# Europeiska unionens C 331/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2013.331.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 331 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången14 november 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2013.331.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 331

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången14 november 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Revisionsrätten |
| 2013/C 331/01 | Revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2012 med institutionernas svar | 1 |
| 2013/C 331/02 | Revisionsrättens årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2012 med kommissionens svar | 261 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Revisionsrätten

2013/C 331/01

Revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2012 med institutionernas svar

1

2013/C 331/02

Revisionsrättens årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2012 med kommissionens svar

261

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Revisionsrätten

| 14.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 331/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 331/1

---

Image

I enlighet med bestämmelserna i artikel 287.1 och 287.4 i EUF-fördraget, artiklarna 148.1 och 162.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 och artiklarna 139 och 156 i rådets förordning (EG) nr 215/2008 av den 18 februari 2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden

har Europeiska unionens revisionsrätt vid sitt sammanträde den 5 september 2013 antagit sina

ÅRSRAPPORTER

för budgetåret 2012.

Rapporterna har tillsammans med institutionernas svar på revisionsrättens iakttagelser överlämnats till de myndigheter som ansvarar för beviljandet av ansvarsfrihet och till de övriga institutionerna.

Revisionsrättens ledamöter är följande:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (ordförande), David BOSTOCK, Ioannis SARMAS, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Karel PINXTEN, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ, Lazaros S. LAZAROU, Gijs DE VRIES, Harald WÖGERBAUER, Hans Gustaf WESSBERG, Henrik OTBO, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN och Neven MATES.

ÅRSRAPPORT OM BUDGETGENOMFÖRANDET

2013/C 331/01

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Allmän inledning

| Kapitel 1— | Revisionsförklaringen och information till stöd för denna |
| --- | --- |

Kapitel 1—

| Kapitel 2— | Inkomster |
| --- | --- |

Kapitel 2—

| Kapitel 3— | Jordbruk: marknads- och direktstöd |
| --- | --- |

Kapitel 3—

| Kapitel 4— | Landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa |
| --- | --- |

Kapitel 4—

| Kapitel 5— | Regionalpolitik, energi och transport |
| --- | --- |

Kapitel 5—

| Kapitel 6— | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

Kapitel 6—

| Kapitel 7— | Yttre förbindelser, bistånd och utvidgning |
| --- | --- |

Kapitel 7—

| Kapitel 8— | Forskning och annan inre politik |
| --- | --- |

Kapitel 8—

| Kapitel 9— | Administrativa och andra utgifter |
| --- | --- |

Kapitel 9—

| Kapitel 10— | EU-budgeten: att uppnå resultat |
| --- | --- |

Kapitel 10—

---

ALLMÄN INLEDNING

| 0.1 | Europeiska revisionsrätten är den EU-institution som enligt fördraget ska granska Europeiska unionens finanser. Revisionsrätten fungerar såsom EU:s externa revisor som oberoende väktare av unionsmedborgarnas ekonomiska intressen och bidrar till att förbättra EU:s ekonomiska förvaltning. Mer information om revisionsrätten finns i den årliga verksamhetsrapporten på revisionsrättens webbplats www.eca.europa.eu. Där finns också revisionsrättens särskilda rapporter om EU:s utgiftsprogram och inkomster och yttranden över ny eller ändrad lagstiftning. |
| --- | --- |

0.1

Europeiska revisionsrätten är den EU-institution som enligt fördraget ska granska Europeiska unionens finanser. Revisionsrätten fungerar såsom EU:s externa revisor som oberoende väktare av unionsmedborgarnas ekonomiska intressen och bidrar till att förbättra EU:s ekonomiska förvaltning. Mer information om revisionsrätten finns i den årliga verksamhetsrapporten på revisionsrättens webbplats www.eca.europa.eu. Där finns också revisionsrättens särskilda rapporter om EU:s utgiftsprogram och inkomster och yttranden över ny eller ändrad lagstiftning.

| 0.2 | Detta är revisionsrättens 36:e årsrapport om genomförandet av EU:s budget, och den gäller budgetåret 2012. Europeiska utvecklingsfonden behandlas i en separat årsrapport. |
| --- | --- |

0.2

Detta är revisionsrättens 36:e årsrapport om genomförandet av EU:s budget, och den gäller budgetåret 2012. Europeiska utvecklingsfonden behandlas i en separat årsrapport.

| 0.3 | EU:s allmänna budget fastställs varje år av rådet och Europaparlamentet. Tillsammans med revisionsrättens särskilda rapporter bildar årsrapporten ett underlag för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet, där Europaparlamentet beslutar huruvida Europeiska kommissionen på ett tillfredsställande sätt har fullgjort sina skyldigheter när det gäller genomförandet av budgeten. Revisionsrätten översänder sin årsrapport samtidigt till de nationella parlamenten och till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

0.3

EU:s allmänna budget fastställs varje år av rådet och Europaparlamentet. Tillsammans med revisionsrättens särskilda rapporter bildar årsrapporten ett underlag för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet, där Europaparlamentet beslutar huruvida Europeiska kommissionen på ett tillfredsställande sätt har fullgjort sina skyldigheter när det gäller genomförandet av budgeten. Revisionsrätten översänder sin årsrapport samtidigt till de nationella parlamenten och till Europaparlamentet och rådet.

| 0.4 | Den centrala delen i denna rapport är revisionsrättens revisionsförklaring (även kallad DAS) om tillförlitligheten i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning och om transaktionernas laglighet och korrekthet (i rapporten kallat transaktionernas korrekthet). Revisionsförklaringen inleder rapporten. Merparten av innehållet därefter är en redogörelse för det revisionsarbete som ligger till grund för revisionsförklaringen. |
| --- | --- |

0.4

Den centrala delen i denna rapport är revisionsrättens revisionsförklaring (även kallad DAS) om tillförlitligheten i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning och om transaktionernas laglighet och korrekthet (i rapporten kallat transaktionernas korrekthet). Revisionsförklaringen inleder rapporten. Merparten av innehållet därefter är en redogörelse för det revisionsarbete som ligger till grund för revisionsförklaringen.

| 0.5 | Rapporten är strukturerad enligt följande:






  — | Kapitel 1 innehåller revisionsförklaringen och en sammanfattning av resultatet av revisionsrättens granskning av räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet, ett avsnitt om återvinningar och finansiella korrigeringar samt en sammanfattning av budgetförvaltningen 2012. Bilaga 1.3 till kapitel 1 innehåller utdrag ur den konsoliderade årsredovisningen för 2012. Mer utförliga finansiella uppgifter för 2012 lämnas i den offentliggjorda konsoliderade årsredovisningen och i den finansiella rapporten från Europeiska kommissionen. Båda finns på följande webbsida:
  http://ec.europa.eu/budget/biblio/documents/2012/2012_en.cfm |
| --- | --- | --- |

0.5

Rapporten är strukturerad enligt följande:

—

Kapitel 1 innehåller revisionsförklaringen och en sammanfattning av resultatet av revisionsrättens granskning av räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet, ett avsnitt om återvinningar och finansiella korrigeringar samt en sammanfattning av budgetförvaltningen 2012. Bilaga 1.3 till kapitel 1 innehåller utdrag ur den konsoliderade årsredovisningen för 2012. Mer utförliga finansiella uppgifter för 2012 lämnas i den offentliggjorda konsoliderade årsredovisningen och i den finansiella rapporten från Europeiska kommissionen. Båda finns på följande webbsida:

http://ec.europa.eu/budget/biblio/documents/2012/2012_en.cfm

| — | Kapitlen 2–9 innehåller detaljerade granskningsresultat i form av ”särskilda bedömningar” av EU:s inkomster och utgifter. Kapitel 2 behandlar inkomstsidan i EU:s budget, och kapitlen 3–9 behandlar sju verksamhetsområden inom vilka utgifter från EU:s budget godkänns och bokförs. Dessa verksamhetsområden motsvarar i stora drag de rubriker som används i budgetramen för 2007–2013, där EU:s generella fleråriga utgiftsplaner fastställs. |
| --- | --- |

—

Kapitlen 2–9 innehåller detaljerade granskningsresultat i form av ”särskilda bedömningar” av EU:s inkomster och utgifter. Kapitel 2 behandlar inkomstsidan i EU:s budget, och kapitlen 3–9 behandlar sju verksamhetsområden inom vilka utgifter från EU:s budget godkänns och bokförs. Dessa verksamhetsområden motsvarar i stora drag de rubriker som används i budgetramen för 2007–2013, där EU:s generella fleråriga utgiftsplaner fastställs.

| — | I kapitel 10 analyseras resultatmätningen i förvaltningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna från tre av kommissionens generaldirektörer, och där presenteras gemensamma ämnen i de särskilda rapporter som revisionsrätten antog 2012 och behandlas kortfattat kommissionens andra och tredje utvärderingsrapport. |
| --- | --- |

—

I kapitel 10 analyseras resultatmätningen i förvaltningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna från tre av kommissionens generaldirektörer, och där presenteras gemensamma ämnen i de särskilda rapporter som revisionsrätten antog 2012 och behandlas kortfattat kommissionens andra och tredje utvärderingsrapport.

| 0.6 | De särskilda bedömningarna grundar sig i första hand på resultatet av revisionsrättens granskning av transaktionernas korrekthet och på en bedömning av hur ändamålsenligt de viktigaste systemen för övervakning och kontroll av inkomster och utgifter fungerar. |
| --- | --- |

0.6

De särskilda bedömningarna grundar sig i första hand på resultatet av revisionsrättens granskning av transaktionernas korrekthet och på en bedömning av hur ändamålsenligt de viktigaste systemen för övervakning och kontroll av inkomster och utgifter fungerar.

| 0.7 | Inom de särskilda bedömningarna har definitionen av underliggande transaktioner harmoniserats. Denna harmonisering påverkar framför allt kapitlen 7 och 8 i årsrapporten (se punkterna 7.13–7.15 och 8.13). En närmare beskrivning av förändringarna och deras effekter finns i kapitel 1 (se punkterna 1.6, 1.7, 1.15 och diagram 1.1). |
| --- | --- |

0.7

Inom de särskilda bedömningarna har definitionen av underliggande transaktioner harmoniserats. Denna harmonisering påverkar framför allt kapitlen 7 och 8 i årsrapporten (se punkterna 7.13–7.15 och 8.13). En närmare beskrivning av förändringarna och deras effekter finns i kapitel 1 (se punkterna 1.6, 1.7, 1.15 och diagram 1.1).

| 0.8 | Kommissionens svar på revisionsrättens iakttagelser (eller i förekommande fall svaren från andra EU-institutioner och EU-organ) presenteras också i rapporten. I beskrivningen av sina iakttagelser och slutsatser tar revisionsrätten hänsyn till relevanta svar från revisionsobjektet. Det är emellertid revisionsrättens ansvar, såsom extern revisor, att redogöra för sina granskningsiakttagelser, dra slutsatser av dem och därefter göra en oberoende och opartisk bedömning av räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

0.8

Kommissionens svar på revisionsrättens iakttagelser (eller i förekommande fall svaren från andra EU-institutioner och EU-organ) presenteras också i rapporten. I beskrivningen av sina iakttagelser och slutsatser tar revisionsrätten hänsyn till relevanta svar från revisionsobjektet. Det är emellertid revisionsrättens ansvar, såsom extern revisor, att redogöra för sina granskningsiakttagelser, dra slutsatser av dem och därefter göra en oberoende och opartisk bedömning av räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas laglighet och korrekthet.

---

KAPITEL 1

Revisionsförklaringen och information till stöd för denna

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport

Inledning

Revisionsrättens ändrade urvalsmetod

Upphandling

Granskningsresultat för budgetåret 2012

Räkenskapernas tillförlitlighet

Sammanfattning av de särskilda bedömningar och de granskningsresultat som ligger till grund för revisionsförklaringen

Beaktande av återvinningar och finansiella korrigeringar

Den sammanfattande rapporten och de årliga verksamhetsrapporterna

Budgetförvaltning

Budgetanslag för åtaganden och betalningar

Trycket på betalningsbudgeteten

Framtida utbetalningsbehov

| Bilaga 1.1 – | Revisionsmetod |
| --- | --- |

Bilaga 1.1 –

| Bilaga 1.2 – | Uppföljning av iakttagelser från tidigare år om räkenskapernas tillförlitlighet |
| --- | --- |

Bilaga 1.2 –

| Bilaga 1.3 – | Utdrag ur den konsoliderade årsredovisningen för 2012 |
| --- | --- |

Bilaga 1.3 –

| REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET – OBEROENDE REVISORNS RAPPORT |
| --- |
| | | (1)
   (2) |

REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET – OBEROENDE REVISORNS RAPPORT

(1)
   (2)

| | |
| --- | --- |

Räkenskapernas tillförlitlighet

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| |
| --- |

Inkomster

Åtaganden

| |
| --- |

Betalningar

| |
| --- |

(3).

| | (3). |
| --- | --- |

Den 5 september 2013

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxemburg, LUXEMBURG |

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxemburg, LUXEMBURG

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

| 1.1 | I detta kapitel av årsrapporten






  — | beskrivs bakgrunden till revisionsrättens revisionsförklaring (DAS) och sammanfattas och analyseras det granskningsresultat och de slutsatser som ligger till grund för denna förklaring, |
| --- | --- | --- |

1.1

I detta kapitel av årsrapporten

—

beskrivs bakgrunden till revisionsrättens revisionsförklaring (DAS) och sammanfattas och analyseras det granskningsresultat och de slutsatser som ligger till grund för denna förklaring,

| — | förklaras hur revisionsrätten genomför sin revision av korrekthet och av räkenskapernas tillförlitlighet (se
  bilaga 1.1
  ), |
| --- | --- |

—

förklaras hur revisionsrätten genomför sin revision av korrekthet och av räkenskapernas tillförlitlighet (se
  bilaga 1.1
  ),

| — | presenteras vilka åtgärder som kommissionen har vidtagit till följd av revisionsrättens iakttagelser och rekommendationer i tidigare årsrapporter om räkenskapernas tillförlitlighet (se
  bilaga 1.2
  ). |
| --- | --- |

—

presenteras vilka åtgärder som kommissionen har vidtagit till följd av revisionsrättens iakttagelser och rekommendationer i tidigare årsrapporter om räkenskapernas tillförlitlighet (se
  bilaga 1.2
  ).

| 1.2 | Revisionsrätten ska till Europaparlamentet och rådet avge en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten får komplettera denna förklaring med särskilda bedömningar av varje större område i unionens verksamhet (4). De särskilda bedömningarnas funktion kan inte likställas med ett revisionsuttalande. Deras främsta funktion är att presentera viktiga frågor som är specifika för verksamhetsområdena för den myndighet som beviljar ansvarsfrihet och andra intressenter. Slutsatsen i varje särskild bedömning baseras på de övergripande revisionsbevis som samlats in för verksamhetsområdet. |
| --- | --- |

1.2

Revisionsrätten ska till Europaparlamentet och rådet avge en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten får komplettera denna förklaring med särskilda bedömningar av varje större område i unionens verksamhet (4). De särskilda bedömningarnas funktion kan inte likställas med ett revisionsuttalande. Deras främsta funktion är att presentera viktiga frågor som är specifika för verksamhetsområdena för den myndighet som beviljar ansvarsfrihet och andra intressenter. Slutsatsen i varje särskild bedömning baseras på de övergripande revisionsbevis som samlats in för verksamhetsområdet.

| 1.3 | Syftet med revisionen av tillförlitligheten i Europeiska unionens räkenskaper är att revisionsrätten ska få tillräckliga bevis för att kunna avgöra i vilken utsträckning intäkter, kostnader, tillgångar och skulder har bokförts korrekt och om den konsoliderade årsredovisningen (se utdrag i
  bilaga 1.3
  ) ger en riktig bild av den finansiella ställningen per den 31 december 2012 och intäkterna, kostnaderna och kassaflödena för det år som slutade detta datum (se punkterna 1.9 och 1.10). |
| --- | --- |

1.3

Syftet med revisionen av tillförlitligheten i Europeiska unionens räkenskaper är att revisionsrätten ska få tillräckliga bevis för att kunna avgöra i vilken utsträckning intäkter, kostnader, tillgångar och skulder har bokförts korrekt och om den konsoliderade årsredovisningen (se utdrag i
  bilaga 1.3
  ) ger en riktig bild av den finansiella ställningen per den 31 december 2012 och intäkterna, kostnaderna och kassaflödena för det år som slutade detta datum (se punkterna 1.9 och 1.10).

| 1.4 | Syftet med revisionen av korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för 2011 års konsoliderade årsredovisning är att revisionsrätten ska få tillräckliga och ändamålsenliga bevis för att kunna avgöra om transaktionerna har utförts i enlighet med gällande förordningar och kontraktsbestämmelser och beräknats korrekt (se punkterna 1.11–1.35 för en översikt över resultatet och kapitlen 2–9 för närmare uppgifter). |
| --- | --- |

1.4

Syftet med revisionen av korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för 2011 års konsoliderade årsredovisning är att revisionsrätten ska få tillräckliga och ändamålsenliga bevis för att kunna avgöra om transaktionerna har utförts i enlighet med gällande förordningar och kontraktsbestämmelser och beräknats korrekt (se punkterna 1.11–1.35 för en översikt över resultatet och kapitlen 2–9 för närmare uppgifter).

| 1.5 | Syftet med revisionen av de årliga verksamhetsrapporterna från kommissionens avdelningar och den åtföljande sammanfattande rapporten är att bedöma i vilken utsträckning de ger en rättvisande bild av kvaliteten på den ekonomiska förvaltningen (inbegripet kvarstående felprocent). Den ska därmed bidra till att ge en bild av tillförlitligheten i EU:s räkenskaper och korrektheten i inkomster och utgifter (se punkterna 1.36–1.45 och relevanta iakttagelser i avsnitten ”Systemens ändamålsenlighet” i kapitlen 2–9). |
| --- | --- |

1.5

Syftet med revisionen av de årliga verksamhetsrapporterna från kommissionens avdelningar och den åtföljande sammanfattande rapporten är att bedöma i vilken utsträckning de ger en rättvisande bild av kvaliteten på den ekonomiska förvaltningen (inbegripet kvarstående felprocent). Den ska därmed bidra till att ge en bild av tillförlitligheten i EU:s räkenskaper och korrektheten i inkomster och utgifter (se punkterna 1.36–1.45 och relevanta iakttagelser i avsnitten ”Systemens ändamålsenlighet” i kapitlen 2–9).

REVISIONSRÄTTENS ÄNDRADE URVALSMETOD

| 1.6 | Metoden för att undersöka transaktionernas korrekthet har uppdaterats och harmoniserats. I revisionsrättens urval ingår nu endast mellanliggande betalningar, slutbetalningar och reglering av förskott (”kostnadsförda betalningar”). Transaktioner inom verksamhetsområdena yttre förbindelser, bistånd och utvidgning (kapitel 7) och forskning och annan inre politik (kapitel 8) granskas nu, vilket redan tidigare var fallet inom de övriga verksamhetsområdena, i det skede då de slutliga mottagarna av EU-medel har genomfört verksamhet eller haft kostnader och kommissionen har godkänt att den genomförda verksamheten eller de uppkomna kostnaderna motiverar en utbetalning från EU-budgeten. Detta tillvägagångssätt stämmer överens med revisionsrättens skyldighet enligt fördraget att kontrollera utgifter när de har uppkommit. Trots denna ändring granskas alla betalningar utom förskott under det år då de gjordes. Det gäller även betalningar som avser inköp av tillgångar (och som därför utgör budgetutgifter men inte kostnader i den periodiserade redovisningen). Effekterna av metodändringen diskuteras i punkterna 1.14 och 1.15 och i
  diagram 1.1
  . |
| --- | --- |

1.6

Metoden för att undersöka transaktionernas korrekthet har uppdaterats och harmoniserats. I revisionsrättens urval ingår nu endast mellanliggande betalningar, slutbetalningar och reglering av förskott (”kostnadsförda betalningar”). Transaktioner inom verksamhetsområdena yttre förbindelser, bistånd och utvidgning (kapitel 7) och forskning och annan inre politik (kapitel 8) granskas nu, vilket redan tidigare var fallet inom de övriga verksamhetsområdena, i det skede då de slutliga mottagarna av EU-medel har genomfört verksamhet eller haft kostnader och kommissionen har godkänt att den genomförda verksamheten eller de uppkomna kostnaderna motiverar en utbetalning från EU-budgeten. Detta tillvägagångssätt stämmer överens med revisionsrättens skyldighet enligt fördraget att kontrollera utgifter när de har uppkommit. Trots denna ändring granskas alla betalningar utom förskott under det år då de gjordes. Det gäller även betalningar som avser inköp av tillgångar (och som därför utgör budgetutgifter men inte kostnader i den periodiserade redovisningen). Effekterna av metodändringen diskuteras i punkterna 1.14 och 1.15 och i
  diagram 1.1
  .

| 1.6 | Kommissionen noterar att revisionsrättens nya metod leder till en annan definition av den granskade populationen. Kommissionen inser fördelarna med revisionsrättens nya metod, men noterar att den granskade populationen inte längre är begränsad till de typer av transaktioner som ligger till grund för budgeträkenskaperna. I stället ingår nya transaktioner från de allmänna räkenskaperna som baseras på begrepp som kräver viss redovisningsexpertis.

  Kommissionen anser att denna nya tolkning av revisionsrätten får betydande konsekvenser (se svaren på punkterna 1.7, 1.12, 1.14 och 1.19–1.35). Det är därför mycket viktigt att det finns tydliga förklaringar, metoder och villkor som gör att intressenterna kan förstå de ändringar som har gjorts och vilka följder dessa får. |
| --- | --- |

1.6

Kommissionen anser att denna nya tolkning av revisionsrätten får betydande konsekvenser (se svaren på punkterna 1.7, 1.12, 1.14 och 1.19–1.35). Det är därför mycket viktigt att det finns tydliga förklaringar, metoder och villkor som gör att intressenterna kan förstå de ändringar som har gjorts och vilka följder dessa får.

| 1.7 | Denna urvalsmetod stämmer överens med principerna för periodiserad redovisning (5). En annan fördel med den nya metoden är att alla områden med delad förvaltning och icke delad förvaltning nu granskas på ett jämförbart sätt. De granskade populationerna blir också mer stabila från år till år eftersom effekten av varierande förskottsnivåer försvinner. Förskott kommer även i fortsättningen att ingå i både granskningen av förskottsregleringarnas korrekthet och granskningen av räkenskapernas tillförlitlighet. |
| --- | --- |

1.7

Denna urvalsmetod stämmer överens med principerna för periodiserad redovisning (5). En annan fördel med den nya metoden är att alla områden med delad förvaltning och icke delad förvaltning nu granskas på ett jämförbart sätt. De granskade populationerna blir också mer stabila från år till år eftersom effekten av varierande förskottsnivåer försvinner. Förskott kommer även i fortsättningen att ingå i både granskningen av förskottsregleringarnas korrekthet och granskningen av räkenskapernas tillförlitlighet.

| 1.7 | Kommissionen uppskattar att revisionen omfattar regleringar av förskott som betalats ut under föregående år. Man anser att detta gör det möjligt att i högre grad bedöma effekterna av fleråriga korrigeringsmekanismer. I artikel 32 i budgetförordningen fastställs att intern kontroll är ”en process som tillämpas på alla förvaltningsnivåer och som är utformad för att ge rimliga garantier för att följande mål har uppnåtts: ... d) Att bedrägerier och oriktigheter förebyggs, upptäcks, korrigeras och följs upp”.

  Kommissionen följer noga utvecklingen av revisionsrättens metod för att se hur den kan påverka den uppskattade felprocenten (se svaren på punkterna 3.9 och 4.8). |
| --- | --- |

1.7

Kommissionen följer noga utvecklingen av revisionsrättens metod för att se hur den kan påverka den uppskattade felprocenten (se svaren på punkterna 3.9 och 4.8).

