vielu eksports un imports ***I

P7_TA(2012)0198

Eiropas Parlamenta 2012. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (pārstrādāta redakcija) (COM(2011)0245 – C7-0107/2011 – 2011/0105(COD))

2013/C 261 E/15

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0245), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0245),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu un 207. pantu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0107/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu un 207. pantu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0107/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 13. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 13. jūlija atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2011. gada 25. novembra vēstuli Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejai saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2011. gada 25. novembra vēstuli Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejai saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 29. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 29. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A7–0015/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A7–0015/2012),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 318, 29.10.2011., 163. lpp.

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

Ceturtdiena, 2012. gada 10. maijsP7_TC1-COD(2011)0105

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 649/2012.)

---