UPPHANDLING

| 1.8 | Revisionsrätten har även efter noggrant samråd med budgetmyndigheten harmoniserat sitt sätt att hantera fel som gäller upphandling. Tidigare behandlades allvarliga fel som kvantifierbara fel när de hade begåtts av myndigheter i medlemsstaterna eller internationella organisationer. Revisionsrätten klassificerade alla fel som hade begåtts av EU-institutioner och EU-organ som ”icke kvantifierbara” och tog därmed inte med dem i den uppskattade felprocenten. Från och med 2012 behandlas allvarliga fel avseende upphandling som kvantifierbara när det gäller alla organ. Revisionsrätten tillämpade dock inte sin metod retroaktivt så att den täcker upphandling som EU-institutioner och EU-organ gjorde före 2011 (6). |
| --- | --- |

1.8

Revisionsrätten har även efter noggrant samråd med budgetmyndigheten harmoniserat sitt sätt att hantera fel som gäller upphandling. Tidigare behandlades allvarliga fel som kvantifierbara fel när de hade begåtts av myndigheter i medlemsstaterna eller internationella organisationer. Revisionsrätten klassificerade alla fel som hade begåtts av EU-institutioner och EU-organ som ”icke kvantifierbara” och tog därmed inte med dem i den uppskattade felprocenten. Från och med 2012 behandlas allvarliga fel avseende upphandling som kvantifierbara när det gäller alla organ. Revisionsrätten tillämpade dock inte sin metod retroaktivt så att den täcker upphandling som EU-institutioner och EU-organ gjorde före 2011 (6).

GRANSKNINGSRESULTAT FÖR BUDGETÅRET 2012

Räkenskapernas tillförlitlighet

| 1.9 | Revisionsrättens iakttagelser gäller Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för budgetåret 2012 som har upprättats av kommissionens räkenskapsförare och godkänts av kommissionen i enlighet med budgetförordningen (7) och som togs emot av revisionsrätten den 29 juli 2013 tillsammans med räkenskapsförarens skriftliga uttalande. I den konsoliderade årsredovisningen ingår






  a) | de konsoliderade räkenskaperna med balansräkningen (där tillgångar och skulder vid årets slut redovisas), resultaträkningen (där årets intäkter och kostnader redovisas), kassaflödestabellen (som visar hur förändringar i räkenskaperna påverkar likvida medel) och redogörelsen för förändringar i nettotillgångarna samt tillhörande noter; |
| --- | --- | --- |

1.9

Revisionsrättens iakttagelser gäller Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för budgetåret 2012 som har upprättats av kommissionens räkenskapsförare och godkänts av kommissionen i enlighet med budgetförordningen (7) och som togs emot av revisionsrätten den 29 juli 2013 tillsammans med räkenskapsförarens skriftliga uttalande. I den konsoliderade årsredovisningen ingår

a)

de konsoliderade räkenskaperna med balansräkningen (där tillgångar och skulder vid årets slut redovisas), resultaträkningen (där årets intäkter och kostnader redovisas), kassaflödestabellen (som visar hur förändringar i räkenskaperna påverkar likvida medel) och redogörelsen för förändringar i nettotillgångarna samt tillhörande noter;

| b) | de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten, där årets inkomster och utgifter redovisas, samt tillhörande noter. |
| --- | --- |

b)

de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten, där årets inkomster och utgifter redovisas, samt tillhörande noter.

| 1.10 | Vid granskningen av den konsoliderade årsredovisningen för budgetåret 2012 konstaterade revisionsrätten att den inte innehöll väsentliga felaktigheter (se även
  bilaga 1.2
  ).] |
| --- | --- |

1.10

Vid granskningen av den konsoliderade årsredovisningen för budgetåret 2012 konstaterade revisionsrätten att den inte innehöll väsentliga felaktigheter (se även
  bilaga 1.2
  ).]

Sammanfattning av de särskilda bedömningar och de granskningsresultat som ligger till grund för revisionsförklaringen

| 1.11 | Revisionsrätten gör särskilda bedömningar av inkomsterna i kapitel 2 och av utgifterna i kapitlen 3–9 (se
  tabell 1.1
  ). |
| --- | --- |

1.11

Revisionsrätten gör särskilda bedömningar av inkomsterna i kapitel 2 och av utgifterna i kapitlen 3–9 (se
  tabell 1.1
  ).

Tabell 1.1 –   Transaktioner som granskats under revisionen avseende kapitlen 3-9

| (miljoner euro) |
| --- |
| Kapitel i årsrapporten | Betalningar som verkställts under 2012
   (49) | Transaktioner som granskats under 2012 |
| (A) | (B) |
| Kapitel 3 | Jordbruk: marknads- och direktstöd | 44 545 | 44 546 |
| Kapitel 4 | Landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa | 14 778 | 14 994 |
| Kapitel 5 | Regionalpolitik, energi och transport | 39 853 | 40 735 |
| Kapitel 6 | Sysselsättning och socialpolitik | 11 606 | 13 404 |
| Kapitel 7 | Yttre förbindelser, bistånd och utvidgning | 6 109 | 6 616 |
| Kapitel 8 | Forskning och annan inre politik | 11 740 | 10 667 |
| Kapitel 9 | Administrativa och andra utgifter
   (49)
   (50) | 10 052 | 9 985 |
| Totalsumma | 138 683 | 140 947 |
| ”Transaktioner som granskats under 2012” (B) består av ”Betalningar som verkställts under 2012” (A) exklusive förskottsbetalningar under 2012 (14 519 miljoner euro) och inklusive förskottsregleringar under 2012 (16 783 miljoner euro). |

(miljoner euro)

Kapitel i årsrapporten

Betalningar som verkställts under 2012
   (49)

Transaktioner som granskats under 2012

(A)

(B)

Kapitel 3

Jordbruk: marknads- och direktstöd

44 545

44 546

Kapitel 4

Landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa

14 778

14 994

Kapitel 5

Regionalpolitik, energi och transport

39 853

40 735

Kapitel 6

Sysselsättning och socialpolitik

11 606

13 404

Kapitel 7

Yttre förbindelser, bistånd och utvidgning

6 109

6 616

Kapitel 8

Forskning och annan inre politik

11 740

10 667

Kapitel 9

Administrativa och andra utgifter
   (49)
   (50)

10 052

9 985

Totalsumma

138 683

140 947

”Transaktioner som granskats under 2012” (B) består av ”Betalningar som verkställts under 2012” (A) exklusive förskottsbetalningar under 2012 (14 519 miljoner euro) och inklusive förskottsregleringar under 2012 (16 783 miljoner euro).

| 1.12 | Revisionen 2012 visade att inkomsterna (139 541 miljoner euro) och transaktionerna inom verksamhetsområdet administrativa och andra utgifter (9 985 miljoner euro) inte innehöll några väsentliga fel och att de granskade systemen för övervakning och kontroll var ändamålsenliga (se
  tabell 1.2
  och punkterna 2.40–2.42 och 9.17). Alla verksamhetsområden med driftsutgifter innehöll väsentliga fel (se punkterna 3.37, 4.42, 5.62–5.63, 6.39–6.40, 7.25–7.26 och 8.39–8.40). Åtagandena innehöll inte några väsentliga fel. |
| --- | --- |

1.12

Revisionen 2012 visade att inkomsterna (139 541 miljoner euro) och transaktionerna inom verksamhetsområdet administrativa och andra utgifter (9 985 miljoner euro) inte innehöll några väsentliga fel och att de granskade systemen för övervakning och kontroll var ändamålsenliga (se
  tabell 1.2
  och punkterna 2.40–2.42 och 9.17). Alla verksamhetsområden med driftsutgifter innehöll väsentliga fel (se punkterna 3.37, 4.42, 5.62–5.63, 6.39–6.40, 7.25–7.26 och 8.39–8.40). Åtagandena innehöll inte några väsentliga fel.

| 1.12 | Kommissionen är bunden av budgetförordningen, där det i artikel 32.2 e föreskrivs att systemet för intern kontroll bl.a. ska sörja för att ”det finns tillräcklig riskhantering med avseende på lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna, med beaktande av programmens fleråriga karaktär samt de berörda utbetalningarnas typ”.

  Kommissionen kommer att fortsätta att utöva en övervakande roll, i synnerhet genom att genomföra finansiella korrigeringar och återvinningar i en omfattning som motsvarar upptäckta oriktigheter och brister. På grund av det regelverk som syftar till att skydda unionens ekonomiska intressen och de komplicerade förfarandena är det oundvikligt att fel på många områden korrigeras först flera år efter det att de har inträffat. Kommissionen anser att revisionsrättens årliga representativa felprocent måste ses mot denna bakgrund. Detta är skälet till att kommissionen själv i allmänhet utgår från den kvarstående felprocenten, som tar hänsyn till finansiella korrigeringar och återvinningar under den fleråriga genomförandeperioden, inbegripet några för kommande år. I sin bedömning av den uppskattade felprocenten 2012 tar kommissionen dessutom hänsyn till effekten av schablonmässiga korrigeringar under året, vilka inte ingår i revisionsrättens uppskattning av felprocenten.


  Kommissionen anser att felprocenten ger en rättvisande bild av i vilken grad EU:s budget påverkas av utgifter som trots övervaknings- och kontrollsystem strider mot bestämmelserna. |
| --- | --- |

1.12

Kommissionen kommer att fortsätta att utöva en övervakande roll, i synnerhet genom att genomföra finansiella korrigeringar och återvinningar i en omfattning som motsvarar upptäckta oriktigheter och brister. På grund av det regelverk som syftar till att skydda unionens ekonomiska intressen och de komplicerade förfarandena är det oundvikligt att fel på många områden korrigeras först flera år efter det att de har inträffat. Kommissionen anser att revisionsrättens årliga representativa felprocent måste ses mot denna bakgrund. Detta är skälet till att kommissionen själv i allmänhet utgår från den kvarstående felprocenten, som tar hänsyn till finansiella korrigeringar och återvinningar under den fleråriga genomförandeperioden, inbegripet några för kommande år. I sin bedömning av den uppskattade felprocenten 2012 tar kommissionen dessutom hänsyn till effekten av schablonmässiga korrigeringar under året, vilka inte ingår i revisionsrättens uppskattning av felprocenten.

Kommissionen anser att felprocenten ger en rättvisande bild av i vilken grad EU:s budget påverkas av utgifter som trots övervaknings- och kontrollsystem strider mot bestämmelserna.

Tabell 1.2 –   Sammanfattning av resultatet för 2012 när det gäller transaktionernas korrekthet

| Kapitel i årsrapporten | Granskade transaktioner


  (miljoner euro) | Bedömning av systemen för övervakning och kontroll
   (51) | Mest sannolik felprocent (MSF)


  (%) | Konfidensintervall


  (%) | Felfrekvens
   (52)


  (%) | Slutsatser från revisionen | Mest sannolik felprocent (MSF) 2011 (i %) som jämförelse
   (55) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lägsta sannolika felprocent


  (LSF) | Högsta sannolika felprocent


  (HSF) |
| Jordbruk: marknads- och direktstöd | 44 546 | Delvis ändamålsenligt | 3,8 | 1,7 | 5,9 | 41 | Innehöll väsentliga fel | 2,9 |
| Landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa | 14 994 | Delvis ändamålsenligt | 7,9 | 4,5 | 11,3 | 63 | Innehöll väsentliga fel | 7,7 |
| Regionalpolitik, energi och transport | 40 735 | Delvis ändamålsenligt | 6,8 | 3,7 | 9,9 | 49 | Innehöll väsentliga fel | 6,0 |
| Sysselsättning och socialpolitik | 13 404 | Delvis ändamålsenligt | 3,2 | 1,3 | 5,1 | 35 | Innehöll väsentliga fel | 2,2 |
| Yttre förbindelser, bistånd och utvidgning | 6 616 | Delvis ändamålsenligt | 3,3
   (53) | 1,4 | 5,2 | 23 | Innehöll väsentliga fel | 1,1
   (53) |
| Forskning och annan inre politik | 10 667 | Delvis ändamålsenligt | 3,9
   (54) | 1,8 | 6,0 | 49 | Innehöll väsentliga fel | 3,0
   (54) |
| Administrativa och andra utgifter | 9 985 | Ändamålsenligt | 0 | — | — | 1 | Innehöll inga väsentliga fel | 0,1 |
| Totalt kostnadsförda betalningar | 140 947 | Delvis ändamålsenligt | 4,8
   (55) | 3,6 | 6,0 | 38 | Innehöll väsentliga fel | 3,9
   (55) |
| Inkomster | 139 541
   (56) | Ändamålsenligt | 0 | — | — | 0 | Innehöll inga väsentliga fel | 0,8 |

Kapitel i årsrapporten

Granskade transaktioner

(miljoner euro)

Bedömning av systemen för övervakning och kontroll
   (51)

Mest sannolik felprocent (MSF)

(%)

Konfidensintervall

(%)

Felfrekvens
   (52)

(%)

Slutsatser från revisionen

Mest sannolik felprocent (MSF) 2011 (i %) som jämförelse
   (55)

Lägsta sannolika felprocent

(LSF)

Högsta sannolika felprocent

(HSF)

Jordbruk: marknads- och direktstöd

44 546

Delvis ändamålsenligt

3,8

1,7

5,9

41

Innehöll väsentliga fel

2,9

Landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa

14 994

Delvis ändamålsenligt

7,9

4,5

11,3

63

Innehöll väsentliga fel

7,7

Regionalpolitik, energi och transport

40 735

Delvis ändamålsenligt

6,8

3,7

9,9

49

Innehöll väsentliga fel

6,0

Sysselsättning och socialpolitik

13 404

Delvis ändamålsenligt

3,2

1,3

5,1

35

Innehöll väsentliga fel

2,2

Yttre förbindelser, bistånd och utvidgning

6 616

Delvis ändamålsenligt

3,3
   (53)

1,4

5,2

23

Innehöll väsentliga fel

1,1
   (53)

Forskning och annan inre politik

10 667

Delvis ändamålsenligt

3,9
   (54)

1,8

6,0

49

Innehöll väsentliga fel

3,0
   (54)

Administrativa och andra utgifter

9 985

Ändamålsenligt

0

—

—

1

Innehöll inga väsentliga fel

0,1

Totalt kostnadsförda betalningar

140 947

Delvis ändamålsenligt

4,8
   (55)

3,6

6,0

38

Innehöll väsentliga fel

3,9
   (55)

Inkomster

139 541
   (56)

Ändamålsenligt

0

—

—

0

Innehöll inga väsentliga fel

0,8

| 1.13 | Revisionsrätten drar slutsatsen att de kostnadsförda betalningarna totalt sett innehöll väsentliga fel och att de system för övervakning och kontroll som granskades med avseende på kostnadsförda betalningar generellt sett var delvis ändamålsenliga (se
  tabell 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.13

Revisionsrätten drar slutsatsen att de kostnadsförda betalningarna totalt sett innehöll väsentliga fel och att de system för övervakning och kontroll som granskades med avseende på kostnadsförda betalningar generellt sett var delvis ändamålsenliga (se
  tabell 1.2
  ).

| 1.13 | Kommissionen konstaterar att systemen delvis är effektiva, vilket framgår av revisionsrättens uppskattade felprocent på de slutliga stödmottagarnas nivå. Som en följd av sina övervaknings- och kontrollsystem genomförde kommissionen år 2012 finansiella korrigeringar och återvinningar till ett värde av 4 419 miljoner euro, vilket motsvarar 3,2 % jämfört med utbetalningarna (se tabell 1.1). Nedan görs en närmare fördelning på de olika politikområdena:






  — | Kapitel 3 – Jordbruk – marknads- och direktstöd: 771 miljoner euro i finansiella korrigeringar och återvinningar (1,7 % av utbetalningarna). |
| --- | --- | --- |

1.13

—

Kapitel 3 – Jordbruk – marknads- och direktstöd: 771 miljoner euro i finansiella korrigeringar och återvinningar (1,7 % av utbetalningarna).

| — | Kapitel 4 – Landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa: 258 miljoner euro i finansiella korrigeringar och återvinningar (1,7 % av utbetalningarna). |
| --- | --- |

—

Kapitel 4 – Landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa: 258 miljoner euro i finansiella korrigeringar och återvinningar (1,7 % av utbetalningarna).

| — | Kapitel 5 – Regionalpolitik, energi och transport: 2 719 miljoner euro i finansiella korrigeringar och återvinningar (6,8 % av utbetalningarna). |
| --- | --- |

—

Kapitel 5 – Regionalpolitik, energi och transport: 2 719 miljoner euro i finansiella korrigeringar och återvinningar (6,8 % av utbetalningarna).

| — | Kapitel 6 – Sysselsättning och socialpolitik: 442 miljoner euro i finansiella korrigeringar och återvinningar (3,8 % av utbetalningarna). |
| --- | --- |

—

Kapitel 6 – Sysselsättning och socialpolitik: 442 miljoner euro i finansiella korrigeringar och återvinningar (3,8 % av utbetalningarna).

| — | Kapitel 7 – Yttre förbindelser, bistånd och utvidgning: 99 miljoner euro i finansiella korrigeringar och återvinningar (1,6 % av utbetalningarna). |
| --- | --- |

—

Kapitel 7 – Yttre förbindelser, bistånd och utvidgning: 99 miljoner euro i finansiella korrigeringar och återvinningar (1,6 % av utbetalningarna).

| — | Kapitel 8 – Forskning och annan inre politik: 120 miljoner euro i finansiella korrigeringar och återvinningar (1 % av utbetalningarna). |
| --- | --- |

—

Kapitel 8 – Forskning och annan inre politik: 120 miljoner euro i finansiella korrigeringar och återvinningar (1 % av utbetalningarna).

| — | Kapitel 9 – Administrativa utgifter: 9 miljoner euro i finansiella korrigeringar och återvinningar (förhållande till utbetalningar ej tillämpligt). |
| --- | --- |

—

Kapitel 9 – Administrativa utgifter: 9 miljoner euro i finansiella korrigeringar och återvinningar (förhållande till utbetalningar ej tillämpligt).

Detta betyder inte att alla återvinningar och finansiella korrigeringar som gjordes år T kan dras av från felprocenten år T. Det innebär dock att en bedömning av om det totala systemet för intern kontroll är effektivt när det gäller att skydda EU:s budget på flerårig basis måste ta hänsyn till både felprocent och återvinningar/finansiella korrigeringar.

Analys av granskningsresultatet

| 1.14 | Årets revision visar återigen på en ökning av de uppskattade övergripande felprocentsatserna. Den mest sannolika felprocenten för betalningarna som helhet har ökat från 3,9 till 4,8 %. Alla områden med driftsutgifter bidrog till denna ökning, men det verksamhetsområde som innehöll flest fel var landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa (kapitel 4). |
| --- | --- |

1.14

Årets revision visar återigen på en ökning av de uppskattade övergripande felprocentsatserna. Den mest sannolika felprocenten för betalningarna som helhet har ökat från 3,9 till 4,8 %. Alla områden med driftsutgifter bidrog till denna ökning, men det verksamhetsområde som innehöll flest fel var landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa (kapitel 4).

| 1.14 | För praktiskt taget alla transaktioner i de olika urvalen för granskning överensstämmer kommissionens bedömning i hög grad med revisionsrättens slutsats. Kommissionen konstaterar emellertid att revisionsrätten inte beaktar de schablonmässiga finansiella korrigeringar som tillämpats på programnivå under räkenskapsåret i sin beräkning av felprocenten (se ruta 1.2 och punkt 6.39 a – se även punkterna 5.26, 5.33 och 5.62).

  Kommissionen uppskattar därför felnivån i de transaktioner som ligger till grund för EU:s konsoliderade räkenskaper i stort sett överensstämmer med den felprocent som revisionsrätten har presenterat för de senaste tre åren. Detta är ett resultat av de skärpta kontrollreglerna för programperioden 2007–2013 och kommissionens strikta politik i fråga om avbrott av betalningsfrister/betalningsinställelser/finansiella korrigeringar/återvinningar om brister konstateras. |
| --- | --- |

1.14

Kommissionen uppskattar därför felnivån i de transaktioner som ligger till grund för EU:s konsoliderade räkenskaper i stort sett överensstämmer med den felprocent som revisionsrätten har presenterat för de senaste tre åren. Detta är ett resultat av de skärpta kontrollreglerna för programperioden 2007–2013 och kommissionens strikta politik i fråga om avbrott av betalningsfrister/betalningsinställelser/finansiella korrigeringar/återvinningar om brister konstateras.

| 1.15 | Den del av förändringen av den mest sannolika felprocenten som kan tillskrivas revisionsrättens ändrade urvalsmetod (se punkterna 1.6 och 1.7) är inte mer än 0,3 procentenheter. Denna metodändring är den viktigaste identifierbara orsaken till att den uppskattade felprocenten har ökat för kapitlen 7 (yttre förbindelser, bistånd och utvidgning) och 8 (forskning och annan inre politik). |
| --- | --- |

1.15

Den del av förändringen av den mest sannolika felprocenten som kan tillskrivas revisionsrättens ändrade urvalsmetod (se punkterna 1.6 och 1.7) är inte mer än 0,3 procentenheter. Denna metodändring är den viktigaste identifierbara orsaken till att den uppskattade felprocenten har ökat för kapitlen 7 (yttre förbindelser, bistånd och utvidgning) och 8 (forskning och annan inre politik).

| 1.15 | Se svaren på punkterna 1.6 och 1.7. |
| --- | --- |

1.15

Image

| 1.16 | Revisionsrätten beräknar att den uppskattade felprocenten som helhet när det gäller utgifter med delad förvaltning är 5,3 % och 4,3 % när det gäller alla andra driftsutgifter (8). |
| --- | --- |

1.16

Revisionsrätten beräknar att den uppskattade felprocenten som helhet när det gäller utgifter med delad förvaltning är 5,3 % och 4,3 % när det gäller alla andra driftsutgifter (8).

| 1.16 | Kommissionen noterar att revisionsrätten uppskattar felprocenten till 0 när det gäller administrativa utgifter som förvaltas direkt av EU:s institutioner (10 miljarder euro under 2012) (se kapitel 9, punkt 9.8). |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | En analys av feltyperna i de olika verksamhetsområdena visar att fel avseende stödberättigande utgör mer än två tredjedelar av den uppskattade övergripande felprocenten: allvarlig underlåtenhet att följa reglerna för offentlig upphandling (1,4 procentenheter), inte alls stödberättigande projekt/verksamhet eller stödmottagare (1,1 procentenheter), icke stödberättigande kostnader i ersättningsanspråk (1,0 procentenheter) och felaktigt redovisade jordbruksarealer (se
  diagram 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.17

En analys av feltyperna i de olika verksamhetsområdena visar att fel avseende stödberättigande utgör mer än två tredjedelar av den uppskattade övergripande felprocenten: allvarlig underlåtenhet att följa reglerna för offentlig upphandling (1,4 procentenheter), inte alls stödberättigande projekt/verksamhet eller stödmottagare (1,1 procentenheter), icke stödberättigande kostnader i ersättningsanspråk (1,0 procentenheter) och felaktigt redovisade jordbruksarealer (se
  diagram 1.2
  ).

| 1.17 | Kommissionen har i samband med den delade förvaltningen gjort stora ansträngningar att strängt tillämpa kraven för stödberättigande och att tillämpa bestämmelserna för offentlig upphandling korrekt. Det handlar både om förebyggande åtgärder, t.ex. en strikt politik med avbrott i betalningsfrister och betalningsinställelser om brister konstateras, samt korrigerande åtgärder i form av bl.a. finansiella korrigeringar (för sammanhållningspolitiken, se punkt 5.33 andra och tredje stycket). |
| --- | --- |

1.17

Image

| 1.18 | Om man delar upp den uppskattade övergripande felprocenten per kapitel ser man att regionalpolitik, energi och transport (kapitel 5) bidrar med mer än två femtedelar av den uppskattade övergripande felprocenten, jordbruk: marknads- och direktstöd (kapitel 3) bidrar med en fjärdedel och landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa (kapitel 4) bidrar med mer än en sjättedel (se
  diagram 1.3
  ). |
| --- | --- |

1.18

Om man delar upp den uppskattade övergripande felprocenten per kapitel ser man att regionalpolitik, energi och transport (kapitel 5) bidrar med mer än två femtedelar av den uppskattade övergripande felprocenten, jordbruk: marknads- och direktstöd (kapitel 3) bidrar med en fjärdedel och landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa (kapitel 4) bidrar med mer än en sjättedel (se
  diagram 1.3
  ).

| 1.18 | Se svar på punkt 1.14. |
| --- | --- |

1.18

Image

Beaktande av återvinningar och finansiella korrigeringar

| 1.19 | De finansiella korrigeringar som rapporterades ha genomförts (9) 2012 uppgick till 3,7 miljarder euro, mer än tre gånger beloppet för 2011 (1,1 miljard euro). Återvinningarna låg kvar på i stort sett samma nivå, 678 miljoner euro (2011: 733 miljoner euro) (10). De flesta av korrigeringarna 2012 avser programperioden 2000–2006. I denna del av årsrapporten behandlas mekanismerna för att genomföra finansiella korrigeringar och återvinningar och hur revisionsrättens beaktar effekten av återvinningar och finansiella korrigeringar. Revisionsrätten bevakar ständigt effekten av de finansiella korrigeringarna (11). Tillvägagångssättet 2012 stämmer överens med det som fastställdes 2009. |
| --- | --- |

1.19

De finansiella korrigeringar som rapporterades ha genomförts (9) 2012 uppgick till 3,7 miljarder euro, mer än tre gånger beloppet för 2011 (1,1 miljard euro). Återvinningarna låg kvar på i stort sett samma nivå, 678 miljoner euro (2011: 733 miljoner euro) (10). De flesta av korrigeringarna 2012 avser programperioden 2000–2006. I denna del av årsrapporten behandlas mekanismerna för att genomföra finansiella korrigeringar och återvinningar och hur revisionsrättens beaktar effekten av återvinningar och finansiella korrigeringar. Revisionsrätten bevakar ständigt effekten av de finansiella korrigeringarna (11). Tillvägagångssättet 2012 stämmer överens med det som fastställdes 2009.

| 1.19 till 1.35 | Kommissionen uppskattar att regleringar av förskott som betalats ut under föregående år har inkluderats i den nya urvalsmetoden. Kommissionen anser att detta gör det möjligt att i större utsträckning ta hänsyn till effekten av de fleråriga korrigeringsmekanismer som avses i artiklarna 59 och 80 i budgetförordningen (se punkterna 1.22 och 1.24).

  Kommissionen kommer att fortsätta att utöva en övervakande roll, i synnerhet genom att genomföra finansiella korrigeringar och återvinningar i en omfattning som motsvarar omfattningen av upptäckta oriktigheter och brister. På grund av det regelverk som syftar till att skydda unionens ekonomiska intressen och de komplicerade förfarandena är det oundvikligt att fel på många områden korrigeras först flera år efter det att de har inträffat. Kommissionen anser att revisionsrättens årliga representativa felprocent måste ses mot denna bakgrund. |
| --- | --- |

1.19 till 1.35

Kommissionen kommer att fortsätta att utöva en övervakande roll, i synnerhet genom att genomföra finansiella korrigeringar och återvinningar i en omfattning som motsvarar omfattningen av upptäckta oriktigheter och brister. På grund av det regelverk som syftar till att skydda unionens ekonomiska intressen och de komplicerade förfarandena är det oundvikligt att fel på många områden korrigeras först flera år efter det att de har inträffat. Kommissionen anser att revisionsrättens årliga representativa felprocent måste ses mot denna bakgrund.

De komplexa mekanismerna för att genomföra finansiella korrigeringar och återvinningar

| 1.20 | Kommissionen och medlemsstaterna kan använda sig av flera olika mekanismer för att minska risken för fel innan de utgifter som redovisas av stödmottagare godkänns av kommissionen. Bland mekanismerna finns godkännande av kontrollsystem, administrativa kontroller av ersättningsanspråk, besök på plats (till exempel inspektioner av jordbruksföretag), attestering av stödberättigande kostnader av ett oberoende organ och avbrott eller inställelse av betalningar till medlemsstater. |
| --- | --- |

1.20

Kommissionen och medlemsstaterna kan använda sig av flera olika mekanismer för att minska risken för fel innan de utgifter som redovisas av stödmottagare godkänns av kommissionen. Bland mekanismerna finns godkännande av kontrollsystem, administrativa kontroller av ersättningsanspråk, besök på plats (till exempel inspektioner av jordbruksföretag), attestering av stödberättigande kostnader av ett oberoende organ och avbrott eller inställelse av betalningar till medlemsstater.

| 1.21 | När betalningarna väl är genomförda och användningen av anslagen har godkänts kan både kommissionen och medlemsstaterna göra efterhandskontroller av hur kontrollsystemen fungerar och av de redovisade utgifterna. Dessa kan få finansiella konsekvenser på två sätt: återvinning från stödmottagare och finansiella korrigeringar för medlemsstaternas myndigheter. |
| --- | --- |

1.21

När betalningarna väl är genomförda och användningen av anslagen har godkänts kan både kommissionen och medlemsstaterna göra efterhandskontroller av hur kontrollsystemen fungerar och av de redovisade utgifterna. Dessa kan få finansiella konsekvenser på två sätt: återvinning från stödmottagare och finansiella korrigeringar för medlemsstaternas myndigheter.

| 1.21 | Finansiella korrigeringar befriar inte medlemsstaterna från skyldigheten att återvinna felaktiga utbetalningar från stödmottagarna när detta är möjligt och kostnadseffektivt.

  Förutom de finansiella konsekvenser som revisionsrätten tar upp kan medlemsstaterna på en del politikområden även göra korrigeringar genom att dra tillbaka icke stödberättigande utgifter från senare betalningsansökningar och använda medlen för andra stödberättigade projekt. I sådana fall är återvinningen av medlen från stödmottagarna en nationell fråga, eftersom EU:s budget är skyddad och inte längre berörs av de felaktiga utbetalningarna. |
| --- | --- |

1.21

Förutom de finansiella konsekvenser som revisionsrätten tar upp kan medlemsstaterna på en del politikområden även göra korrigeringar genom att dra tillbaka icke stödberättigande utgifter från senare betalningsansökningar och använda medlen för andra stödberättigade projekt. I sådana fall är återvinningen av medlen från stödmottagarna en nationell fråga, eftersom EU:s budget är skyddad och inte längre berörs av de felaktiga utbetalningarna.

Vad är återvinningar?

| 1.22 | Återvinningar genomförs både av myndigheter i medlemsstaterna (för utgifter som omfattas av delad förvaltning) och av kommissionen (främst på områden där den är ensamt ansvarig för förvaltningen av utgifterna, såsom forskning och en stor del av utgifterna för yttre förbindelser). Återvinning innebär att stödmottagarna betalar tillbaka alla eller en del av de medel som de har tagit emot till det organ som gjorde den ursprungliga betalningen. På de flesta budgetområden blir dessa medel tillgängliga för betalning till andra stödmottagare (12). |
| --- | --- |

1.22

Återvinningar genomförs både av myndigheter i medlemsstaterna (för utgifter som omfattas av delad förvaltning) och av kommissionen (främst på områden där den är ensamt ansvarig för förvaltningen av utgifterna, såsom forskning och en stor del av utgifterna för yttre förbindelser). Återvinning innebär att stödmottagarna betalar tillbaka alla eller en del av de medel som de har tagit emot till det organ som gjorde den ursprungliga betalningen. På de flesta budgetområden blir dessa medel tillgängliga för betalning till andra stödmottagare (12).

| 1.22 | Enligt budgetförordningen är det medlemsstaterna som ska ansvara för återvinningar, i synnerhet vid delad förvaltning:






  — | Artikel 59.2: ”... För att skydda unionens ekonomiska intressen ska medlemsstaterna, med iakttagande av proportionalitetsprincipen och för att efterkomma bestämmelserna i denna artikel och de tillämpliga sektorsspecifika reglerna, utföra förhands- och efterhandskontroller, vilka där så är lämpligt ska omfatta kontroller på plats genom granskning av representativa och/eller riskbaserade urval av transaktioner. De ska också kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder och inleda rättsliga förfaranden där så krävs.” |
| --- | --- | --- |

1.22

—

Artikel 59.2: ”... För att skydda unionens ekonomiska intressen ska medlemsstaterna, med iakttagande av proportionalitetsprincipen och för att efterkomma bestämmelserna i denna artikel och de tillämpliga sektorsspecifika reglerna, utföra förhands- och efterhandskontroller, vilka där så är lämpligt ska omfatta kontroller på plats genom granskning av representativa och/eller riskbaserade urval av transaktioner. De ska också kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder och inleda rättsliga förfaranden där så krävs.”

| — | Artikel 80.3: ”Medlemsstaterna ska först och främst ansvara för att utföra kontroller och revisioner och för att återvinna felaktigt använda belopp, i enlighet med de sektorsspecifika reglerna. Om medlemsstaterna själva upptäcker och korrigerar oriktigheter ska de befrias från kommissionens finansiella korrigeringar för dessa oriktigheter.” |
| --- | --- |

—

Artikel 80.3: ”Medlemsstaterna ska först och främst ansvara för att utföra kontroller och revisioner och för att återvinna felaktigt använda belopp, i enlighet med de sektorsspecifika reglerna. Om medlemsstaterna själva upptäcker och korrigerar oriktigheter ska de befrias från kommissionens finansiella korrigeringar för dessa oriktigheter.”

Vad är finansiella korrigeringar och hur fungerar de?

| 1.23 | Vid delad förvaltning kan kommissionen besluta om finansiella korrigeringar vid allvarliga brister eller när en medlemsstat inte på ett korrekt sätt har utövat sitt ansvar för att upptäcka och korrigera oriktiga utgifter. |
| --- | --- |

1.23

Vid delad förvaltning kan kommissionen besluta om finansiella korrigeringar vid allvarliga brister eller när en medlemsstat inte på ett korrekt sätt har utövat sitt ansvar för att upptäcka och korrigera oriktiga utgifter.

| 1.24 | Problemen gäller ofta att kontrollsystemen är bristfälliga eller att EU:s regler för programförvaltning inte följs vilket får finansiella konsekvenser (eftersom oriktiga utgifter då kan förekomma). Beloppet för en finansiell korrigering kan beräknas utifrån varje enskilt granskat fall eller utifrån en extrapolering av granskningsresultatet eller, när det inte är möjligt att använda någon av dessa två metoder, göras i form av en schablonmässig korrigering. |
| --- | --- |

1.24

Problemen gäller ofta att kontrollsystemen är bristfälliga eller att EU:s regler för programförvaltning inte följs vilket får finansiella konsekvenser (eftersom oriktiga utgifter då kan förekomma). Beloppet för en finansiell korrigering kan beräknas utifrån varje enskilt granskat fall eller utifrån en extrapolering av granskningsresultatet eller, när det inte är möjligt att använda någon av dessa två metoder, göras i form av en schablonmässig korrigering.

Vilken effekt får finansiella korrigeringar i medlemsstaterna?

| 1.25 | Effekten av finansiella korrigeringar i medlemsstaterna beror på (13) vilka bestämmelser som gäller: |
| --- | --- |

1.25

Effekten av finansiella korrigeringar i medlemsstaterna beror på (13) vilka bestämmelser som gäller:

| 1.25 | Kommissionen noterar att revisionsrätten inte frågar hur de finansiella korrigeringarna påverkar EU:s budget.

  I artikel 80.4 i budgetförordningen fastställs följande:

  ”Kommissionen ska göra finansiella korrigeringar hos medlemsstaterna i syfte att från unionsfinansieringen utesluta utgifter som står i strid med gällande lag. Kommissionen ska grunda sina finansiella korrigeringar på fastställda belopp som använts felaktigt och de ekonomiska konsekvenserna för budgeten. När dessa belopp inte kan fastställas exakt får kommissionen tillämpa extrapolerad korrigering eller schablonkorrigering i enlighet med de sektorsspecifika reglerna.


  Kommissionen ska när den finansiella korrigeringens belopp beslutas beakta arten och omfattningen på överträdelsen av gällande lag och de ekonomiska konsekvenserna för budgeten, inbegripet när det gäller brister i förvaltning och kontrollsystem ...”

  Syftet med finansiella korrigeringar är inte att bestraffa medlemsstaterna, utan att skydda budgeten (dvs. att se till att alla utgifter som belastar EU:s budget är korrekta) genom att exkludera utgifter som strider mot bestämmelserna. |
| --- | --- |

1.25

I artikel 80.4 i budgetförordningen fastställs följande:

”Kommissionen ska göra finansiella korrigeringar hos medlemsstaterna i syfte att från unionsfinansieringen utesluta utgifter som står i strid med gällande lag. Kommissionen ska grunda sina finansiella korrigeringar på fastställda belopp som använts felaktigt och de ekonomiska konsekvenserna för budgeten. När dessa belopp inte kan fastställas exakt får kommissionen tillämpa extrapolerad korrigering eller schablonkorrigering i enlighet med de sektorsspecifika reglerna.

Kommissionen ska när den finansiella korrigeringens belopp beslutas beakta arten och omfattningen på överträdelsen av gällande lag och de ekonomiska konsekvenserna för budgeten, inbegripet när det gäller brister i förvaltning och kontrollsystem ...”

Syftet med finansiella korrigeringar är inte att bestraffa medlemsstaterna, utan att skydda budgeten (dvs. att se till att alla utgifter som belastar EU:s budget är korrekta) genom att exkludera utgifter som strider mot bestämmelserna.

| a) | När det gäller jordbruk leder överensstämmelsebeslut till finansiella korrigeringar (punkt 4.26 b), som verkställs genom att den berörda medlemsstaten får mindre anslag (14). |
| --- | --- |

a)

När det gäller jordbruk leder överensstämmelsebeslut till finansiella korrigeringar (punkt 4.26 b), som verkställs genom att den berörda medlemsstaten får mindre anslag (14).

| b) | När det gäller sammanhållningspolitiken beror effekten av de finansiella korrigeringarna på om medlemsstaten accepterar den korrigering som kommissionen föreslår eller inte (15):






  i) | Om medlemsstaten accepterar korrigeringen drar den tillbaka antingen den redovisade utgiften för en grupp av projekt som visat sig innehålla fel, en specifik del av utgiften, ett belopp baserat på en extrapolering av granskningsresultatet eller ett belopp motsvarande schablonkorrigeringen. Då kan anslagen användas för att finansiera andra stödberättigande insatser. |
| --- | --- | --- |

b)

När det gäller sammanhållningspolitiken beror effekten av de finansiella korrigeringarna på om medlemsstaten accepterar den korrigering som kommissionen föreslår eller inte (15):

i)

Om medlemsstaten accepterar korrigeringen drar den tillbaka antingen den redovisade utgiften för en grupp av projekt som visat sig innehålla fel, en specifik del av utgiften, ett belopp baserat på en extrapolering av granskningsresultatet eller ett belopp motsvarande schablonkorrigeringen. Då kan anslagen användas för att finansiera andra stödberättigande insatser.

| ii) | Om medlemsstaten inte accepterar den föreslagna korrigeringen kan kommissionen själv fatta det formella beslutet att genomföra en finansiell korrigering. Vid en korrigering som beslutas av kommissionen minskas nettobeloppet för EU:s bidrag till programmet och den berörda medlemsstaten. Ungefär 1 % eller 32 miljoner euro av de finansiella korrigeringar som genomfördes 2012 är sådana kommissionsbeslut. |
| --- | --- |

ii)

Om medlemsstaten inte accepterar den föreslagna korrigeringen kan kommissionen själv fatta det formella beslutet att genomföra en finansiell korrigering. Vid en korrigering som beslutas av kommissionen minskas nettobeloppet för EU:s bidrag till programmet och den berörda medlemsstaten. Ungefär 1 % eller 32 miljoner euro av de finansiella korrigeringar som genomfördes 2012 är sådana kommissionsbeslut.

| b) | Kommissionen noterar att finansiella korrigeringar alltid har en negativ effekt på medlemsstatsnivå.







  i) | Om den finansiella korrigeringen godtas av en medlemsstat måste denna medlemsstat själv ersätta de icke stödberättigande utgifterna med stödberättigade insatser för att inte förlora EU-medlen. |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Om den finansiella korrigeringen godtas av en medlemsstat måste denna medlemsstat själv ersätta de icke stödberättigande utgifterna med stödberättigade insatser för att inte förlora EU-medlen.

| ii) | När kommissionen gör en finansiell korrigering handlar det om en nettokorrigering som alltid innebär en ekonomisk förlust av EU-stödet. |
| --- | --- |

ii)

När kommissionen gör en finansiell korrigering handlar det om en nettokorrigering som alltid innebär en ekonomisk förlust av EU-stödet.

I båda fallen (punkt 1.25 b i och ii) måste medlemsstaten själv via sin statsbudget bära de ekonomiska konsekvenserna av att man har förlorat EU:s medfinansiering av de utgifter som anses vara icke stödberättigande, såvida den inte kan återvinna medlen från de enskilda stödmottagarna.

Vilken effekt får finansiella korrigeringar på stödmottagaren?

| 1.26 | När det gäller jordbruk är medlemsstaterna skyldiga att återvinna oriktiga utgifter (16), men vid de finansiella korrigeringar som beslutas av kommissionen tvingas jordbrukare och andra stödmottagare sällan betala tillbaka (17). |
| --- | --- |

1.26

När det gäller jordbruk är medlemsstaterna skyldiga att återvinna oriktiga utgifter (16), men vid de finansiella korrigeringar som beslutas av kommissionen tvingas jordbrukare och andra stödmottagare sällan betala tillbaka (17).

| 1.26 | Kommissionen noterar att även om medlemsstaterna inte återvinner utgifterna från den slutlige stödmottagaren innebär en finansiell korrigering på medlemsstatsnivå att EU:s budget skyddas. Utgifterna finansieras inte längre via EU:s budget utan via den berörda statsbudgeten. |
| --- | --- |

1.26

| 1.27 | När det gäller sammanhållningspolitiken är medlemsstaternas myndigheter skyldiga att göra finansiella korrigeringar när oriktigheter upptäcks i projekt (18). Som diskuteras nedan varierar det stort i vilken utsträckning återvinningar görs från stödmottagare (se rutorna 1.2 och 1.3). |
| --- | --- |

1.27

När det gäller sammanhållningspolitiken är medlemsstaternas myndigheter skyldiga att göra finansiella korrigeringar när oriktigheter upptäcks i projekt (18). Som diskuteras nedan varierar det stort i vilken utsträckning återvinningar görs från stödmottagare (se rutorna 1.2 och 1.3).

| 1.27 | Regelverket överlåter åt medlemsstaterna att välja att antingen omedelbart dra av de belopp som har bedömts vara oriktiga från nästa ansökan om utbetalning, även före återvinningen på nationell nivå (omkring 83 %), eller att vänta på den faktiska återvinningen från stödmottagarna innan de drar av detta belopp från nästa betalningsansökan (omkring 17 %). |
| --- | --- |

1.27

| 1.28 | Alla återvinningar som medlemsstaterna hade gjort när revisionsrätten genomförde sin revision beaktas och de återvunna beloppen ingår inte i felberäkningen. |
| --- | --- |

1.28

Alla återvinningar som medlemsstaterna hade gjort när revisionsrätten genomförde sin revision beaktas och de återvunna beloppen ingår inte i felberäkningen.

Finansiella korrigeringar 2012

| 1.29 | Många finansiella korrigeringar görs flera år efter den ursprungliga utbetalningen av anslag (se revisionsrättens särskilda rapporter nr 7/2010 om jordbruk (19) och nr 3/2012 om strukturfonderna (20)). Det finns dock några viktiga exempel på att kommissionen har lyckats genomföra finansiella korrigeringar mycket snabbare 2012. Andra exempel nedan belyser några av de problem det handlar om (se rutorna 1.1–1.3). |
| --- | --- |

1.29

Många finansiella korrigeringar görs flera år efter den ursprungliga utbetalningen av anslag (se revisionsrättens särskilda rapporter nr 7/2010 om jordbruk (19) och nr 3/2012 om strukturfonderna (20)). Det finns dock några viktiga exempel på att kommissionen har lyckats genomföra finansiella korrigeringar mycket snabbare 2012. Andra exempel nedan belyser några av de problem det handlar om (se rutorna 1.1–1.3).

| 1.29 | Kommissionen har vidtagit alla åtgärder som krävs enligt fördraget och som förutses i förordningarna för att skydda EU:s budget. Kommissionen gör i möjligaste mån detta under det räkenskapsår då oriktigheterna inträffar eller upptäcks av antingen revisionsrätten, medlemsstaterna eller kommissionen själv. På grund av det regelverk som syftar till att skydda unionens ekonomiska intressen och de komplicerade förfarandena är det emellertid oundvikligt att de flesta oriktigheter och/eller fel korrigeras först flera år efter det att de har inträffat.

  Särskilt i samband med förberedelserna och genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken kommer kommissionen fortsätta sina ansträngningar att förbättra och skynda på processen, samtidigt som behovet av att upprätthålla kvaliteten och medlemsstaternas rätt att försvara sig måste respekteras.


  När det gäller strukturfonderna beslutades två tredjedelar av de samlade finansiella korrigeringarna under perioden 2000–2012 efter antagandet av kommissionens handlingsplan 2008. Detta visar att förfarandena har skyndats på, vilket kommissionen också hade utlovat. |
| --- | --- |

1.29

Särskilt i samband med förberedelserna och genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken kommer kommissionen fortsätta sina ansträngningar att förbättra och skynda på processen, samtidigt som behovet av att upprätthålla kvaliteten och medlemsstaternas rätt att försvara sig måste respekteras.

När det gäller strukturfonderna beslutades två tredjedelar av de samlade finansiella korrigeringarna under perioden 2000–2012 efter antagandet av kommissionens handlingsplan 2008. Detta visar att förfarandena har skyndats på, vilket kommissionen också hade utlovat.

| – |
| --- |

–

| – |
| --- |

–

Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) – Spanien

I räkenskaperna för 2012 redovisas en finansiell korrigering på 1,8 miljarder euro som avser användningen av anslag inom sammanhållningspolitiken under 2000–2006 i Spanien. Det är den största enskilda finansiella korrigeringen som bokförts 2012 (49 % av totalen). Kommissionen föreslog korrigeringen 2008 för att försöka avhjälpa brister i förvaltningen och brott mot reglerna för offentlig upphandling.

Myndigheterna i medlemsstaten gick med på korrigeringen när programmet avslutades 2011 och 2012. För att verkställa korrigeringen redovisade de spanska myndigheter som ansvarade för förvaltningen av programmet ytterligare utgifter.

Som ett resultat av korrigeringarna fick myndigheterna i Spanien rätt till ytterligare anslag på 1 390 miljoner euro. Av detta belopp betalade kommissionen endast 211 miljoner euro 2012 på grund av att det inte fanns tillgängliga betalningsbemyndiganden (se punkterna 1.46–1.59). Denna betalning ledde till att den finansiella korrigeringen togs med i de konsoliderade räkenskaperna. Kommissionen kommer att betala det resterande beloppet på 1 179 miljoner euro till Spanien 2013. Spanien kommer därför att få 27 864 miljoner euro av de 28 019 miljoner euro som fanns tillgängliga för landet (allt utom 155 miljoner euro av det tillgängliga anslaget) för programperioden 2000–2006.

Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) – Spanien

Kommissionen anser att denna komplicerade korrigeringsprocess, som ledde till att mer än 2 miljarder euro ersattes med nya stödberättigande utgifter, var en framgång när det gäller att skydda EU:s budget.

| – |
| --- |

–

| – |
| --- |

–

Europeiska socialfonden (ESF) – Rumänien

Kommissionen identifierade allvarliga problem i ett operativt program inom ESF i april/maj 2012. De största problemen gällde bristfälliga urvalsförfaranden, bristfälliga förvaltningskontroller, otillräckliga kontroller av offentlig upphandling och icke stödberättigande utgifter i enskilda fall.

Efter förhandlingar kom kommissionen och de rumänska myndigheterna överens om en schablonmässig korrigering på 25 %. Som resultat av detta lämnade Rumänien ytterligare en redovisning av ESF-utgifter (på ett belopp som motsvarade mer än 25 % av alla tidigare redovisade utgifter) utifrån vilken kommissionen betalade ett litet belopp (7 602 euro) till Rumänien i december 2012. Korrigeringarna (som fram till den 31 december 2012 uppgick till 81 miljoner euro av EU-bidraget) gjordes inte på projektnivå, och effekten av den finansiella korrigeringen motsvarar en sänkning av medfinansieringsandelen för det operativa programmet.

Europeiska socialfonden (ESF) – Rumänien

Kommissionen noterar, samtidigt som den framhåller att den har gjort allt i sin makt och till fullo respekterat gällande föreskrifter, att revisionsrätten inte sänker den uppskattade felprocenten för 2012 på grundval av den schablonmässiga korrigering som revisionsrätten hänvisar till när det gäller politikområdet ”sysselsättning och socialpolitik”. I sin egen bedömning av den uppskattade felprocenten 2012 tar kommissionen hänsyn till effekten av schablonmässiga korrigeringar under året, vilka inte ingår i revisionsrättens uppskattning av felprocenten. Kommissionen anser med hänsyn till detta att felprocenten i stort sett överensstämmer med den felprocent som tidigare har beräknats för detta politikområde (se punkterna 6.14 och 6.39).

Finansiella korrigeringar leder inte bara till lägre medfinansiering av det berörda operativa programmet. Än mer relevant är att de leder till att de utgifter som strider mot bestämmelserna exkluderas från unionens utgifter.

Eruf – Tjeckien

År 2011 identifierade kommissionen, revisionsrätten och myndigheterna i Tjeckien allvarliga brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerade i två operativa program (det operativa programmet för miljö [65 miljoner euro i EU-bidrag] och det operativa programmet för transport [194 miljoner euro i EU-bidrag]). Utifrån sina kontroller och den uppskattade risken för fonden enades kommissionen och de tjeckiska myndigheterna om en schablonmässig korrigering (5 % för det operativa programmet för miljö och 10 % för det operativa programmet för transport) för alla utgifter som förvaltningsmyndigheten hade betalat ut till stödmottagare före den 1 september 2012. De tjeckiska myndigheterna gick med på att räkna av den överenskomna korrigeringen från kommande utgiftsredovisningar till kommissionen så att ersättningarna från kommissionen minskade när det gäller dessa stödmottagare.

Eruf – Tjeckien

Kommissionen har under 2012 gjort schablonmässiga finansiella korrigeringar på kumulativ basis avseende alla utgifter i de berörda tjeckiska programmen. Kommissionen noterar, samtidigt som den framhåller att den har gjort allt i sin makt och till fullo respekterat gällande föreskrifter för att skydda EU:s budget under samma räkenskapsår som revisionsrätten har granskat, att den ovannämnda schablonmässiga korrigeringen inte har påverkat revisionsrättens beräkning av den uppskattade felprocenten för 2012 (se punkterna 5.26, 5.33 och 5.62).

| – |
| --- |

–

| – |
| --- |

–

Eruf – Rumänien

När det gäller ett operativt program i Rumänien identifierade kommissionen från 2010 till 2012 allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen i allmänhet och brister i den offentliga upphandlingen.

Sedan betalningarna hade avbrutits kom kommissionen överens med de rumänska myndigheterna om att enskilda korrigeringar skulle genomföras på projektnivå. Detta återspeglades i den ersättning som kommissionen betalade ut till Rumänien i december 2012.

Eruf – Rumänien

Kommissionen vill framhålla de proaktiva korrigerande åtgärder som den vidtog i form av betalningsinställelser och betydande finansiella korrigeringar i fråga om fyra av de fem Eruf-programmen i Rumänien, där den genom sitt revisionsarbete hade upptäckt allvarliga brister. Programmen har korrigerats genom en schablonmässig procentsats på mellan 10 % och 25 % beroende på de särskilda omständigheterna för varje prioriterat område.

Eruf – Slovakien

Kommissionen och den slovakiska revisionsmyndigheten identifierade allvarliga brister i förfarandena för offentlig upphandling. De nationella myndigheterna granskade ett representativt urval av kontrakt. Utifrån denna granskning accepterade Slovakien en korrigering på 7,3 % (32 miljoner euro av EU-bidraget fram till utgången av 2012) baserad på en extrapolering av granskningsresultatet som tillämpades på alla de 1 919 enskilda kontrakt som hade undertecknats före den 30 oktober 2012.

Eruf – Slovakien

Kommissionen har under 2012 gjort schablonmässiga finansiella korrigeringar på kumulativ basis avseende alla utgifter i det berörda slovakiska programmet. Kommissionen noterar, samtidigt som den framhåller att den har gjort allt i sin makt och till fullo respekterat gällande föreskrifter för att skydda EU:s budget under samma räkenskapsår som revisionsrätten har granskat, att den ovannämnda schablonmässiga korrigeringen inte har påverkat revisionsrättens beräkning av den uppskattade felprocenten för 2012 (se punkterna 5.26, 5.33 och 5.62).

Kommissionen konstaterar att revisionsrätten ansåg att den schablonmässiga korrigeringen bara påverkade enskilda projekt i det slovakiska exemplet som hade varit föremål för enskilda revisioner inom ramen för det representativa urval av 77 kontrakt som låg till grund för extrapoleringen och därför varit föremål för ingående, enskilda korrigerande åtgärder. I ett annat projekt, där det gjorts en schablonmässig korrigering men som inte ingick i det representativa urval som granskats av medlemsstaten, ansåg revisionsrätten att det fel som upptäckts inte hade korrigerats trots den schablonmässiga korrigeringen och inkluderade det därför i sin felprocent. Utökade förvaltningskontroller och revisioner avseende enskilda projekt skulle få betydande kostnadseffekter för kommissionen och medlemsstaterna, varför de schablonmässiga korrigeringarna genomförs enligt gällande regelverk.

Inverkan på revisionsförklaringen

| 1.30 | Revisionsrätten välkomnar att kommissionen påskyndade de finansiella korrigeringarna för Rumänien, Tjeckien och Slovakien. Den noterar de framsteg som har gjorts när det gäller den sedan länge utestående finansiella korrigeringen för Spanien. Tidpunkten för och karaktären på de finansiella korrigeringarna påverkar deras effekt på budgeten, medlemsstaterna, stödmottagarna och revisionsrättens arbete. |
| --- | --- |

1.30

Revisionsrätten välkomnar att kommissionen påskyndade de finansiella korrigeringarna för Rumänien, Tjeckien och Slovakien. Den noterar de framsteg som har gjorts när det gäller den sedan länge utestående finansiella korrigeringen för Spanien. Tidpunkten för och karaktären på de finansiella korrigeringarna påverkar deras effekt på budgeten, medlemsstaterna, stödmottagarna och revisionsrättens arbete.

| 1.31 | Revisionsrätten har övervägt vilken inverkan dessa korrigeringar har på slutsatserna från revisionen: |
| --- | --- |

1.31

Revisionsrätten har övervägt vilken inverkan dessa korrigeringar har på slutsatserna från revisionen:

1.31

| a) | Den finansiella korrigeringen för Spanien (se ruta 1.1) är avsedd att lösa problem som påträffades fram till 2008. Betalningar kommer dock fortfarande att göras under 2013 (och kanske under kommande budgetår) och dessa betalningar kommer revisionsrätten att kunna granska under sin normala revisionscykel. |
| --- | --- |

a)

Den finansiella korrigeringen för Spanien (se ruta 1.1) är avsedd att lösa problem som påträffades fram till 2008. Betalningar kommer dock fortfarande att göras under 2013 (och kanske under kommande budgetår) och dessa betalningar kommer revisionsrätten att kunna granska under sin normala revisionscykel.

| a) | Den finansiella korrigeringen för Spanien gjordes 2012 på grundval av (delvisa) slutbetalningar. Denna korrigering bidrar därför till att se till att de utbetalningar som kommissionen gjorde 2012 inte föranleddes av utgifter som stred mot bestämmelserna.

  Kommissionen noterar vidare att betalningar, fel och korrigeringar inom ramen för sammanhållningspolitiken måste bedömas utifrån det faktum att programmen är fleråriga. Kommissionen har nyligen visat i en rapport som begärdes av den myndighet som beviljar ansvarsfrihet att de finansiella korrigeringar som kommissionen gjorde avseende program under åren 2000–2006, om hänsyn även tas till medlemsstaternas korrigeringar och denna finansiella korrigering för Spanien, uppgick till minst 5,6 % av Eruf-anslagen under perioden 2000–2006 (och till 6,2 % den 31 mars 2013). |
| --- | --- |

a)

Kommissionen noterar vidare att betalningar, fel och korrigeringar inom ramen för sammanhållningspolitiken måste bedömas utifrån det faktum att programmen är fleråriga. Kommissionen har nyligen visat i en rapport som begärdes av den myndighet som beviljar ansvarsfrihet att de finansiella korrigeringar som kommissionen gjorde avseende program under åren 2000–2006, om hänsyn även tas till medlemsstaternas korrigeringar och denna finansiella korrigering för Spanien, uppgick till minst 5,6 % av Eruf-anslagen under perioden 2000–2006 (och till 6,2 % den 31 mars 2013).

| b) | ESF-korrigeringen för Rumänien och Eruf-korrigeringen för Tjeckien var schablonmässiga korrigeringar. De gjorda korrigeringarna medför ingen återvinning (se ruta 1.2) från stödmottagarna eller någon detaljkorrigering på projektnivå. De fel som revisionsrätten påvisade finns alltså kvar bland de utgifter (21) som medlemsstaterna redovisade för att få rätt till ersättning. |
| --- | --- |

b)

ESF-korrigeringen för Rumänien och Eruf-korrigeringen för Tjeckien var schablonmässiga korrigeringar. De gjorda korrigeringarna medför ingen återvinning (se ruta 1.2) från stödmottagarna eller någon detaljkorrigering på projektnivå. De fel som revisionsrätten påvisade finns alltså kvar bland de utgifter (21) som medlemsstaterna redovisade för att få rätt till ersättning.

| b) | Även om kommissionens utbetalningar gällde projekt där det kan ha förekommit oriktigheter anser kommissionen att de slutliga stödmottagarnas felaktigt redovisade utgifter tack vare de schablonmässiga korrigeringarna inte ersattes via EU:s budget (se kapitel 5 [punkterna 5.26, 5.33 och 5.62] och kapitel 6 [punkterna 6.14, 6.15, 6.37 och 6.40]). |
| --- | --- |

b)

| c) | Eruf-korrigeringen för Rumänien och en komponent av Eruf-korrigeringen för Slovakien (se ruta 1.3) gjordes 2012 och medförde detaljkorrigeringar på projektnivå. Revisionsrätten tog med det i beräkningen när den granskade de projekt som påverkades av korrigeringen: revisionsrätten kvantifierade inte fel i dessa projekt och de ingår därför inte i uppskattningen av felnivån (22). |
| --- | --- |

c)

Eruf-korrigeringen för Rumänien och en komponent av Eruf-korrigeringen för Slovakien (se ruta 1.3) gjordes 2012 och medförde detaljkorrigeringar på projektnivå. Revisionsrätten tog med det i beräkningen när den granskade de projekt som påverkades av korrigeringen: revisionsrätten kvantifierade inte fel i dessa projekt och de ingår därför inte i uppskattningen av felnivån (22).

| c) | Se kommissionens svar i ruta 1.3. Detta var fallet med vissa slovakiska projekt som ingick i revisionsrättens urval och låg till grund för den schablonmässiga korrigeringen på 7,3 % avseende nästan 2 000 projekt. Ett annat slovakiskt projekt, som medlemsstaten inte reviderade före revisionsrättens granskning, bidrog förvisso till den felprocent som beräknats av revisionsrätten. Denna skillnad i behandling mellan projekt som är föremål för samma schablonmässiga korrigering strider mot principen om att kontroller ska vara kostnadseffektiva och de skäl som enligt budgetförordningen ska ligga till grund för schablonmässiga korrigeringar. |
| --- | --- |

c)

| 1.32 | När det gäller jordbruksutgifter är kommissionens överensstämmelsebeslut riktade till medlemsstater och leder i de flesta fall inte till återvinning från stödmottagare (se punkt 1.26), och de speglar tidigare utgifter (se punkt 4.28 i kapitel 4). Det är därför för sent för att effekterna av dessa finansiella korrigeringar skulle kunna påverka revisionsrättens bedömning av felprocenten för 2012. |
| --- | --- |

1.32

När det gäller jordbruksutgifter är kommissionens överensstämmelsebeslut riktade till medlemsstater och leder i de flesta fall inte till återvinning från stödmottagare (se punkt 1.26), och de speglar tidigare utgifter (se punkt 4.28 i kapitel 4). Det är därför för sent för att effekterna av dessa finansiella korrigeringar skulle kunna påverka revisionsrättens bedömning av felprocenten för 2012.

| 1.32 | Kommissionen anser att finansiella korrigeringar i tillfredsställande grad täcker risken för EU:s budget när det gäller utgifter i samband med delad förvaltning. De befriar inte medlemsstaterna från skyldigheten att återvinna felaktiga utbetalningar från stödmottagarna när detta är möjligt och kostnadseffektivt. När det gäller tidpunkten för finansiella korrigeringar kommer kommissionen att fortsätta sina ansträngningar att förbättra och påskynda processen, i synnerhet i samband med förberedelserna inför reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, samtidigt som behovet av att upprätthålla kvaliteten och medlemsstaternas rätt att försvara sig måste respekteras. Kommissionen anser därför att de finansiella korrigeringar och återvinningar som har gjorts i efterhand i enlighet med EU:s bestämmelser bör beaktas för att visa i vilken grad utgifter över tid fortfarande påverkas av transaktioner som strider mot bestämmelserna efter övervaknings- och kontrollsystemet. |
| --- | --- |

1.32

| 1.33 | De finansiella korrigeringar som kommissionen har initierat och som har lett till detaljkorrigeringar av projektutgifter eller ersättningar under året har lett till en minskning av den uppskattade felprocenten för 2012. Schablonmässiga finansiella korrigeringar som inte innebär att de oriktiga utgifterna tas bort från redovisningen eller att oriktiga utgifter korrigeras på projektnivå påverkar inte revisionsrättens uppskattning av felprocenten. |
| --- | --- |

1.33

De finansiella korrigeringar som kommissionen har initierat och som har lett till detaljkorrigeringar av projektutgifter eller ersättningar under året har lett till en minskning av den uppskattade felprocenten för 2012. Schablonmässiga finansiella korrigeringar som inte innebär att de oriktiga utgifterna tas bort från redovisningen eller att oriktiga utgifter korrigeras på projektnivå påverkar inte revisionsrättens uppskattning av felprocenten.

| 1.33 | Kommissionen understryker att schablonmässiga korrigeringar skyddar EU:s budget genom att utgifter som strider mot bestämmelserna inte blir föremål för EU-stöd.

  Se svaren på punkterna 1.29–1.31. |
| --- | --- |

1.33

Se svaren på punkterna 1.29–1.31.

| 1.34 | Kommissionen gör stora ansträngningar för att identifiera och förbättra system för övervakning och kontroll som inte fungerar i enlighet med EU-lagstiftningen. Kommissionen kan inte gå längre än så, det vill säga tvinga medlemsstaterna att kräva tillbaka pengar från stödmottagare. |
| --- | --- |

1.34

Kommissionen gör stora ansträngningar för att identifiera och förbättra system för övervakning och kontroll som inte fungerar i enlighet med EU-lagstiftningen. Kommissionen kan inte gå längre än så, det vill säga tvinga medlemsstaterna att kräva tillbaka pengar från stödmottagare.

| 1.34 | Vid sidan om de finansiella korrigeringarna åtgärdas alla problem som upptäcks i systemet genom handlingsplaner som innebär ändringar i förvaltnings- och kontrollsystem, vilka genomförs av den berörda medlemsstaten.

  I Europaparlamentets resolution om den integrerade ramen för intern kontroll som antogs i juli 2013 krävdes en sträng tillämpning av artikel 32.5 i budgetförordningen, där följande fastställs: ”Om det under genomförandet visar sig att felnivån är ständigt hög ska kommissionen identifiera svagheterna i kontrollsystemen och analysera kostnader och fördelar med eventuella korrigerande åtgärder samt vidta eller föreslå lämpliga åtgärder, såsom förenkling av tillämpliga bestämmelser, förbättring av kontrollsystemen och omstrukturering av programmet ...”


  I synnerhet på grund av de förväntade personalnedskärningarna, svårigheter i samband med lagstiftningsförfarandet under perioden 2014–2020 att uppnå den planerade förenklingen och målet om konstnadseffektiva kontroller anser kommissionen att genomförandet av detta nya krav, i synnerhet när det gäller delad förvaltning, inte kan begränsas till insatser som endast är inriktade på att påverka den årliga felprocenten på de slutliga stödmottagarnas nivå. Finansiella korrigeringar och återvinningar på medlemsstatsnivå som genomförs under fleråriga programs hela livslängd kommer alltid att vara en viktig faktor som måste beaktas, likaväl som fortsatta ansträngningar att förenkla regler, samt att ändra och förstärka system. |
| --- | --- |

1.34

I Europaparlamentets resolution om den integrerade ramen för intern kontroll som antogs i juli 2013 krävdes en sträng tillämpning av artikel 32.5 i budgetförordningen, där följande fastställs: ”Om det under genomförandet visar sig att felnivån är ständigt hög ska kommissionen identifiera svagheterna i kontrollsystemen och analysera kostnader och fördelar med eventuella korrigerande åtgärder samt vidta eller föreslå lämpliga åtgärder, såsom förenkling av tillämpliga bestämmelser, förbättring av kontrollsystemen och omstrukturering av programmet ...”

I synnerhet på grund av de förväntade personalnedskärningarna, svårigheter i samband med lagstiftningsförfarandet under perioden 2014–2020 att uppnå den planerade förenklingen och målet om konstnadseffektiva kontroller anser kommissionen att genomförandet av detta nya krav, i synnerhet när det gäller delad förvaltning, inte kan begränsas till insatser som endast är inriktade på att påverka den årliga felprocenten på de slutliga stödmottagarnas nivå. Finansiella korrigeringar och återvinningar på medlemsstatsnivå som genomförs under fleråriga programs hela livslängd kommer alltid att vara en viktig faktor som måste beaktas, likaväl som fortsatta ansträngningar att förenkla regler, samt att ändra och förstärka system.

| 1.35 | När det gäller programperioden 2014–2020 har kommissionen föreslagit att oriktigheter som upptäcks sedan de nationella myndigheterna har presenterat sina årliga räkenskaper automatiskt ska leda till en nettominskning av EU-finansieringen, så att medlemsstaterna stimuleras att göra ändamålsenliga kontroller (23). Om förslaget antas kommer revisionsrätten att överväga om det inverkar på dess metoder. |
| --- | --- |

1.35

När det gäller programperioden 2014–2020 har kommissionen föreslagit att oriktigheter som upptäcks sedan de nationella myndigheterna har presenterat sina årliga räkenskaper automatiskt ska leda till en nettominskning av EU-finansieringen, så att medlemsstaterna stimuleras att göra ändamålsenliga kontroller (23). Om förslaget antas kommer revisionsrätten att överväga om det inverkar på dess metoder.

| 1.35 | Kommissionen noterar att revisionsrättens nuvarande metod inte leder till att nettominskningar av EU-stödet påverkar felprocenten om medlemsstaterna inte återvinner stödet från de slutliga mottagarna eller om de gäller tidigare år. |
| --- | --- |

1.35

Den sammanfattande rapporten och de årliga verksamhetsrapporterna

Årliga verksamhetsrapporter

| 1.36 | Kommissionen delegerar den dagliga budgetförvaltningen till generaldirektörerna vid kommissionens generaldirektorat och Europeiska utrikestjänstens operativa chef (generaldirektörerna (24)). Kommissionen kräver att generaldirektörerna lämnar förklaringar om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet i årliga verksamhetsrapporter (25). I kommissionens instruktioner om hur förklaringarna ska utarbetas anges att generaldirektörerna ska lämna en reservation om a) en händelse har inträffat som får allvarliga konsekvenser för kommissionens rykte eller b) effekten av den uppskattade felnivån är väsentlig när man har räknat bort redan genomförda finansiella korrigeringar och återvinningar. |
| --- | --- |

1.36

Kommissionen delegerar den dagliga budgetförvaltningen till generaldirektörerna vid kommissionens generaldirektorat och Europeiska utrikestjänstens operativa chef (generaldirektörerna (24)). Kommissionen kräver att generaldirektörerna lämnar förklaringar om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet i årliga verksamhetsrapporter (25). I kommissionens instruktioner om hur förklaringarna ska utarbetas anges att generaldirektörerna ska lämna en reservation om a) en händelse har inträffat som får allvarliga konsekvenser för kommissionens rykte eller b) effekten av den uppskattade felnivån är väsentlig när man har räknat bort redan genomförda finansiella korrigeringar och återvinningar.

| 1.37 | År 2012 förklarade samtliga generaldirektörer att de hade uppnått rimlig säkerhet om att de resurser som hade tilldelats deras verksamhet hade använts för avsedda ändamål och i enlighet med principerna för en sund ekonomisk förvaltning och att de kontrollrutiner som de hade infört garanterade de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Men 14 generaldirektörer lämnade totalt 23 kvantifierade reservationer om utgifterna (se
  tabell 1.3
  ). Liksom tidigare år kvantifierade dessutom generaldirektören för GD Budget sin förklaring om utgifterna. |
| --- | --- |

1.37

År 2012 förklarade samtliga generaldirektörer att de hade uppnått rimlig säkerhet om att de resurser som hade tilldelats deras verksamhet hade använts för avsedda ändamål och i enlighet med principerna för en sund ekonomisk förvaltning och att de kontrollrutiner som de hade infört garanterade de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Men 14 generaldirektörer lämnade totalt 23 kvantifierade reservationer om utgifterna (se
  tabell 1.3
  ). Liksom tidigare år kvantifierade dessutom generaldirektören för GD Budget sin förklaring om utgifterna.

| 1.38 | Internrevisionstjänsten gjorde en ”begränsad revision” av tre generaldirektorat (26). Som ett resultat rapporterar GD Jordbruk och landsbygdsutveckling större reservationer än tidigare. GD Utveckling och samarbete – EuropeAid och GD Forskning och innovation rapporterar också större reservationer, men det hänger inte samman med slutsatserna från internrevisionstjänstens begränsade revisioner. Alla rekommendationer avseende de årliga verksamhetsrapporterna genomfördes inte i de årliga verksamhetsrapporterna för 2012, och internrevisionstjänsten fortsätter sin granskning av fler generaldirektorat när det gäller de årliga verksamhetsrapporterna för 2013. |
| --- | --- |

1.38

Internrevisionstjänsten gjorde en ”begränsad revision” av tre generaldirektorat (26). Som ett resultat rapporterar GD Jordbruk och landsbygdsutveckling större reservationer än tidigare. GD Utveckling och samarbete – EuropeAid och GD Forskning och innovation rapporterar också större reservationer, men det hänger inte samman med slutsatserna från internrevisionstjänstens begränsade revisioner. Alla rekommendationer avseende de årliga verksamhetsrapporterna genomfördes inte i de årliga verksamhetsrapporterna för 2012, och internrevisionstjänsten fortsätter sin granskning av fler generaldirektorat när det gäller de årliga verksamhetsrapporterna för 2013.

| 1.38 | Kommissionen har lovat att tillämpa alla rekommendationer i de internationella redovisningsnormerna i 2013 års årliga verksamhetsrapporter. |
| --- | --- |

1.38

Tabell 1.3 –   Kvantifierade reservationer i kommissionens årliga verksamhetsrapporter

| (miljoner euro) |
| --- |
| Kapitel | GD/avdelning
   (57) | Orsak till reservation
   (58) | Totala betalningar med reservation för de aktuella verksamhets-baserade budgetområdena
   (59) | Kvantifiering av reservationerna
   (58) | Riskbelopp
   (60) |
| 3 | AGRI | Allvarliga brister i medlemsstaternas kontrollsystem för direktstöd i Bulgarien, Frankrike och Portugal | 40 880,0 | 407,3 | 932,1 |
| 4 | AGRI | Fel som medlemsstaterna har upptäckt i utgifterna för landsbygdsutveckling | 13 257,8 | 202,7 | 202,7 |
| MARE | Förvaltnings- och kontrollsystem för de operativa programmen inom FFU i Tyskland (mål 1) | 2,4 | 0,0 | 0,0 |
| Förvaltnings- och kontrollsystem för EFF i Belgien, Tjeckien, Estland, Spanien, Frankrike, Italien, Rumänien, Sverige och Förenade kungariket | 477,6 | 21,1 | 21,1 |
| SANCO | Fel i medlemsstaternas ersättningsanspråk för program för utrotning och övervakning av djursjukdomar inom politikområdet för livsmedel och foder | 256,0 | 8,8 | 8,8 |
| 5 | REGIO | Förvaltnings- och kontrollsystem för Eruf/Sammanhållningsfonden/IPA när det gäller programperioden 2007–2013 i 16 medlemsstater och 12 europeiska program för territoriellt samarbete | 35 474,5 | 309,5 | min.769,5
  max.1 716,9 |
| Förvaltnings- och kontrollsystem för Eruf/ Sammanhållningsfonden när det gäller programperioden 2000–2006 i 5 medlemsstater | 2 612,7 | 10,9 | 10,9 |
| 6 | EMPL | Brister i förvaltnings- och kontrollsystemen för ESF i Belgien, Tjeckien, Tyskland, Irland, Spanien, Frankrike, Italien, Polen, Rumänien, Slovakien och Förenade kungariket när det gäller programperioden 2007–2013 | 10 719,0 | 68,0 | 250,2 |
| Brister i förvaltnings- och kontrollsystemen för IPA i två kandidatländer | 58,5 | 0,9 | 0,9 |
| 7 | DEVCO | Risk för bristande laglighet och korrekthet i transaktionerna (övergripande uppgift för generaldirektoratet) | 3 853,3 | 138,7 | 259,5 |
| FPI | Potentiella problem med laglighet och korrekthet och risker som följer av valövervakningsuppdrag | 25,9 | 2,2 | 2,2 |
| 8 | RTD | Fel i ersättningsanspråk som avser bidrag inom sjätte ramprogrammet | 323,4 | 8,2 | 8,2 |
| ENER | 17,0 | 1,1 | 1,1 |
| MOVE | 7,0 | 0,7 | 0,7 |
| ENTR | 2,8 | 0,1 | 0,1 |
| RTD | Fel i ersättningsanspråk som avser bidrag inom sjunde ramprogrammet | 3 456,4 | 103,1 | 103,1 |
| CNECT | 1 160,8 | 15,9 | 15,9 |
| ENTR | 329,3 | 2,4 | 2,4 |
| ENER | 135,1 | 3,1 | 3,1 |
| MOVE | 56,0 | 0,5 | 0,5 |
| REA | Fel i ersättningsanspråk som avser bidrag till rymd och säkerhet inom sjunde ramprogrammet | 239,4 | 4,2 | 4,2 |
| Fel i ersättningsanspråk som avser bidrag till små och medelstora företag inom sjunde ramprogrammet | 194,6 | 7,7 | 7,7 |
| EACEA | Fel i bidragsutbetalningar från budgeten för 2011–2012 för programmet för livslångt lärande (2007–2013) | 120,0 | 4,2 | 4,2 |
| | | Total | 113 659,5 | 1 321,3 | min.2 609,1


  max.3 556,5 |

(miljoner euro)

Kapitel

GD/avdelning
   (57)

Orsak till reservation
   (58)

Totala betalningar med reservation för de aktuella verksamhets-baserade budgetområdena
   (59)

Kvantifiering av reservationerna
   (58)

Riskbelopp
   (60)

3

AGRI

Allvarliga brister i medlemsstaternas kontrollsystem för direktstöd i Bulgarien, Frankrike och Portugal

40 880,0

407,3

932,1

4

AGRI

Fel som medlemsstaterna har upptäckt i utgifterna för landsbygdsutveckling

13 257,8

202,7

202,7

MARE

Förvaltnings- och kontrollsystem för de operativa programmen inom FFU i Tyskland (mål 1)

2,4

0,0

0,0

Förvaltnings- och kontrollsystem för EFF i Belgien, Tjeckien, Estland, Spanien, Frankrike, Italien, Rumänien, Sverige och Förenade kungariket

477,6

21,1

21,1

SANCO

Fel i medlemsstaternas ersättningsanspråk för program för utrotning och övervakning av djursjukdomar inom politikområdet för livsmedel och foder

256,0

8,8

8,8

5

REGIO

Förvaltnings- och kontrollsystem för Eruf/Sammanhållningsfonden/IPA när det gäller programperioden 2007–2013 i 16 medlemsstater och 12 europeiska program för territoriellt samarbete

35 474,5

309,5

min.769,5

max.1 716,9

Förvaltnings- och kontrollsystem för Eruf/ Sammanhållningsfonden när det gäller programperioden 2000–2006 i 5 medlemsstater

2 612,7

10,9

10,9

6

EMPL

Brister i förvaltnings- och kontrollsystemen för ESF i Belgien, Tjeckien, Tyskland, Irland, Spanien, Frankrike, Italien, Polen, Rumänien, Slovakien och Förenade kungariket när det gäller programperioden 2007–2013

10 719,0

68,0

250,2

Brister i förvaltnings- och kontrollsystemen för IPA i två kandidatländer

58,5

0,9

0,9

7

DEVCO

Risk för bristande laglighet och korrekthet i transaktionerna (övergripande uppgift för generaldirektoratet)

3 853,3

138,7

259,5

FPI

Potentiella problem med laglighet och korrekthet och risker som följer av valövervakningsuppdrag

25,9

2,2

2,2

8

RTD

Fel i ersättningsanspråk som avser bidrag inom sjätte ramprogrammet

323,4

8,2

8,2

ENER

17,0

1,1

1,1

MOVE

7,0

0,7

0,7

ENTR

2,8

0,1

0,1

RTD

Fel i ersättningsanspråk som avser bidrag inom sjunde ramprogrammet

3 456,4

103,1

103,1

CNECT

1 160,8

15,9

15,9

ENTR

329,3

2,4

2,4

ENER

135,1

3,1

3,1

MOVE

56,0

0,5

0,5

REA

Fel i ersättningsanspråk som avser bidrag till rymd och säkerhet inom sjunde ramprogrammet

239,4

4,2

4,2

Fel i ersättningsanspråk som avser bidrag till små och medelstora företag inom sjunde ramprogrammet

194,6

7,7

7,7

EACEA

Fel i bidragsutbetalningar från budgeten för 2011–2012 för programmet för livslångt lärande (2007–2013)

120,0

4,2

4,2

Total

113 659,5

1 321,3

min.2 609,1

max.3 556,5

Den sammanfattande rapporten

| 1.39 | Sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2012 (den sammanfattande rapporten) (27) antogs av kommissionen den 5 juni 2013. Den sammanfattande rapporten är






  a) | dels ett instrument för intern redovisningsskyldighet inom kommissionen när det gäller hur generaldirektoratens budgetar har använts, |
| --- | --- | --- |

1.39

Sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2012 (den sammanfattande rapporten) (27) antogs av kommissionen den 5 juni 2013. Den sammanfattande rapporten är

a)

dels ett instrument för intern redovisningsskyldighet inom kommissionen när det gäller hur generaldirektoratens budgetar har använts,

| b) | dels ett instrument för extern redovisningsskyldighet (det ”politiska ansvaret” med kommissionens formulering). |
| --- | --- |

b)

dels ett instrument för extern redovisningsskyldighet (det ”politiska ansvaret” med kommissionens formulering).

| 1.39 | Den sammanfattande rapporten är det dokument som kollegiet antar på grundval av de årliga verksamhetsrapporterna och internrevisorns samlade yttrande med beaktande av revisionsrättens årsrapport och Europaparlamentets resolution om beviljande av ansvarsfrihet, genom vilken kommissionen tar det övergripande politiska ansvaret för EU:s budget i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

1.39

| 1.40 | Den sammanfattande rapporten behöver dock inte innehålla en uttrycklig förklaring om att medlen har använts i enlighet med bestämmelserna av den typ som EU-lagstiftningen nu kräver av de nationella organ som förvaltar EU-medel (28). |
| --- | --- |

1.40

Den sammanfattande rapporten behöver dock inte innehålla en uttrycklig förklaring om att medlen har använts i enlighet med bestämmelserna av den typ som EU-lagstiftningen nu kräver av de nationella organ som förvaltar EU-medel (28).

| 1.40 | Den uttryckliga förklaringen om att medlen har använts i enlighet med bestämmelserna ingår i generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter. I den styrningsstruktur som har beslutats för Europeiska kommissionen ligger detta ansvar på generaldirektörernas nivå, medan det politiska ansvaret ligger hos kollegiet. Detta stöds av budgetförordningen (artikel 66.9). |
| --- | --- |

1.40

| 1.41 | I den sammanfattande rapporten sammanställs (29) de ”riskbelopp” som fastställts i de enskilda årliga verksamhetsrapporterna (se
  tabell 1.3
  ). Termen ”riskbelopp” definieras inte i den sammanfattande rapporten och beloppet beräknas inte på ett enhetligt sätt av de olika generaldirektoraten (30). Totalt kvantifierar kommissionen ”riskbeloppet” till mellan 1,9 % (2,6 miljarder euro) och 2,6 % (3,5 miljarder euro) av årets totala betalningar. Kommissionen medger därigenom att felnivån i utgifterna sannolikt är väsentlig. Man kan inte direkt jämföra kommissionens kvantifiering av ”riskbeloppet” med revisionsrättens uppskattning av fel. I den sammanfattande rapporten anges att ”riskbeloppen inom en rad områden, särskilt landsbygdsutveckling, sannolikt kommer att underskattas på grund av tillförlitlighetsproblem som uppdagats av tjänsten för internrevision”. Därför uppmanar kommissionen i den sammanfattande rapporten de centrala avdelningarna att se över de olika metoderna som använts för att utvärdera de uppskattade riskbeloppen (se fotnot 30). |
| --- | --- |

1.41

I den sammanfattande rapporten sammanställs (29) de ”riskbelopp” som fastställts i de enskilda årliga verksamhetsrapporterna (se
  tabell 1.3
  ). Termen ”riskbelopp” definieras inte i den sammanfattande rapporten och beloppet beräknas inte på ett enhetligt sätt av de olika generaldirektoraten (30). Totalt kvantifierar kommissionen ”riskbeloppet” till mellan 1,9 % (2,6 miljarder euro) och 2,6 % (3,5 miljarder euro) av årets totala betalningar. Kommissionen medger därigenom att felnivån i utgifterna sannolikt är väsentlig. Man kan inte direkt jämföra kommissionens kvantifiering av ”riskbeloppet” med revisionsrättens uppskattning av fel. I den sammanfattande rapporten anges att ”riskbeloppen inom en rad områden, särskilt landsbygdsutveckling, sannolikt kommer att underskattas på grund av tillförlitlighetsproblem som uppdagats av tjänsten för internrevision”. Därför uppmanar kommissionen i den sammanfattande rapporten de centrala avdelningarna att se över de olika metoderna som använts för att utvärdera de uppskattade riskbeloppen (se fotnot 30).

| 1.41 | När det gäller kommissionens metod att kvantifiera kvarvarande fel i en flerårig kontrollmiljö och den därmed relaterade exponeringen (riskbelopp), se kommissionens svar på punkt 1.12.

  Som framgår av den sammanfattande rapporten är kommissionen medveten om de problem som tas upp av revisionsrätten och vidtar åtgärder för att harmonisera metoderna för att beräkna riskbeloppet.


  Det är viktigt att ta hänsyn till att befintliga problem i första hand orsakas av att de felprocenttal som meddelas av medlemsstaterna inte är tillförlitliga. Kommissionen gör stora ansträngningar att förbättra deras tillförlitlighet, i synnerhet genom att korrigera dem uppåt om detta bedöms vara nödvändigt (se svaren på punkterna 3.31–3.36, 4.38–4.39 och 6.35–6.39). |
| --- | --- |

1.41

Som framgår av den sammanfattande rapporten är kommissionen medveten om de problem som tas upp av revisionsrätten och vidtar åtgärder för att harmonisera metoderna för att beräkna riskbeloppet.

Det är viktigt att ta hänsyn till att befintliga problem i första hand orsakas av att de felprocenttal som meddelas av medlemsstaterna inte är tillförlitliga. Kommissionen gör stora ansträngningar att förbättra deras tillförlitlighet, i synnerhet genom att korrigera dem uppåt om detta bedöms vara nödvändigt (se svaren på punkterna 3.31–3.36, 4.38–4.39 och 6.35–6.39).

| 1.42 | I den sammanfattande rapporten jämförs det totala ”riskbeloppet” med de finansiella korrigeringarnas genomsnittliga omfattning under de senaste fyra åren och konstaterar att de finansiella korrigeringarna och återvinningarna under de senaste fyra åren ligger nära riskbeloppet för 2012. Denna jämförelse måste sättas i sitt sammanhang: |
| --- | --- |

1.42

I den sammanfattande rapporten jämförs det totala ”riskbeloppet” med de finansiella korrigeringarnas genomsnittliga omfattning under de senaste fyra åren och konstaterar att de finansiella korrigeringarna och återvinningarna under de senaste fyra åren ligger nära riskbeloppet för 2012. Denna jämförelse måste sättas i sitt sammanhang:

| 1.42 | Som beskrivs närmare i den sammanfattande rapporten och på grundval av erfarenheterna under de senaste fyra åren (2009–2012) ligger de finansiella korrigeringarna och återvinningarna nära de beräknade riskbeloppen. Denna metod att utgå från de genomsnittliga finansiella korrigeringarna och återvinningarna kan till och med anses ge en uppskattning i underkant, eftersom en högre felprocent ett år sannolikt leder till större finansiella korrigeringar och återvinningar efterföljande år. Den metod som beskrivs närmare i kommissionens svar på punkt 1.12 ger stöd för denna uppfattning. Med tanke på väsentlighetströskeln på 2 % anser kommissionen därför att budgeten som helhet skyddas trots att en del riskbelopp förmodligen är underskattade. Se svaren på punkterna 1.19–1.35. |
| --- | --- |

1.42

| — | Revisionsrätten diskuterade tidpunkten för finansiella korrigeringar och den begränsade effekten på medlemsstaterna och stödmottagarna i punkterna 1.19–1.35. |
| --- | --- |

—

Revisionsrätten diskuterade tidpunkten för finansiella korrigeringar och den begränsade effekten på medlemsstaterna och stödmottagarna i punkterna 1.19–1.35.

| — | Utformningen av de fleråriga korrigeringsmekanismerna i budgetförordningen och sektorsförordningarna avgör i hög grad tidpunkten för de finansiella korrigeringarna och deras effekt på medlemsstater och stödmottagare. Detta fleråriga regelverk är inte nödvändigtvis anpassat till en årsbaserad metod. Kommissionens sammanfattande rapport tar naturligtvis hänsyn till det befintliga regelverket när det gäller de fleråriga övervaknings- och kontrollsystemens korrigeringskapacitet. |
| --- | --- |

—

| — | I den sammanfattande rapporten medges att det kvantifierade ”riskbeloppet” sannolikt är underskattat på grund av de metoder som används inom till exempel sammanhållningspolitiken (se punkterna 5.57 och 5.58 i kapitel 5) och landsbygdsutveckling (se punkt 4.38 i kapitel 4) och brister i den information som kommissionen får från andra organ som förvaltar EU-medel. |
| --- | --- |

—

I den sammanfattande rapporten medges att det kvantifierade ”riskbeloppet” sannolikt är underskattat på grund av de metoder som används inom till exempel sammanhållningspolitiken (se punkterna 5.57 och 5.58 i kapitel 5) och landsbygdsutveckling (se punkt 4.38 i kapitel 4) och brister i den information som kommissionen får från andra organ som förvaltar EU-medel.

| — | Kommissionen har gjort stora ansträngningar att förbättra tillförlitligheten hos medlemsstaternas statistik över fel. Kommissionen medger att det fortfarande finns problem, men menar att man genom sitt agerande har sett till att de risker som redovisas i de årliga verksamhetsrapporterna och den sammanfattande rapporten på det hela taget ger en rättvisande bild av den kvarvarande felprocenten. |
| --- | --- |

—

| — | Resultatet av en finansiell korrigering är vanligen att den berörda medlemsstaten redovisar nya utgifter som i sig skulle kunna innehålla fel. |
| --- | --- |

—

Resultatet av en finansiell korrigering är vanligen att den berörda medlemsstaten redovisar nya utgifter som i sig skulle kunna innehålla fel.

| — | Att icke stödberättigande utgifter ersätts med nya stödberättigande utgifter är helt i enlighet med regelverket. Lagstiftarens avsikt var att se till att medlen används på ett effektivt sätt för stödberättigade projekt i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

I kommissionens förslag om grundförordningar som ska omfatta strukturfonderna under perioden 2014–2020 föreskrivs finansiella korrigeringar som minskar budgetanslaget för den berörda medlemsstaten, vilket innebär en nettominskning om bristen inte upptäcktes av medlemsstaten. Detta skapar starkare incitament för medlemsstaterna att ha ett effektivt övervaknings- och kontrollsystem.

| 1.43 | Den sammanfattande rapporten behandlar inte enbart laglighet och korrekthet. Andra viktiga frågor som tas upp är instruktioner till kommissionens avdelningar för att förbättra resultatramen och få till stånd ”en resultatdriven kultur genom hela organisationen” (31). Kommissionen uttrycker dessutom vidare sin oro över att flera av dess förslag till sektorslagstiftning inför den nya programperioden som är avsedda att säkerställa en enklare lagstiftningsram inte möter gensvar. |
| --- | --- |

1.43

Den sammanfattande rapporten behandlar inte enbart laglighet och korrekthet. Andra viktiga frågor som tas upp är instruktioner till kommissionens avdelningar för att förbättra resultatramen och få till stånd ”en resultatdriven kultur genom hela organisationen” (31). Kommissionen uttrycker dessutom vidare sin oro över att flera av dess förslag till sektorslagstiftning inför den nya programperioden som är avsedda att säkerställa en enklare lagstiftningsram inte möter gensvar.

Samlad bedömning

| 1.44 | I den sammanfattande rapporten jämförs de anslag som använts i strid med bestämmelserna med effekten av de finansiella korrigeringarna. Revisionsrätten anser att siffrorna måste sättas i sitt sammanhang. I själva rapporten står det att de siffror som presenteras troligen innebär att den totala risknivån underskattas. Revisionsrätten har redogjort för de inneboende begränsningarna i finansiella korrigeringar som redskap att korrigera fel (se punktena 1.19–1.35). Finansiella korrigeringar kan spela en viktig roll när det gäller att ge incitament till att förbättra utgifternas kvalitet, men det är viktigt att inte överskatta deras effekt när det gäller att garantera att utgifterna är korrekta. |
| --- | --- |

1.44

I den sammanfattande rapporten jämförs de anslag som använts i strid med bestämmelserna med effekten av de finansiella korrigeringarna. Revisionsrätten anser att siffrorna måste sättas i sitt sammanhang. I själva rapporten står det att de siffror som presenteras troligen innebär att den totala risknivån underskattas. Revisionsrätten har redogjort för de inneboende begränsningarna i finansiella korrigeringar som redskap att korrigera fel (se punktena 1.19–1.35). Finansiella korrigeringar kan spela en viktig roll när det gäller att ge incitament till att förbättra utgifternas kvalitet, men det är viktigt att inte överskatta deras effekt när det gäller att garantera att utgifterna är korrekta.

| 1.44 | Kommissionen utvärderar inte hur effektiva finansiella korrigeringar och återvinningar är när det gäller att korrigera fel på de slutliga stödmottagarnas nivå. I stället analyserar den på grundval av det regelverk som fastställs i artiklarna 59 och 80 i budgetförordningen om de på ett tillfredsställande sätt skyddar EU:s budget som helhet genom att exkludera utgifter som strider mot bestämmelserna från EU-stödet.

  Kommissionen har gjort en försiktig beräkning av de belopp det är fråga om. I sin analys inkluderade kommissionen bara sina egna finansiella korrigeringar (omkring 3,7 miljarder euro under 2012) och återvinningar (omkring 0,7 miljarder euro under 2012) som direkt gällde fel eller risk för fel på grund av brister i medlemsstaternas övervaknings- och kontrollsystem (totalt 4,4 miljarder euro under 2012).


  I linje med denna metod inkluderade kommissionen inte







  — | återvinningar av förskott som inte använts därför att det saknades utgifter (omkring 0,6 miljarder euro 2012). Beräkningen av de belopp som ska återbetalas till unionens budget måste emellertid baseras på en analys och validering av om de utgifter som ligger till grund för regleringen av det berörda förskottet är stödberättigande och att utgifter som strider mot bestämmelserna exkluderas, och |
| --- | --- | --- |

1.44

Kommissionen har gjort en försiktig beräkning av de belopp det är fråga om. I sin analys inkluderade kommissionen bara sina egna finansiella korrigeringar (omkring 3,7 miljarder euro under 2012) och återvinningar (omkring 0,7 miljarder euro under 2012) som direkt gällde fel eller risk för fel på grund av brister i medlemsstaternas övervaknings- och kontrollsystem (totalt 4,4 miljarder euro under 2012).

I linje med denna metod inkluderade kommissionen inte

—

återvinningar av förskott som inte använts därför att det saknades utgifter (omkring 0,6 miljarder euro 2012). Beräkningen av de belopp som ska återbetalas till unionens budget måste emellertid baseras på en analys och validering av om de utgifter som ligger till grund för regleringen av det berörda förskottet är stödberättigande och att utgifter som strider mot bestämmelserna exkluderas, och

| — | återvinningar som genomförts av medlemsstaterna (från 2007 till 2012 för programperioden 2007–2013) genom egna insatser (omkring 1,6 miljarder euro) och som korrigerar felaktiga belopp som mottagits av de slutliga mottagarna. |
| --- | --- |

—

återvinningar som genomförts av medlemsstaterna (från 2007 till 2012 för programperioden 2007–2013) genom egna insatser (omkring 1,6 miljarder euro) och som korrigerar felaktiga belopp som mottagits av de slutliga mottagarna.

Kommissionen anser att de belopp som beskrivs ovan bör beaktas när man analyserar de långsiktiga effekterna på lagligheten och korrektheten i de utgifter som redovisas av de slutliga stödmottagarna. För att ge mer fullständig information kommer kommissionen därför att inkludera dem i kommande meddelanden om skyddet av EU:s budget.

Kommissionen uppger på grundval av regelverket i artiklarna 59 och 80 i budgetförordningen och tillgängliga uppgifter att den skyddar EU:s budget som helhet på ett tillfredsställande sätt genom att exkludera utgifter som strider mot gällande bestämmelser från EU-stödet.

| 1.45 | Frågan är om den sammanfattande rapporten fortfarande är anpassad till att möjliggöra både intern och extern redovisning. Den sammanfattande rapporten färdigställs enligt en tidtabell som fastställs i budgetförordningen, men för sent för att den ska kunna vara ett viktigt underlag i revisionsrättens arbete. Den offentliggörs inte tillsammans med den konsoliderade årsredovisningen. Den innehåller inte och behöver inte innehålla någon uttrycklig förklaring av den typ som förekommer på andra områden (32). |
| --- | --- |

1.45

Frågan är om den sammanfattande rapporten fortfarande är anpassad till att möjliggöra både intern och extern redovisning. Den sammanfattande rapporten färdigställs enligt en tidtabell som fastställs i budgetförordningen, men för sent för att den ska kunna vara ett viktigt underlag i revisionsrättens arbete. Den offentliggörs inte tillsammans med den konsoliderade årsredovisningen. Den innehåller inte och behöver inte innehålla någon uttrycklig förklaring av den typ som förekommer på andra områden (32).

| 1.45 | Kommissionen anser att den sammanfattande rapporten går betydligt längre än vad som krävs i budgetförordningen, vars artikel 66 lyder: ”Kommissionen ska senast den 15 juni varje år till Europaparlamentet och rådet överlämna ett sammandrag av de årliga verksamhetsrapporterna för föregående år.” Den sammanfattande rapporten är det dokument genom vilket kommissionen tar det politiska ansvaret i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget. Den innehåller en analys av avsättningarna och skälen till dem och ger avdelningarna anvisningar om hur de ska hantera kvarvarande brister.

  Kommissionen anser att kombinationen av årliga verksamhetsrapporter och den sammanfattande rapporten uppfyller de mål om intern och extern ansvarighet som revisionsrätten har satt upp. De årliga verksamhetsrapporterna färdigställs i tid för att kunna beaktas av revisionsrätten och innehåller en uttrycklig förklaring som kan jämföras med praxis på andra områden. Den sammanfattande rapporten är en sammanfattning av de årliga verksamhetsrapporterna och är det dokument genom vilket kommissionen tar det politiska ansvaret i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget.


  De årliga verksamhetsrapporterna och den sammanfattande rapporten är offentliga dokument som är tillgängliga för intressenterna. Kommissionen ska följa revisionsrättens förslag att skapa en länk mellan den konsoliderade redovisningen och de sidor där den sammanfattande rapporten och de årliga verksamhetsrapporterna offentliggörs. |
| --- | --- |

1.45

Kommissionen anser att kombinationen av årliga verksamhetsrapporter och den sammanfattande rapporten uppfyller de mål om intern och extern ansvarighet som revisionsrätten har satt upp. De årliga verksamhetsrapporterna färdigställs i tid för att kunna beaktas av revisionsrätten och innehåller en uttrycklig förklaring som kan jämföras med praxis på andra områden. Den sammanfattande rapporten är en sammanfattning av de årliga verksamhetsrapporterna och är det dokument genom vilket kommissionen tar det politiska ansvaret i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget.

De årliga verksamhetsrapporterna och den sammanfattande rapporten är offentliga dokument som är tillgängliga för intressenterna. Kommissionen ska följa revisionsrättens förslag att skapa en länk mellan den konsoliderade redovisningen och de sidor där den sammanfattande rapporten och de årliga verksamhetsrapporterna offentliggörs.

BUDGETFÖRVALTNING

| 1.46 | Under 2012 kunde kommissionen inte tillgodose alla ansökningar om utbetalning från den tillgängliga budgeten. Det beror bland annat på den ökande klyftan mellan anslag för åtaganden och betalningar och de ackumulerade utestående åtagandena från tidigare år (33). |
| --- | --- |

1.46

Under 2012 kunde kommissionen inte tillgodose alla ansökningar om utbetalning från den tillgängliga budgeten. Det beror bland annat på den ökande klyftan mellan anslag för åtaganden och betalningar och de ackumulerade utestående åtagandena från tidigare år (33).

| 1.46 | Det är budgetmyndigheten som röstar om budgeten. Eftersom kommissionens budgetförslag 2012 blev föremål för nedskärningar av budgetmyndigheten var kommissionen tvungen att begära en ändringsbudget för att kunna tillgodose medlemsstaternas ansökningar om utbetalningar avseende regionalpolitik och landsbygdsutveckling. Även den blev emellertid föremål för nedskärningar av budgetmyndigheten, vilket ledde till att det i slutet av året fanns en stor anhopning på 12,1 miljarder av ej beviljade ansökningar om utbetalning avseende regionalpolitiken. När det gäller landsbygdsutveckling fanns det en relativt liten brist på betalningsbemyndiganden på 101,4 miljoner euro i 2012 års budget.

  Kommissionen använde alla tillgängliga verktyg för att maximera genomförandet av budgeten, bl.a. den ”överföring vid årets slut” som nyligen införts i budgetförordningen. Den gjorde det möjligt att samla ihop outnyttjade krediter från alla rubriker och göra utbetalningar på 211 miljoner euro inom regionalpolitiken i slutet av december. |
| --- | --- |

1.46

Kommissionen använde alla tillgängliga verktyg för att maximera genomförandet av budgeten, bl.a. den ”överföring vid årets slut” som nyligen införts i budgetförordningen. Den gjorde det möjligt att samla ihop outnyttjade krediter från alla rubriker och göra utbetalningar på 211 miljoner euro inom regionalpolitiken i slutet av december.

Budgetanslag för åtaganden och betalningar

| 1.47 | Genom den slutliga EU-budgeten tilläts institutionerna ingå åtaganden på 148,7 (34) miljarder euro och göra betalningar på 136,8 (35) miljarder euro. |
| --- | --- |

1.47

Genom den slutliga EU-budgeten tilläts institutionerna ingå åtaganden på 148,7 (34) miljarder euro och göra betalningar på 136,8 (35) miljarder euro.

| 1.48 | Dessa anslag utnyttjades full ut; ingånga åtaganden uppgick till 99,6 % av de beviljade anslagen (99,3 % 2011) och gjorda betalningar uppgick till 99,1 % av budgeten (98,6 % 2011). |
| --- | --- |

1.48

Dessa anslag utnyttjades full ut; ingånga åtaganden uppgick till 99,6 % av de beviljade anslagen (99,3 % 2011) och gjorda betalningar uppgick till 99,1 % av budgeten (98,6 % 2011).

| 1.49 | De anslag för åtaganden för vilka budgetramens tak för åtaganden gäller låg 0,8 miljarder euro under taket. Övriga åtaganden, som är anslag för vilka budgetramens tak för åtaganden inte gäller, uppgick till totalt 1,2 miljarder euro (36). När det gäller anslag för betalningar låg utnyttjandet 5,6 miljarder euro under taket för de totala anslagen. |
| --- | --- |

1.49

De anslag för åtaganden för vilka budgetramens tak för åtaganden gäller låg 0,8 miljarder euro under taket. Övriga åtaganden, som är anslag för vilka budgetramens tak för åtaganden inte gäller, uppgick till totalt 1,2 miljarder euro (36). När det gäller anslag för betalningar låg utnyttjandet 5,6 miljarder euro under taket för de totala anslagen.

Budgetutfallet

| 1.50 | Inkomsterna översteg betalningarna (37) med 1,0 miljard euro (38) 2012 (1,5 miljarder euro 2011). Detta överskott (39) kommer att användas för att minska de egna medel som behöver drivas in från medlemsstaterna 2013. |
| --- | --- |

1.50

Inkomsterna översteg betalningarna (37) med 1,0 miljard euro (38) 2012 (1,5 miljarder euro 2011). Detta överskott (39) kommer att användas för att minska de egna medel som behöver drivas in från medlemsstaterna 2013.

Trycket på betalningsbudgeteten

| 1.51 | Såsom revisionsrätten påpekade i årsrapporten för 2011 (40) blir det allt svårare för kommissionen att tillgodose alla betalningsansökningar under året inom ramen för de budgeterade anslagen för betalningar. År 2012 begärde kommissionen ytterligare betalningsbemyndiganden under årets fjärde kvartal. Den begärde 9 miljarder euro i anslag för betalningar genom ändringsbudget nr 6 som lämnades in den 23 oktober 2012, varav 6 miljarder euro godkändes av budgetmyndigheten den 12 december 2012. Trycket på betalningar återspeglas också i ökningen av utestående åtaganden (se punkterna 1.54 och 1.55). |
| --- | --- |

1.51

Såsom revisionsrätten påpekade i årsrapporten för 2011 (40) blir det allt svårare för kommissionen att tillgodose alla betalningsansökningar under året inom ramen för de budgeterade anslagen för betalningar. År 2012 begärde kommissionen ytterligare betalningsbemyndiganden under årets fjärde kvartal. Den begärde 9 miljarder euro i anslag för betalningar genom ändringsbudget nr 6 som lämnades in den 23 oktober 2012, varav 6 miljarder euro godkändes av budgetmyndigheten den 12 december 2012. Trycket på betalningar återspeglas också i ökningen av utestående åtaganden (se punkterna 1.54 och 1.55).

| 1.51 | Se svar på punkt 1.46. |
| --- | --- |

1.51

| 1.52 | En orsak är att anslagen för åtaganden har legat nära taket i budgetramen under hela perioden 2007–2013, medan anslagen för betalningar har fastställts till ett belopp som ligger under taket för varje period (se
  tabell 1.4
  ). Resultatet är att de tillgängliga ackumulerade åtagandebemyndigandena för 2007–2013 var 114 miljarder euro högre än de totala ackumulerade betalningsbemyndigandena för samma period. Det är 64 miljarder euro mer än skillnaden på 50 miljarder euro mellan de båda totalbeloppen i budgetramen. |
| --- | --- |

1.52

En orsak är att anslagen för åtaganden har legat nära taket i budgetramen under hela perioden 2007–2013, medan anslagen för betalningar har fastställts till ett belopp som ligger under taket för varje period (se
  tabell 1.4
  ). Resultatet är att de tillgängliga ackumulerade åtagandebemyndigandena för 2007–2013 var 114 miljarder euro högre än de totala ackumulerade betalningsbemyndigandena för samma period. Det är 64 miljarder euro mer än skillnaden på 50 miljarder euro mellan de båda totalbeloppen i budgetramen.

| 1.53 | Andra faktorer som skapade tryck på betalningsbudgeten 2012 är det ökade flödet av betalningsansökningar från medlemsstaterna under programperiodens nästa sista år (41) och reaktionen på att utbetalningarna inom sammanhållningspolitiken kom igång långsamt under den nuvarande programperioden. Det resulterade i ändringsbudgetar som innebar att betalningsbemyndiganden (men inte åtagandebemyndiganden) fördes över till andra budgetrubriker och att en del betalningsbemyndiganden förföll. |
| --- | --- |

1.53

Andra faktorer som skapade tryck på betalningsbudgeten 2012 är det ökade flödet av betalningsansökningar från medlemsstaterna under programperiodens nästa sista år (41) och reaktionen på att utbetalningarna inom sammanhållningspolitiken kom igång långsamt under den nuvarande programperioden. Det resulterade i ändringsbudgetar som innebar att betalningsbemyndiganden (men inte åtagandebemyndiganden) fördes över till andra budgetrubriker och att en del betalningsbemyndiganden förföll.

| 1.53 | Kommissionen håller med om att det ökade flödet av betalningsansökningar i slutet av programperioden är ett normalt inslag i den fleråriga programplaneringen. Eftersom kommissionen är medveten om denna trend föreslogs en ändringsbudget 2012 för att antecipera bristen på anslag (se även svaret på punkt 1.46).

  Ändringsbudgeten omfattade bara betalningsbemyndiganden. Inga ytterligare åtagandebemyndiganden behövs eftersom de fastställs i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

1.53

Ändringsbudgeten omfattade bara betalningsbemyndiganden. Inga ytterligare åtagandebemyndiganden behövs eftersom de fastställs i den fleråriga budgetramen.

Tabell 1.4 –   Jämförelse mellan budgetramen för 2007–2013 och de årliga budgetanslagen

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 (61) | Totalt |
| Fastställt i budgetramen |
| (A) | Åtagandebemyndiganden |

(miljoner euro)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013 (61)

Totalt

Fastställt i budgetramen

(A)

Åtagandebemyndiganden

124 457

132 797

134 722

140 978

142 272

148 049

152 502

975 777

| (B) | Betalningsbemyndiganden |
| --- | --- |

(B)

Betalningsbemyndiganden

122 190

129 681

120 445

134 289

133 700

141 360

143 911

925 576

| (C) | Underskott i budgetramen (A) – (B) |
| --- | --- |

(C)

Underskott i budgetramen (A) – (B)

2 267

3 116

14 277

6 689

8 572

6 689

8 591

50 201

Antagna budgetar (62)

| (D) | Beviljade betalningsbemyndiganden i årliga budgetar |
| --- | --- |

(D)

Beviljade betalningsbemyndiganden i årliga budgetar

113 844

115 772

113 410

122 956

126 727

135 758

132 837

861 304

| (E) | Ytterligare underskott (B) – (D) |
| --- | --- |

(E)

Ytterligare underskott (B) – (D)

8 346

13 909

7 035

11 333

6 973

5 602

11 074

64 272

| (F) | Totalt underskott (C) + (E) |
| --- | --- |

(F)

Totalt underskott (C) + (E)

10 613

17 025

21 312

18 022

15 545

12 291

19 665

114 473

Utestående budgetåtaganden

| 1.54 | Kommissionens utestående budgetåtaganden (42), där ännu ingen betalning och/eller inget tillbakadragande har gjorts, ökade med 10 miljarder euro (5,0 %) till 217 miljarder euro, och motsvarar värdet av 2 år och 3 månaders differentierade åtaganden (43) eller 2 år och 7 månaders differentierade betalningar med 2012 års utnyttjandegrad. |
| --- | --- |

1.54

Kommissionens utestående budgetåtaganden (42), där ännu ingen betalning och/eller inget tillbakadragande har gjorts, ökade med 10 miljarder euro (5,0 %) till 217 miljarder euro, och motsvarar värdet av 2 år och 3 månaders differentierade åtaganden (43) eller 2 år och 7 månaders differentierade betalningar med 2012 års utnyttjandegrad.

| 1.55 | Större delen av de utestående åtagandena avser rubrik 1b (sammanhållning för tillväxt och sysselsättning) (se
  diagram 1.4
  ). På detta område uppgick de utestående åtagandena till 140 miljarder euro (44) (64,1 % av de totala utestående åtagandena), vilket motsvarar värdet av 2 år och 8 månaders åtaganden eller 2 år och 11 månaders betalningar (2011: 3 år och 2 månader) inom det området med 2012 års utnyttjandegrad. De utestående åtagandenas andel av de årliga budgetarna är dock ungefär samma som inom andra områden med differentierade anslag. Minskningen av värdet räknat i antal år av betalningar jämfört med 2011 beror främst på de betalningsbemyndiganden på 4,4 miljarder euro som tilldelats sammanhållning genom ändringsbudget nr 6. Trots denna ökning av betalningsbemyndiganden var betalningsansökningar på 16,2 miljarder euro utestående (45) i slutet av 2012 (10,7 miljarder euro i slutet av 2011 och 6,4 miljarder euro i slutet av 2010). Det belopp som ska betalas med kommande betalningsbudgetar har alltså ökat betydligt de tre senaste åren. |
| --- | --- |

1.55

Större delen av de utestående åtagandena avser rubrik 1b (sammanhållning för tillväxt och sysselsättning) (se
  diagram 1.4
  ). På detta område uppgick de utestående åtagandena till 140 miljarder euro (44) (64,1 % av de totala utestående åtagandena), vilket motsvarar värdet av 2 år och 8 månaders åtaganden eller 2 år och 11 månaders betalningar (2011: 3 år och 2 månader) inom det området med 2012 års utnyttjandegrad. De utestående åtagandenas andel av de årliga budgetarna är dock ungefär samma som inom andra områden med differentierade anslag. Minskningen av värdet räknat i antal år av betalningar jämfört med 2011 beror främst på de betalningsbemyndiganden på 4,4 miljarder euro som tilldelats sammanhållning genom ändringsbudget nr 6. Trots denna ökning av betalningsbemyndiganden var betalningsansökningar på 16,2 miljarder euro utestående (45) i slutet av 2012 (10,7 miljarder euro i slutet av 2011 och 6,4 miljarder euro i slutet av 2010). Det belopp som ska betalas med kommande betalningsbudgetar har alltså ökat betydligt de tre senaste åren.

| 1.55 | Förutom betalningsansökningar som inte kunde beviljas i slutet av året därför att det saknades bemyndiganden (se svar på punkt 1.46) kommer det alltid att finnas sena betalningsansökningar som inte har beviljats i slutet av året på grund av tidsfristen den 31 december i N + 2/3-reglerna. |
| --- | --- |

1.55

Image

Utestående förhandsfinansieringsperioder

| 1.56 | När ett åtagande fullgörs (genom en betalning) innebär det inte nödvändigtvis slutet på processen för bokföring av utgifter. Kommissionen bokför slutliga utgifter först när en verksamhet har genomförts, rapporterats till kommissionen och godkänts.
  Tabell 1.5
  visar beloppet för de utbetalningar av förhandsfinansieringar där kommissionen ännu inte har accepterat och godkänt stödmottagarnas slutliga användning. Förhandsfinansieringen brutto uppgick till 80,1 miljard euro i slutet av 2012 (46). |
| --- | --- |

1.56

När ett åtagande fullgörs (genom en betalning) innebär det inte nödvändigtvis slutet på processen för bokföring av utgifter. Kommissionen bokför slutliga utgifter först när en verksamhet har genomförts, rapporterats till kommissionen och godkänts.
  Tabell 1.5
  visar beloppet för de utbetalningar av förhandsfinansieringar där kommissionen ännu inte har accepterat och godkänt stödmottagarnas slutliga användning. Förhandsfinansieringen brutto uppgick till 80,1 miljard euro i slutet av 2012 (46).

| 1.56 | Enligt artikel 90.4 i budgetförordningen ska förhandsfinansiering regleras (dvs. utgifterna bokföras) regelbundet och med hänsyn till det underliggande projektets ekonomiska karaktär och tidsplan. I samband med periodavgränsningen varje år hänförs relevanta utgifter till lämplig period, även om (slutliga) ersättningskrav ännu inte har rapporterats eller godkänts. |
| --- | --- |

1.56

| 1.57 | Den längsta genomsnittliga tidsåtgången från åtagande till accepterande av utgifter gäller rubrik 4 (EU som global partner) där det för en normal insats går 3 år och 11 månader (47) från det att åtagandet ingås till dess att kommissionen bokför den slutliga utgiften. Onödigt långa förhandsfinansieringsperioder kan leda till en ökad risk för fel eller förluster (se ruta 7.1 i kapitel 7). |
| --- | --- |

1.57

Den längsta genomsnittliga tidsåtgången från åtagande till accepterande av utgifter gäller rubrik 4 (EU som global partner) där det för en normal insats går 3 år och 11 månader (47) från det att åtagandet ingås till dess att kommissionen bokför den slutliga utgiften. Onödigt långa förhandsfinansieringsperioder kan leda till en ökad risk för fel eller förluster (se ruta 7.1 i kapitel 7).

| 1.57 | Kommissionen framhåller att ett undantag har förutsetts när det gäller yttre åtgärder i enlighet med artikel 184.4 i den uppdaterade budgetförordningen (som är tillämplig fr.o.m. den 1 januari 2013) med tanke på dessa åtgärders särdrag. Undantaget innebär att upp till två förhandsfinansierade utbetalningar kan vara öppna under hela den underliggande åtgärden. |
| --- | --- |

1.57

Tabell 1.5 –   Kommissionens utestående budgetåtaganden och förhandsfinanisering per rubrik i budgetramen och åtagandeår (betalningsår)

| (miljoner euro) |
| --- |
| Utestående budgetåtaganden |
| Rubrik | | < 2007 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Totalt | Åtagandeår (63) |
| 1 | Hållbar tillväxt (66) | 7 986 | 499 | 2 978 | 11 444 | 30 896 | 50 154 | 62 314 | 166 271 | 2,5 |
| 2 | Naturresurser | 806 | 66 | 144 | 286 | 1 893 | 8 987 | 14 703 | 26 886 | 1,7 |
| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa | 19 | 28 | 86 | 241 | 314 | 562 | 1 065 | 2 316 | 0,8 |
| 4 | EU som global partner | 1 322 | 710 | 1 291 | 2 199 | 3 464 | 4 884 | 7 558 | 21 429 | 2,4 |
| 5 | Administration | — | — | 0 | 0 | 0 | 3 | 317 | 320 | 0,0 |
| | Totalt | 10 133 | 1 304 | 4 498 | 14 171 | 36 568 | 64 591 | 85 958 | 217 222 | 2,3 |
| Förhandsfinanisering |
| Rubrik | | < 2007
   (64) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Totalt | Betalningsår (65) |
| 1 | Hållbar tillväxt (66) | 4 532 | 7 149 | 12 758 | 13 633 | 5 367 | 6 083 | 8 322 | 57 844 | 1,0 |
| 2 | Naturresurser | 1 454 | 3 934 | 2 728 | 172 | 116 | 164 | 290 | 8 857 | 0,2 |
| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa | 4 | 10 | 110 | 357 | 400 | 872 | 1 955 | 3 708 | 1,7 |
| 4 | EU som global partner | 311 | 210 | 433 | 990 | 1 536 | 2 632 | 3 866 | 9 979 | 1,5 |
| 5 | Administration | 1 | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 6 | 8 | 0,0 |
| | Totalsumma (förhandsfinansering brutto) | 6 302 | 11 303 | 16 030 | 15 152 | 7 419 | 9 751 | 14 438 | 80 395 | 0,6 |

(miljoner euro)

Utestående budgetåtaganden

Rubrik

< 2007

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Totalt

Åtagandeår (63)

1

Hållbar tillväxt (66)

7 986

499

2 978

11 444

30 896

50 154

62 314

166 271

2,5

2

Naturresurser

806

66

144

286

1 893

8 987

14 703

26 886

1,7

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

19

28

86

241

314

562

1 065

2 316

0,8

4

EU som global partner

1 322

710

1 291

2 199

3 464

4 884

7 558

21 429

2,4

5

Administration

—

—

0

0

0

3

317

320

0,0

Totalt

10 133

1 304

4 498

14 171

36 568

64 591

85 958

217 222

2,3

Förhandsfinanisering

Rubrik

< 2007
   (64)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Totalt

Betalningsår (65)

1

Hållbar tillväxt (66)

4 532

7 149

12 758

13 633

5 367

6 083

8 322

57 844

1,0

2

Naturresurser

1 454

3 934

2 728

172

116

164

290

8 857

0,2

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

4

10

110

357

400

872

1 955

3 708

1,7

4

EU som global partner

311

210

433

990

1 536

2 632

3 866

9 979

1,5

5

Administration

1

0

—

0

0

0

6

8

0,0

Totalsumma (förhandsfinansering brutto)

6 302

11 303

16 030

15 152

7 419

9 751

14 438

80 395

0,6

Framtida utbetalningsbehov

| 1.58 | Bland de centrala faktorer som bidrar till trycket på betalningsbudgeten för 2012 finns de stora skillnaderna i de obalanser som nämns i punkt 1.52 och behovet av att hantera de utestående saldona av outnyttjade åtaganden. På grund av trycket på betalningsbudgeten är det av avgörande betydelse att kommissionen planerar för betalningskrav på medellång och lång sikt. Samtidigt som man tillgodoser det behov av likvida medel som de utestående budgetåtagandena ger upphov till måste de framtida budgetarna också finansiera betalningar som följer av skulder i EU:s balansräkning (48). Sammantaget motsvarar dessa ett framtida behov av utbetalning på ungefär 313 miljarder euro per den 31 december 2012. |
| --- | --- |

1.58

Bland de centrala faktorer som bidrar till trycket på betalningsbudgeten för 2012 finns de stora skillnaderna i de obalanser som nämns i punkt 1.52 och behovet av att hantera de utestående saldona av outnyttjade åtaganden. På grund av trycket på betalningsbudgeten är det av avgörande betydelse att kommissionen planerar för betalningskrav på medellång och lång sikt. Samtidigt som man tillgodoser det behov av likvida medel som de utestående budgetåtagandena ger upphov till måste de framtida budgetarna också finansiera betalningar som följer av skulder i EU:s balansräkning (48). Sammantaget motsvarar dessa ett framtida behov av utbetalning på ungefär 313 miljarder euro per den 31 december 2012.

| 1.58 | De utestående åtagandena analyseras noggrant av kommissionen. De nya lagförslag som kommissionen lagt fram inför perioden 2014–2020 syftar till att skärpa den finansiella disciplinen genom en regel om automatiskt återtagande två år efter det årliga åtagandet. Kommissionen föreslog dessutom att undantaget för större projekt skulle slopas. Av den interinstitutionella processen att döma tycks emellertid medlagstiftarna vara överens om att regeln om automatiskt återtagande ska förlängas till tre år. Inom den fleråriga budgetramen föreslår kommissionen även större flexibilitet i budgetförvaltningen för att överföra outnyttjade marginaler inom varje rubrik till nästa år. |
| --- | --- |

1.58

| 1.59 | Revisionsrätten anser att kommissionen bör utarbeta och offentliggöra en långsiktig likviditetsbudget med en prognos över framtida betalningkrav och bidra till fastställandet av framtida behov, planera prioriteringar i budgeten och försäkra sig om att nödvändiga betalningar kan göras med de antagna årliga budgetarna. När kommissionen gör denna analys bör den överväga såväl i villken utsträckning EU kommer att behöva betala ut förhandsfinansieringar som tillgodose framtida betalningsbehov som följer av skulder som redan finns bokförda i unionens balansräkning. |
| --- | --- |

1.59

Revisionsrätten anser att kommissionen bör utarbeta och offentliggöra en långsiktig likviditetsbudget med en prognos över framtida betalningkrav och bidra till fastställandet av framtida behov, planera prioriteringar i budgeten och försäkra sig om att nödvändiga betalningar kan göras med de antagna årliga budgetarna. När kommissionen gör denna analys bör den överväga såväl i villken utsträckning EU kommer att behöva betala ut förhandsfinansieringar som tillgodose framtida betalningsbehov som följer av skulder som redan finns bokförda i unionens balansräkning.

| 1.59 | Kommissionen företar redan nu en mycket noggrann planering. Det enda sättet att lösa utestående åtaganden på är att antingen återta dem eller att betala. Återtaganden sker i strikt överensstämmelse med de finansiella reglerna och skulle i de flesta fall inte vara möjliga. Kommissionen är därför bunden att betala de utestående beloppen.

  Kommissionen ska analysera hur en långsiktig likviditetsbudget som även innefattar skulder som redan finns bokförda i unionens balansräkning kan upprättas och läggas fram på bästa sätt. |
| --- | --- |

1.59

Kommissionen ska analysera hur en långsiktig likviditetsbudget som även innefattar skulder som redan finns bokförda i unionens balansräkning kan upprättas och läggas fram på bästa sätt.

---

(1)  Den konsoliderade årsredovisningen omfattar balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter (inbegripet segmentrapportering).

(2)  De konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten omfattar de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten och förklarande noter.

(3)  Med den urvalsmetod som användes under tidigare år skulle den uppskattade mest sannolika felprocenten ha varit 4,5 %.

(4)  Se artikel 287 i EUF-fördraget.

(5)  Kommissionen upprättar räkenskaperna enligt principen om periodiserad redovisning sedan 2005, och revisionsrätten har bedömt räkenskaperna som tillförlitliga sedan 2007.

(6)  Ett litet antal fel konstaterades i upphandlingen för verksamhet under 2010 och tidigare år som gäller driftsutgifter och som gav upphov till betalningar under 2012. Dessa fel extrapoleras inte och ingår inte i den uppskattade övergripande felprocenten.

(7)  Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1) ska de slutliga redovisningarna överlämnas senast den 31 juli året det följande budgetåret (se artikel 148).

(8)  Behandlas huvudsakligen i kapitlen 7 och 8, men det gäller även en del av de utgifter som behandlas i kapitlen 4 och 5. Det extrapolerade felet för utgifter inom delad förvaltning baseras på en granskning av 685 transaktioner (från en population på 110,8 miljarder euro), medan extrapoleringen av andra driftsutgifter baseras på en granskning av 356 transaktioner (från en population på 20,1 miljarder euro).

(9)  Genomförande är sista steget i processen för finansiella korrigeringar. Se även punkt 1.42 i revisionsrättens årsrapport för 2009.

(10)  Som anges i not 6.4.2.2 i den konsoliderade årsredovisningen för 2012 respektive i not 6.2 i den konsoliderade årsredovisningen för 2011.

(11)  Se punkterna 1.32–1.50 i revisionsrättens årsrapport för 2009.

(12)  Ett viktigt undantag är utgifter inom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ).

(13)  Se punkt 1.34 i revisionsrättens årsrapport för 2009.

(14)  Finansiella korrigeringar inom jordbruk bokförs som inkomster avsatta för särskilda ändamål och försvinner därför inte ur avdelningen ”Jordbruk och landsbygdens utveckling”.

(15)  Se avsnitt 2 i räkenskapsförarens kvartalsrapporter med preliminära uppgifter om de finansiella korrigeringarna för 2012 inom sammanhållningspolitiken per den 31 mars, den 30 juni respektive den 30 september 2012, vilka ingår i Europaparlamentets budgetkontrollutskotts dokument om ansvarsfrihet under rubriken Financial corrections – Cohesion policy (finansiella korrigeringar – sammanhållningspolitiken) (http://www.europarl.europa.eu/committees/en/cont/publications.html?id=CONT00004#menuzone).

(16)  Artikel 9.1 a i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 (EUT L 209, 11.8.2005, s. 1): ”Medlemsstaterna a) skall [...] iii) driva in belopp som förlorats till följd av oegentligheter eller försummelser”.

(17)  I beloppet för återvinningar inom EGFJ (2012: 162 miljoner euro, not 6.4.2.1 i den konsoliderade årsredovisningen för 2012) ingår belopp som har återvunnits från jordbrukare och andra stödmottagare på grundval av åtgärder som vidtagits av utbetalande organ vilka motsvarar både de återvinningar som baseras på kommissionens överensstämmelsebeslut och de som baseras på de utbetalande organens eget arbete. I de bokförda återvinningarna ingår även tillämpningen av den regel enligt vilken kostnaden för belopp som inte återvunnits delas lika mellan EU-budgeten och den berörda medlemsstaten. De totala bokförda återvinningarna uppgår endast till ungefär en tredjedel av de bokförda finansiella korrigeringarna.

(18)  Inom sammanhållningspolitiken är det medlemsstaternas ansvar att vid behov återvinna felaktigt utbetalda belopp från stödmottagarna och rapportera till kommissionen om återvinningar från stödmottagare och belopp som dragits av från utgiftsredovisningar (artikel 70 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 25)). I not 6.7 i den konsoliderade årsredovisningen redovisas (utifrån uppgifter från medlemsstaterna) tillbakadraganden och återvinningar på totalt 1 652 miljoner euro i ytterligare korrigeringar som avser programperioden 2007-2013 utan att någon skillnad görs mellan korrigeringar som hänger samman med nationella kontroller och de som görs efter kommissionens kontroller.

(19)  Särskild rapport nr 7/2010, Revision av förfarandet för avslutande av räkenskaperna, punkterna 68–73 och diagram 3 (http://eca.europa.eu).

(20)  Se kapitel 4 (punkt 4.31) och särskild rapport nr 3/2012 Strukturfonder: Lyckades kommissionen åtgärda de brister som identifierats i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem? (http://eca.europa.eu).

(21)  Se punkt 1.40 i revisionsrättens årsrapport för 2009.

(22)  Se punkt 1.39 i revisionsrättens årsrapport för 2009.

(23)  Se punkt 5.73 i revisionsrättens årsrapport för 2011: ”Revisionsrätten rekommenderar följande: – Rekommendation 1: Kommissionen bör göra påföljdssystemen mer ändamålsenliga genom att öka effekten av finansiella korrigeringar och minska möjligheten att ersätta icke stödberättigande utgifter med andra utgifter, vilket föreslås av kommissionen på sammanhållningsområdet inför nästa programperiod.”

(24)  Termen ”generaldirektör” används här om alla personer som skriver under förklaringar. Förklaringarna har undertecknats av kommissionens generalsekreterare, 36 generaldirektörer, sju direktörer och fyra avdelningschefer samt Europeiska utrikestjänstens operativa chef.

(25)  De årliga verksamhetsrapporterna från kommissionens olika avdelningar finns på kommissionens webbsida: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.

(26)  GD Jordbruk och landsbygdsutveckling (se punkterna 3.31–3.36 i kapitel 3 och punkterna 4.38–4.40 i kapitel 4), GD Utveckling och samarbete – EuropeAid (se punkt 7.24 och ruta 7.2 i kapitel 7) och GD Forskning och innovation (se punkt 8.24 i kapitel 8).

(27)  Den sammanfattande rapporten offentliggörs på kommissionens webbsida: http://ec.europa.eu/atwork/pdf/synthesis_report_2012_en.pdf, tillsammans med bilagan http://ec.europa.eu/atwork/pdf/synthesis_report_2012_annex_en.pdf.

(28)  Se artikel 59.5 a i budgetförordningen (EU, Euratom) nr 966/2012.

(29)  Sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2012, avsnitt 4, s. 8.

(30)  Den sammanfattande rapporten s. 8, ruta 1: ”För att säkerställa överensstämmelse och jämförbarhet uppmanar kommissionen de centrala avdelningarna att se över de olika metoder som använts för att utvärdera de uppskattade riskbeloppen.”

(31)  Revisionsrättens bedömning av resultatrapporteringen vid tre utvalda generaldirektorat presenteras i kapitel 10.

(32)  Exempelvis den förvaltningsförklaring som organ i medlemsstaterna är skyldiga att lämna (artikel 59.5 a i budgetförordningen) och de årsberättelser om företagsstyrningen som krävs enligt artikel 46a i rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag (EGT L 222, 14.8.1978, s. 11).

(33)  Se punkterna 1.36–1.38 i revisionsrättens årsrapport för 2011.

(34)  Det belopp som finns tillgängligt för åtaganden 2012 och kommande år. I totala åtaganden ingår ett belopp på 0,3 miljarder euro som har förts över från 2011 och ett belopp från sex ändringsbudgetar på totalt 1,2 miljarder euro. Dessutom fanns ett belopp på 6,3 miljarder euro i inkomster som avsatts för särskilda ändamål som inte ingår i beloppet på 148,7 miljarder euro tillgängligt för åtaganden. Inkomster som avsatts för särskilda ändamål används för att täcka särskilda utgifter (se artikel 18 i budgetförordningen – rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 [EGT L 248, 16.9.2002, s. 1]). De omfattar bland annat återbetalningar som kommer från återvinning av belopp som betalats ut felaktigt och som återförs till sin ursprungliga budgetpost, bidrag från Efta-medlemmar för att stärka budgetposter och inkomster från tredje part då avtal som innebär ett ekonomiskt bidrag till EU-verksamheter har ingåtts.

(35)  Det belopp som finns tillgängligt för betalningar under året. I totala betalningar ingår ett belopp på 1,1 miljard euro som har förts över från 2011 och ett belopp från samma sex ändringsbudgetar på totalt 6,7 miljarder euro. Dessutom fanns ett belopp på 6,8 miljarder euro i inkomster som avsatts för särskilda ändamål som inte ingår i beloppet på 136,8 miljarder euro tillgängligt för betalningar.

(36)  Enligt det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen (EUT C 139, 14.6.2006, s. 1) får åtagandebemyndiganden på vissa områden, såsom reserven för katastrofbistånd, Europeiska unionens solidaritetsfond, flexibilitetsmekanismen och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, föras in i budgeten utöver de berörda utgiftstaken. År 2012 uppgick gjorda åtaganden till följande belopp: reserven för katastrofbistånd 224 miljoner euro, Europeiska unionens solidaritetsfond 688 miljoner euro, flexibilitetsmekanismen 200 miljoner euro och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter 74 miljoner euro, dvs. totalt 1 186 miljoner euro.

(37)  Utöver kontanta transaktioner ingår även vissa betalningsbemyndiganden som har förts över från förra året. Såsom anges i artikel 15 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj om genomförande av beslut 2007/436/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1) ska man vid beräkningen av detta överskott ta med betalningsbemyndiganden som har förts över från förra året, anslag som överförts från tidigare budgetår som inte har utnyttjats och som har förfallit och valutakursdifferenser.

(38)  Se not 1.1 – EU budgetutfall i EU:s konsoliderade årsredovisning för 2012.

(39)  Budgetöverskottet (budgetutfallet) är inte en reserv och kan inte ackumuleras och utnyttjas kommande år till att finansiera utgifter.

(40)  Se punkterna 1.34 och 1.38 i revisionsrättens årsrapport för 2011.

(41)  Se rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2012.

(42)  Det finns ytterligare 0,6 miljarder euro i utestående åtaganden för de övriga institutionerna. Om man räknar in detta belopp ligger EU:s totala utestående åtaganden på 218 miljarder euro.

(43)  I budgeten skiljer man på två typer av anslag: icke differentierade anslag och differentierade anslag (som består av differentierade åtaganden och differentierade betalningar). Icke differentierade anslag används för att finansiera åtgärder av årlig karaktär, t.ex. administrativa utgifter. Differentierade anslag infördes för förvaltningen av fleråriga åtgärder; betalningarna kan göras under det år då åtagandet gjordes och under kommande år. Differentierade anslag används främst för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden.

(44)  Två linjer i
  diagram 1.4
  utgör tillsammans beloppet 140 miljarder euro, nämligen en linje för ackumulerade utestående budgetåtaganden för perioden 2000–2006 (8 miljarder euro) och en linje för ackumulerade utestående budgetåtaganden för perioden 2007–2013 (132 miljarder euro). Närmare uppgifter om sammanhållning finns på sidorna 25 och 39–42 i rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2012.

(45)  I beloppet ingår både ersättningsanspråk som har godkänts för betalning och ersättningsanspråk som har kommit in men ännu inte kontrollerats eller godkänts. Se s. 39 i rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2012.

(46)  Det nettobelopp på 57,7 miljarder euro som redovisas i balansräkningen speglar vad som finns kvar av förhandsfinansieringen sedan kommissionen har uppskattat i hur hög grad stödmottagarna har uppfyllt stödvillkoren. Några generaldirektorat bokför inte slutliga utgifter ens när de har uppgifter som visar att verkliga framsteg har gjorts (punkt 1.29 i revisionsrättens årsrapport för 2010 och punkt 1.12 i revisionsrättens årsrapport för 2009).

(47)  Denna tidsåtgång motsvarar totalt 3 år och 11 månader i
  tabell 1.5
  fördelat på i genomsnitt 2 år och 5 månader för utestående budgetåtaganden och i genomsnitt 18 månader för förhandsfinansiering.

(48)  Med det viktiga undantaget för beviljade lån ger merparten av skulderna i balansräkningen till slut upphov till ansökningar om utbetalning från budgeten. Av de 137 miljarder euro i skulder som inte utgörs av upplåning är det endast 42 miljarder euro som redan är täckta av åtaganden.

(49)  Kapitlet omfattar även utgifter som i den allmänna budgeten betecknas som driftsutgifter, trots att de i de flesta fall ska användas till kommissionens administration och inte till att nå politiska resultat.

(50)  De administrativa utgifterna för de olika verksamhetsområdena (i miljoner euro) uppgår till:

| — | kapitel 3: 133 |
| --- | --- |

—

kapitel 3: 133

| — | kapitel 4: 253 |
| --- | --- |

—

kapitel 4: 253

| — | kapitel 5: 229 |
| --- | --- |

—

kapitel 5: 229

| — | kapitel 6: 93 |
| --- | --- |

—

kapitel 6: 93

| — | kapitel 7: 624 |
| --- | --- |

—

kapitel 7: 624

| — | kapitel 8: 1 627. |
| --- | --- |

—

kapitel 8: 1 627.

(51)  I
  bilaga 1.1
  förklaras hur systemen har klassificerats. Uppgifter om den särskilda bedömningen av de granskade systemen finns i punkterna 2.40–2.42, 3.9 och 3.35, 7.25 och 8.39. Revisionsrättens samlade bedömning för 2012 stämmer överens med den för 2011.

(52)  Felfrekvensen är den andel av urvalet som innehåller kvantifierbara och icke kvantifierbara fel. Procentsatserna har avrundats.

(53)  Den uppskattade felprocenten för yttre förbindelser, bistånd och utvidgning är högre än den uppskattade felprocenten för 2011 (1,1 %). Denna skillnad ska tolkas mot bakgrund av revisionsrättens ändrade revisionsmetod (se punkterna 1.6 och 1.7). Denna metodändring är den viktigaste identifierbara orsaken till att den uppskattade felprocenten har ökat (se punkterna 1.15 och 7.13–7.15).

(54)  Den uppskattade felprocenten för forskning och annan inre politik är högre än den uppskattade felprocenten för 2011 (3,0 %). Denna skillnad ska tolkas mot bakgrund av revisionsrättens ändrade revisionsmetod (se punkterna 1.6 och 1.7). Denna metodändring är den viktigaste identifierbara orsaken till att den uppskattade felprocenten har ökat (se punkterna 1.15 och 8.13–15).

(55)  Den ändring av revisionsrättens revisionsmetod som beskrivs i punkterna 1.6 och 1.7 står för högst 0,6 procentenheter av den mest sannolika felprocenten 2012 (se punkterna 1.13 och
  diagram 1.1
  ).

(56)  Revisionsrätten granskade ett urval av betalningskrav, som täckte alla typer av inkomster, på kommissionsnivå (se punkt 2.9).

(57)  För en fullständig förteckning över kommissionens generaldirektorat/avdelningar, se http://publications.europa.eu/code/en/en-390600.htm.

(58)  Källa: Årliga verksamhetsrapporter från generaldirektorat, avdelningar och genomförandeorgan. Uppgifterna under ”Orsak till reservation” har hämtats från del 3.2 (avdelningar) och anpassats eller del 4 och under ”Kvantifiering av reservationerna” från del 3.1 och del 3.2.

När det gäller GD MARE se även s. 67 i den årliga verksamhetsrapporten. Reservationen har dock kvantifierats till 0,0 euro eftersom inga betalningar gjordes 2012. När det gäller GD REGIO ingår 1,5 miljoner euro för IPA 2007-2013. När det gäller GD DEVCO har beräkningen gjorts exklusive EUF till 3 853,2 × 3,6 %. När det gäller genomförandeorganet EACEA gäller kvantifieringen i den årliga verksamhetsrapporten för två år, medan 50 % of 8,4 miljoner euro finns med i denna tabell.

(59)  Källa: Den konsoliderade årsredovisningen för 2012, betalningar gjorda under 2012 för poster inom den verksamhetsbaserade budgeten.

(60)  I denna kolumn redovisas kommissionens kvantifiering av riskbeloppen i den sammanfattande rapporten. Beloppet baseras på en kvantifiering av reservationerna i de årliga verksamhetsrapporterna och, när det gäller delad förvaltning, en kvantifiering av den övergripande risken när det gäller betalningar till operativa program för vilka ingen reservation har lämnats. När det gäller GD DEVCO inkluderar beloppet en kvantifiering av EUF-utgifter (Källa: årliga verksamhetsrapporter, del 3.1 och del 3.2). Metoden för att kvantifiera ”riskbeloppen” i den sammanfattande rapporten har ändrats i jämförelse med tidigare år.

Beloppen baseras på uppgifter ur följande årliga verksamhetsrapporter: GD Jordbruk och landsbygdsutveckling (AGRI): tabell 3.2 på s. 54 (16,7 + 915,4 miljoner euro), GD Regional- och stadspolitik (REGIO) s. 67 och 68 (se punkt 5.54 i kapitel 5), GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering (EMPL): tabell på s. 71.

(61)  Beloppet för 2013 under (D) är beloppet före eventuella ändringsbudgetar.

(62)  De beviljade åtagandebemyndigandena låg nära det belopp som hade fastställts i budgetramen och presenteras inte här.

(63)  Källa: Rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2012 – avsnitt A.6.3.

(64)  En del av den förhandsfinansiering som betalats ut före 2007 har fördelats till motsvarande rubrik i budgetramen utifrån ansvarigt GD eftersom det inte fanns några uppgifter om budgetposten i kommissionens informationssystem.

(65)  Den förhandsfinansiering som betalats ut per den 31 december 2012 delat med betalningar som gjorts från årets anslag.

(66)  Rubrik 1 – ”Hållbar tillväxt” består av rubrik 1a – ”Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning” och 1b – ”Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning”.

BILAGA 1.1

REVISIONSMETOD

| 1. | I handboken för finansiell revision och regelefterlevnadsrevision (FCAM), som finns tillgänglig på revisionsrättens webbplats, fastställs revisionsrättens revisionsmetod. För att planera revisionsarbetet och fastställa substansgranskningens omfattning använder revisionsrätten en modell för revisionssäkerhet. Den omfattar en bedömning av risken för att fel uppkommer i transaktioner (inneboende risk) och risken för att systemen inte förebygger eller upptäcker och korrigerar sådana fel (kontrollrisk). |
| --- | --- |

1.

I handboken för finansiell revision och regelefterlevnadsrevision (FCAM), som finns tillgänglig på revisionsrättens webbplats, fastställs revisionsrättens revisionsmetod. För att planera revisionsarbetet och fastställa substansgranskningens omfattning använder revisionsrätten en modell för revisionssäkerhet. Den omfattar en bedömning av risken för att fel uppkommer i transaktioner (inneboende risk) och risken för att systemen inte förebygger eller upptäcker och korrigerar sådana fel (kontrollrisk).

DEL 1
  –   
  Revisionsmetod när det gäller räkenskapernas tillförlitlighet (finansiell revision)

| 2. | För att kunna bedöma huruvida de konsoliderade räkenskaperna (den konsoliderade årsredovisningen och de aggregerade rapporterna om genomförandet av budgeten) i alla väsentliga avseenden ger en riktig bild av Europeiska unionens finansiella ställning och av inkomster, utgifter och kassaflöden vid årets slut vidtar revisionsrätten följande centrala revisionsåtgärder:






  a) | Utvärdering av kontrollmiljön när det gäller redovisningen. |
| --- | --- | --- |

2.

För att kunna bedöma huruvida de konsoliderade räkenskaperna (den konsoliderade årsredovisningen och de aggregerade rapporterna om genomförandet av budgeten) i alla väsentliga avseenden ger en riktig bild av Europeiska unionens finansiella ställning och av inkomster, utgifter och kassaflöden vid årets slut vidtar revisionsrätten följande centrala revisionsåtgärder:

a)

Utvärdering av kontrollmiljön när det gäller redovisningen.

| b) | Kontroll av hur centrala redovisningsrutiner och avslutningsförfarandet vid årets slut fungerar. |
| --- | --- |

b)

Kontroll av hur centrala redovisningsrutiner och avslutningsförfarandet vid årets slut fungerar.

| c) | Analytiska kontroller (överensstämmelse och rimlighet) av de viktigaste redovisningsuppgifterna. |
| --- | --- |

c)

Analytiska kontroller (överensstämmelse och rimlighet) av de viktigaste redovisningsuppgifterna.

| d) | Analyser och avstämningar av konton och/eller saldon. |
| --- | --- |

d)

Analyser och avstämningar av konton och/eller saldon.

| e) | Substansgranskning av åtaganden, betalningar and specifika balansposter på grundval av representativa urval. |
| --- | --- |

e)

Substansgranskning av åtaganden, betalningar and specifika balansposter på grundval av representativa urval.

DEL 2
  –   
  Revisionsmetod när det gäller transaktionernas korrekthet (regelefterlevnadsrevision)

| 3. | Den metod som revisionsrätten tillämpar vid granskningen av korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna består av följande:






  — | Direkt granskning av transaktioner inom varje inkomst- eller utgiftsområde (se
  tabellerna 1.1
  och
  1.2
  ) för att fastställa i vilken utsträckning de är korrekta. |
| --- | --- | --- |

3.

Den metod som revisionsrätten tillämpar vid granskningen av korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna består av följande:

—

Direkt granskning av transaktioner inom varje inkomst- eller utgiftsområde (se
  tabellerna 1.1
  och
  1.2
  ) för att fastställa i vilken utsträckning de är korrekta.

| — | Bedömning av hur ändamålsenliga utvalda system för övervakning och kontroll är när det gäller att garantera att transaktionerna är korrekta. Detta kompletteras med bevis från det arbete som utförts av andra revisorer (vid behov) och en analys av information och bestyrkanden från kommissionen. |
| --- | --- |

—

Bedömning av hur ändamålsenliga utvalda system för övervakning och kontroll är när det gäller att garantera att transaktionerna är korrekta. Detta kompletteras med bevis från det arbete som utförts av andra revisorer (vid behov) och en analys av information och bestyrkanden från kommissionen.

Hur revisionsrätten granskar transaktioner

| 4. | Den direkta granskningen av transaktioner inom varje särskild bedömning (kapitlen 2–9) grundar sig på ett representativt urval av inbetalningarna (när det gäller inkomster) och transaktionerna inom det berörda verksamhetsområdet (1). Denna granskning resulterar i en uppskattning av i vilken omfattning transaktionerna i den aktuella populationen är oriktiga. |
| --- | --- |

4.

Den direkta granskningen av transaktioner inom varje särskild bedömning (kapitlen 2–9) grundar sig på ett representativt urval av inbetalningarna (när det gäller inkomster) och transaktionerna inom det berörda verksamhetsområdet (1). Denna granskning resulterar i en uppskattning av i vilken omfattning transaktionerna i den aktuella populationen är oriktiga.

| 5. | Transaktionsgranskningen innebär att revisionsrätten granskar varje transaktion i urvalet för att avgöra om ersättningsanspråket eller betalningen har gjorts för de ändamål som anges i budgeten och den rättsliga grunden, beräknats korrekt och gjorts i enlighet med gällande regler och bestämmelser. Häri ingår att spåra transaktionen från budgeträkenskaperna ner till slutmottagarnivå (t.ex. jordbrukare, utbildningsanordnare eller projektansvarig för utvecklingsbistånd) och att granska regelefterlevnaden på varje nivå. När en transaktion (oavsett nivå) har beräknats felaktigt eller inte uppfyller ett rättsligt krav eller en kontraktsbestämmelse anses den innehålla ett fel. |
| --- | --- |

5.

Transaktionsgranskningen innebär att revisionsrätten granskar varje transaktion i urvalet för att avgöra om ersättningsanspråket eller betalningen har gjorts för de ändamål som anges i budgeten och den rättsliga grunden, beräknats korrekt och gjorts i enlighet med gällande regler och bestämmelser. Häri ingår att spåra transaktionen från budgeträkenskaperna ner till slutmottagarnivå (t.ex. jordbrukare, utbildningsanordnare eller projektansvarig för utvecklingsbistånd) och att granska regelefterlevnaden på varje nivå. När en transaktion (oavsett nivå) har beräknats felaktigt eller inte uppfyller ett rättsligt krav eller en kontraktsbestämmelse anses den innehålla ett fel.

| 6. | När det gäller utgifter granskar revisionsrätten mellanliggande betalningar och slutbetalningar och reglering av förskott (”kostnadsförda betalningar”). Med andra ord granskar vi transaktioner vid en tidpunkt när slutmottagarna av EU-medel (till exempel en jordbrukare, ett forskningsinstitut eller ett företag som levererar bygg- och anläggningsarbeten eller tjänster efter offentlig upphandling) har utfört verksamhet eller haft kostnader och när kommissionen har godkänt att verksamheten eller kostnaderna motiverade en utbetalning från EU:s budget. Revisionsrätten tittar följaktligen på den ekonomiska verklighet som ligger till grund för transaktionerna i EU:s konsoliderade räkenskaper. |
| --- | --- |

6.

När det gäller utgifter granskar revisionsrätten mellanliggande betalningar och slutbetalningar och reglering av förskott (”kostnadsförda betalningar”). Med andra ord granskar vi transaktioner vid en tidpunkt när slutmottagarna av EU-medel (till exempel en jordbrukare, ett forskningsinstitut eller ett företag som levererar bygg- och anläggningsarbeten eller tjänster efter offentlig upphandling) har utfört verksamhet eller haft kostnader och när kommissionen har godkänt att verksamheten eller kostnaderna motiverade en utbetalning från EU:s budget. Revisionsrätten tittar följaktligen på den ekonomiska verklighet som ligger till grund för transaktionerna i EU:s konsoliderade räkenskaper.

| 7. | Revisionsrättens revisionsurval ska ge en uppskattning av felnivån i den granskade populationen som helhet. Revisionsrätten granskar inte transaktioner i varje medlemsstat, mottagarland och/eller region varje år. I årsrapporten ges belysande exempel på de mest typiska fel som påträffas. Att vissa medlemsstater, mottagarländer och/eller regioner nämns vid namn innebär inte att det som exemplifieras inte kan inträffa någon annanstans. De belysande exempel som presenteras i denna rapport bildar inte en grund för slutsatser som ska dras om de berörda medlemsstaterna, mottagarländerna och/eller regionerna (2). |
| --- | --- |

7.

Revisionsrättens revisionsurval ska ge en uppskattning av felnivån i den granskade populationen som helhet. Revisionsrätten granskar inte transaktioner i varje medlemsstat, mottagarland och/eller region varje år. I årsrapporten ges belysande exempel på de mest typiska fel som påträffas. Att vissa medlemsstater, mottagarländer och/eller regioner nämns vid namn innebär inte att det som exemplifieras inte kan inträffa någon annanstans. De belysande exempel som presenteras i denna rapport bildar inte en grund för slutsatser som ska dras om de berörda medlemsstaterna, mottagarländerna och/eller regionerna (2).

Hur revisionsrätten utvärderar och presenterar resultatet av transaktionsgranskningen

| 8. | Fel i transaktioner uppkommer av en mängd olika skäl och antar flera olika former beroende på vilken överträdelse det är frågan om och vilken särskild regel eller kontraktsbestämmelse som inte har följts. Enskilda transaktioner kan vara helt eller delvis fel. Fel som upptäcks och korrigeras före och oberoende av de kontroller som revisionsrätten gör ingår inte i beräkningen och felfrekvensen, eftersom de visar att systemen för övervakning och kontroll fungerar ändamålsenligt. Revisionsrätten tar ställning till om enskilda fel är kvantifierbara eller icke kvantifierbara, beroende på om det går att mäta hur stor del av det granskade beloppet som innehöll fel. Revisionsrätten analyserar också karaktären på de upptäckta felen och skiljer framför allt mellan fel avseende stödberättigande (betalning som inte uppfyller stödvillkoren), förekomst (ersättning av en kostnad som inte kan styrkas) eller riktighet (betalning som beräknats felaktigt). |
| --- | --- |

8.

Fel i transaktioner uppkommer av en mängd olika skäl och antar flera olika former beroende på vilken överträdelse det är frågan om och vilken särskild regel eller kontraktsbestämmelse som inte har följts. Enskilda transaktioner kan vara helt eller delvis fel. Fel som upptäcks och korrigeras före och oberoende av de kontroller som revisionsrätten gör ingår inte i beräkningen och felfrekvensen, eftersom de visar att systemen för övervakning och kontroll fungerar ändamålsenligt. Revisionsrätten tar ställning till om enskilda fel är kvantifierbara eller icke kvantifierbara, beroende på om det går att mäta hur stor del av det granskade beloppet som innehöll fel. Revisionsrätten analyserar också karaktären på de upptäckta felen och skiljer framför allt mellan fel avseende stödberättigande (betalning som inte uppfyller stödvillkoren), förekomst (ersättning av en kostnad som inte kan styrkas) eller riktighet (betalning som beräknats felaktigt).

| 9. | Många fel inträffar när lagar om offentlig upphandling tillämpas. För att garantera att fördragets grundläggande principer om konkurrens följs ska kontrakt offentliggöras och anbud utvärderas enligt särskilda kriterier, och kontrakt får inte på ett konstlat sätt delas upp så att man kommer under tröskelvärdena osv. |
| --- | --- |

9.

Många fel inträffar när lagar om offentlig upphandling tillämpas. För att garantera att fördragets grundläggande principer om konkurrens följs ska kontrakt offentliggöras och anbud utvärderas enligt särskilda kriterier, och kontrakt får inte på ett konstlat sätt delas upp så att man kommer under tröskelvärdena osv.

| 10. | För revisionen fastställer revisionsrätten ett värde för bristande efterlevnad av de formella kraven i lagstiftningen om offentlig upphandling. Revisionsrätten






  a) | bedömer ett fel som ”allvarligt” om det motverkar målen med bestämmelserna för offentlig upphandling: sund konkurrens och tilldelning av kontraktet till den bäst lämpade anbudsgivaren (3), |
| --- | --- | --- |

10.

För revisionen fastställer revisionsrätten ett värde för bristande efterlevnad av de formella kraven i lagstiftningen om offentlig upphandling. Revisionsrätten

a)

bedömer ett fel som ”allvarligt” om det motverkar målen med bestämmelserna för offentlig upphandling: sund konkurrens och tilldelning av kontraktet till den bäst lämpade anbudsgivaren (3),

| b) | bedömer att felet vid ”allvarliga” brott mot bestämmelserna för offentlig upphandling påverkar hela värdet av den betalning som avser kontraktet – ett 100-procentigt kvantifierbart fel (4), |
| --- | --- |

b)

bedömer att felet vid ”allvarliga” brott mot bestämmelserna för offentlig upphandling påverkar hela värdet av den betalning som avser kontraktet – ett 100-procentigt kvantifierbart fel (4),

| c) | kvantifierar eller extrapolerar inte mindre allvarliga fel som inte påverkar resultatet av upphandlingsförfarandena (icke kvantifierbara fel (5)). |
| --- | --- |

c)

kvantifierar eller extrapolerar inte mindre allvarliga fel som inte påverkar resultatet av upphandlingsförfarandena (icke kvantifierbara fel (5)).

| 11. | Revisionsrättens kvantifiering kan skilja sig från den som kommissionen eller medlemsstaterna tillämpar när de beslutar hur de ska reagera på felaktig tillämpning av bestämmelserna för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrättens kvantifiering kan skilja sig från den som kommissionen eller medlemsstaterna tillämpar när de beslutar hur de ska reagera på felaktig tillämpning av bestämmelserna för offentlig upphandling.

Uppskattad felfrekvens (mest sannolikt fel)

| 12. | På grundval av de fel som revisionsrätten har kvantifierat uppskattar den den mest sannolika felprocenten (MSF) (6) för varje särskild bedömning och för de totala budgetutgifterna. Den mest sannolika felprocenten är en statistisk uppskattning av den sannolika felprocenten (dvs. kvantifierbara brott mot tillämpliga förordningar, regler och kontrakts- och bidragsvillkor) i populationen. Revisionsrätten uppskattar även den lägsta sannolika felprocenten (LSF) och den högsta sannolika felprocenten (HSF) (se illustrationen nedan). |
| --- | --- |

12.

På grundval av de fel som revisionsrätten har kvantifierat uppskattar den den mest sannolika felprocenten (MSF) (6) för varje särskild bedömning och för de totala budgetutgifterna. Den mest sannolika felprocenten är en statistisk uppskattning av den sannolika felprocenten (dvs. kvantifierbara brott mot tillämpliga förordningar, regler och kontrakts- och bidragsvillkor) i populationen. Revisionsrätten uppskattar även den lägsta sannolika felprocenten (LSF) och den högsta sannolika felprocenten (HSF) (se illustrationen nedan).

Image

| 13. | Procentandelen skuggad area under kurvan visar sannolikheten för att den faktiska felprocenten i populationen ligger mellan LSF och HSF. |
| --- | --- |

13.

Procentandelen skuggad area under kurvan visar sannolikheten för att den faktiska felprocenten i populationen ligger mellan LSF och HSF.

| 14. | När revisionsrätten planerar sin revision strävar den efter att vidta revisionsåtgärder som innebär att den kan jämföra den uppskattade felprocenten i populationen med en planerad väsentlighetsgräns på 2 %. Vid bedömningen av granskningsresultatet vägleds revisionsrätten av denna väsentlighetsgräns och beaktar felens karaktär, belopp och kontext när den formulerar sitt revisionsuttalande. |
| --- | --- |

14.

När revisionsrätten planerar sin revision strävar den efter att vidta revisionsåtgärder som innebär att den kan jämföra den uppskattade felprocenten i populationen med en planerad väsentlighetsgräns på 2 %. Vid bedömningen av granskningsresultatet vägleds revisionsrätten av denna väsentlighetsgräns och beaktar felens karaktär, belopp och kontext när den formulerar sitt revisionsuttalande.

Felfrekvens

| 15. | Revisionsrätten uttrycker den frekvens som fel förekommer i genom att presentera den andel av urvalet som innehåller antingen kvantifierbara eller icke kvantifierbara fel. |
| --- | --- |

15.

Revisionsrätten uttrycker den frekvens som fel förekommer i genom att presentera den andel av urvalet som innehåller antingen kvantifierbara eller icke kvantifierbara fel.

Hur revisionsrätten bedömer systemen och rapporterar resultatet

| 16. | Kommissionen och medlemsstaterna, stödmottagande länder och/eller regioner inrättar system för övervakning och kontroll som ska hantera budgetriskerna, bland annat risker som gäller transaktionernas korrekthet. Bedömningen av hur ändamålsenliga systemen är när det gäller att garantera korrekthet är därför en central revisionsåtgärd som är särskilt användbar när rekommendationer till förbättringar fastställs. |
| --- | --- |

16.

Kommissionen och medlemsstaterna, stödmottagande länder och/eller regioner inrättar system för övervakning och kontroll som ska hantera budgetriskerna, bland annat risker som gäller transaktionernas korrekthet. Bedömningen av hur ändamålsenliga systemen är när det gäller att garantera korrekthet är därför en central revisionsåtgärd som är särskilt användbar när rekommendationer till förbättringar fastställs.

| 17. | Inom varje verksamhetsområde, och även när det gäller inkomster, finns en mängd olika enskilda system. Därför bedömer revisionsrätten i allmänhet varje år ett urval av system. Resultatet av systembedömningarna presenteras i form av en tabell, kallad ”Resultat av systemgranskningen” i bilaga X.2 till kapitlen 2–9. Systemen bedöms vara antingen ändamålsenliga när det gäller att minska risken för fel i transaktioner, delvis ändamålsenliga (när det finns några brister som påverkar den operativa ändamålsenligheten) eller inte ändamålsenliga (när bristerna är av avgörande betydelse och därmed helt undergräver den operativa ändamålsenligheten). |
| --- | --- |

17.

Inom varje verksamhetsområde, och även när det gäller inkomster, finns en mängd olika enskilda system. Därför bedömer revisionsrätten i allmänhet varje år ett urval av system. Resultatet av systembedömningarna presenteras i form av en tabell, kallad ”Resultat av systemgranskningen” i bilaga X.2 till kapitlen 2–9. Systemen bedöms vara antingen ändamålsenliga när det gäller att minska risken för fel i transaktioner, delvis ändamålsenliga (när det finns några brister som påverkar den operativa ändamålsenligheten) eller inte ändamålsenliga (när bristerna är av avgörande betydelse och därmed helt undergräver den operativa ändamålsenligheten).

Hur revisionsrätten kommer fram till sina uttalanden i revisionsförklaringen

| 18. | Revisionsrätten kommer fram till ett uttalande om korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för Europeiska unionens räkenskaper, som den formulerar i revisionsförklaringen, baserat på det revisionsarbete som rapporteras i kapitlen 2–9 i denna rapport, och här ingår bland annat en bedömning av i hur hög grad felen är av avgörande betydelse. Det arbete som har utförts gör att revisionsrätten kan bedöma med vilken säkerhet felen i populationen ligger över eller under väsentlighetsgränsen. Enligt revisionsrättens bästa uppskattning uppgår felprocenten för utgifterna totalt sett 2012 till 4,8 %. Revisionsrätten bedömer att felprocenten i den granskade populationen med mer än 95 % säkerhet är väsentlig. Den uppskattade felprocenten inom olika verksamhetsområden varierar, såsom beskrivs i kapitlen 3–9. Revisionsrätten bedömde att felen var av avgörande betydelse eftersom de förekommer inom de flesta av utgiftsområdena. Revisionsrätten gör ett övergripande uttalande om åtagandenas korrekthet baserat på ett ytterligare horisontellt urval. |
| --- | --- |

18.

Revisionsrätten kommer fram till ett uttalande om korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för Europeiska unionens räkenskaper, som den formulerar i revisionsförklaringen, baserat på det revisionsarbete som rapporteras i kapitlen 2–9 i denna rapport, och här ingår bland annat en bedömning av i hur hög grad felen är av avgörande betydelse. Det arbete som har utförts gör att revisionsrätten kan bedöma med vilken säkerhet felen i populationen ligger över eller under väsentlighetsgränsen. Enligt revisionsrättens bästa uppskattning uppgår felprocenten för utgifterna totalt sett 2012 till 4,8 %. Revisionsrätten bedömer att felprocenten i den granskade populationen med mer än 95 % säkerhet är väsentlig. Den uppskattade felprocenten inom olika verksamhetsområden varierar, såsom beskrivs i kapitlen 3–9. Revisionsrätten bedömde att felen var av avgörande betydelse eftersom de förekommer inom de flesta av utgiftsområdena. Revisionsrätten gör ett övergripande uttalande om åtagandenas korrekthet baserat på ett ytterligare horisontellt urval.

Oriktigheter eller oegentligheter

| 19. | En majoritet av felen uppstår för att de ofta komplexa bestämmelserna för EU:s utgiftsprogram tillämpas felaktigt eller missförstås. Om revisionsrätten har anledning att misstänka att bedräglig verksamhet har ägt rum rapporterar den om detta till Olaf, EU:s byrå för bedrägeribekämpning, som ansvarar för de eventuella utredningar som detta ger upphov till. Revisionsrätten rapporterar flera fall varje år till Olaf. |
| --- | --- |

19.

En majoritet av felen uppstår för att de ofta komplexa bestämmelserna för EU:s utgiftsprogram tillämpas felaktigt eller missförstås. Om revisionsrätten har anledning att misstänka att bedräglig verksamhet har ägt rum rapporterar den om detta till Olaf, EU:s byrå för bedrägeribekämpning, som ansvarar för de eventuella utredningar som detta ger upphov till. Revisionsrätten rapporterar flera fall varje år till Olaf.

DEL 3
  –   
  Koppling mellan revisionsuttalandena när det gäller räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet

| 20. | I enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i EUF-fördraget har revisionsrätten avgett






  a) | ett revisionsuttalande om Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper för det budgetår som avslutats, |
| --- | --- | --- |

20.

I enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i EUF-fördraget har revisionsrätten avgett

a)

ett revisionsuttalande om Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper för det budgetår som avslutats,

| b) | revisionsuttalanden om korrektheten i de inkomster, kostnadsförda betalningar och åtaganden som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

revisionsuttalanden om korrektheten i de inkomster, kostnadsförda betalningar och åtaganden som ligger till grund för räkenskaperna.

| 21. | Dessa revisionsuttalanden och tillhörande revisioner har gjorts i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och god revisionssed och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan. |
| --- | --- |

21.

Dessa revisionsuttalanden och tillhörande revisioner har gjorts i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och god revisionssed och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan.

| 22. | I dessa standarder anges även att i en situation där revisorerna avger revisionsuttalanden om räkenskapernas tillförlitlighet och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna leder ett modifierat uttalande om transaktionernas korrekthet inte i sig till ett modifierat uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet. I den årsredovisning som revisionsrätten uttalar sig om, särskilt not 6, konstateras att det finns ett väsentligt problem när det gäller brott mot de regler som styr kostnader som belastar EU:s budget. Revisionsrätten har därför beslutat att förekomsten av en väsentlig felnivå som påverkar korrektheten inte i sig är ett skäl att modifiera sitt separata uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet. |
| --- | --- |

22.

I dessa standarder anges även att i en situation där revisorerna avger revisionsuttalanden om räkenskapernas tillförlitlighet och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna leder ett modifierat uttalande om transaktionernas korrekthet inte i sig till ett modifierat uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet. I den årsredovisning som revisionsrätten uttalar sig om, särskilt not 6, konstateras att det finns ett väsentligt problem när det gäller brott mot de regler som styr kostnader som belastar EU:s budget. Revisionsrätten har därför beslutat att förekomsten av en väsentlig felnivå som påverkar korrektheten inte i sig är ett skäl att modifiera sitt separata uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet.

---

(1)  Dessutom granskar revisionsrätten ett representativt horisontellt urval av åtaganden för att kontrollera att gällande regler och bestämmelser följs.

(2)  Syftet med granskningen är att komma fram till en giltig slutsats om EU:s utgifter och inkomster som helhet. För att göra en giltig och statistiskt signifikant jämförelse mellan medlemsstater, mottagarländer och/eller regioner, skulle revisionsrätten behöva göra ett urval med många fler transaktioner i var och en av dem än vad som realistiskt sett är möjligt.

(3)  Det finns i huvudsak två system för kontraktstilldelning: det lägsta anbudet och det mest fördelaktiga anbudet.

(4)  Exempel på kvantifierbara fel: ingen eller begränsad konkurrens (utom när detta uttryckligen tillåts enligt den rättsliga ramen) för huvudkontraktet eller för tilläggskontrakt, felaktig bedömning av anbuden som påverkar resultatet av upphandlingen, betydande ändringar av kontraktets omfattning och konstlad uppdelning av kontraktet så att projekt hamnar under det tröskelvärde från och med vilket regler för offentlig upphandling gäller.

(5)  Exempel på icke kvantifierbara fel: felaktig bedömning av anbuden som inte påverkar resultatet av upphandlingen, formella brister i upphandlingsförfarandet eller kravspecifikationen och bristande efterlevnad av de formella aspekterna av kraven på öppenhet.

(6)  Formuladär GUV står för genomsnittligt urvalsintervall och i är numreringen av transaktionerna i urvalet.

BILAGA 1.2

UPPFÖLJNING AV IAKTTAGELSER FRÅN TIDIGARE ÅR OM RÄKENSKAPERNAS TILLFÖRLITLIGHET

| Iakttagelser från tidigare år | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- |
| 1. | Förhandsfinansiering, skulder till leverantörer och stödmottagare och periodavgränsning |

Iakttagelser från tidigare år

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Kommissionens svar

1.

| 1. | Förhandsfinansiering, skulder till leverantörer och stödmottagare och periodavgränsning |
| --- | --- |

1.

| 1. | Förhandsfinansiering, skulder till leverantörer och stödmottagare och periodavgränsning |
| --- | --- |

1.

När det gäller förhandsfinansiering, skulder till leverantörer och stödmottagare och den periodavgränsning som rör dessa poster har revisionsrätten sedan budgetåret 2007 hittat fel i räkenskaperna som inte haft en väsentlig inverkan totalt sett men som varit många till antalet. Detta understryker behovet av ytterligare förbättringar vid vissa generaldirektorat.

Vad beträffar redovisningen av förhandsfinansierade belopp identifierade revisionsrätten även följande:

| — | Regleringen av utestående förhandsfinansieringar genomförs inte alltid korrekt. Ett antal regleringar genomfördes antingen inte alls eller bokfördes till inkorrekta belopp. |
| --- | --- |

—

Regleringen av utestående förhandsfinansieringar genomförs inte alltid korrekt. Ett antal regleringar genomfördes antingen inte alls eller bokfördes till inkorrekta belopp.

| — | Vissa generaldirektorat på forskningsområdet behandlar inte tillgänglig information om framsteg som har gjorts och vilka kostnader som har uppstått och reglerar inte motsvarande förhandsfinansiering i enlighet med dessa framsteg utan använder approximeringar när de fastställer periodavgränsningen. |
| --- | --- |

—

Vissa generaldirektorat på forskningsområdet behandlar inte tillgänglig information om framsteg som har gjorts och vilka kostnader som har uppstått och reglerar inte motsvarande förhandsfinansiering i enlighet med dessa framsteg utan använder approximeringar när de fastställer periodavgränsningen.

Revisionsrätten konstaterade att flera generaldirektorat fortsätter att bokföra uppskattningar i räkenskaperna även när de har en tillfredsställande grund för reglering av de aktuella förhandsfinansieringarna. I vissa fall är de förseningar som uppstått i bokföringen av utgifter kopplade till att verifieringskedjan är bruten. Revisionsrätten anser att förfarandena vid vissa generaldirektorat behöver förbättras betydligt.

Kommissionen är medveten om hur viktig denna fråga är och arbetar kontinuerligt med att förbättra sina rutiner. En särskild artikel har införts i den reviderade budgetförordningen för att uppmuntra en mer regelbunden reglering av förfinansieringar. Dessa bestämmelser kompletteras med ett tolkningsmeddelande som har skickats ut till alla kommissionens generaldirektorat.

| — | För första gången i årsrapporten för 2010 konstaterades att kommissionen i ett ökande antal fall vid bokföring av betalningar inte korrekt hade bokfört motsvarande tillgångspost, framför allt när det gällde finansieringstekniska instrument och förskott som avsåg andra stödordningar. |
| --- | --- |

—

För första gången i årsrapporten för 2010 konstaterades att kommissionen i ett ökande antal fall vid bokföring av betalningar inte korrekt hade bokfört motsvarande tillgångspost, framför allt när det gällde finansieringstekniska instrument och förskott som avsåg andra stödordningar.

Kommissionen inkluderade finansieringstekniska instrument i räkenskaperna för 2010 och förskott som avsåg andra stödordningar i räkenskaperna för 2011. Utestående mellanhavanden uppskattas i båda fallen utifrån antagandet att medlen används jämnt under verksamhetsperioden. Kommissionen bör följa och utvärdera detta antagande.

Den metod som revisionsrätten beskriver tillämpas eftersom just dessa utgiftsposter har identifierats. Kommissionen anser det vara osannolikt att en annan metod som är tillförlitligare och samtidigt kostnadseffektiv skulle kunna utarbetas under de få månader som återstår av innevarande programplaneringsperiod.

| 2. | Upplysningar om återvinningar och finansiella korrigeringar |
| --- | --- |

2.

| 2. | Upplysningar om återvinningar och finansiella korrigeringar |
| --- | --- |

2.

| 2. | Upplysningar om återvinningar och finansiella korrigeringar |
| --- | --- |

2.

Man bör undersöka de riktlinjer för ekonomisk rapportering som gäller vilken information som ska ingå och hur den ska behandlas. Ytterligare ansträngningar behövs för att höja kvaliteten på de uppgifter som presenteras.

Räkenskapsföraren har förbättrat presentationen av informationen om återvinningar och finansiella korrigeringar i not 6. Noten är nu mer koncentrerad och mindre omfattande. Not 6 innehåller också icke finansiell information. Det vore bättre om informationen presenterades i den rapport om skydd av EU:s budget i enlighet med artikel 150.4 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget som ska översändas till budgetmyndigheten i september varje år.

Kommissionen kommer att fortsätta sina ansträngningar att ytterligare förbättra presentationen av denna information och meddelar att mer detaljerad information kommer att finnas i kommissionens meddelande om skydd av EU:s budget.

Vid utgången av 2010 och 2011 återstod fortfarande ett korrigeringsbelopp på totalt 2,5 miljarder euro för sammanhållning att genomföra (dvs. att kommissionen faktiskt erhåller pengar genom en återbetalning eller att kommissionen gör en utbetalning på grundval av ett ersättningsanspråk från vilket medlemsstaten har dragit av de utgifter som inte var stödberättigande). Den låga genomförandegraden på 71 % för 2010 och 72 % för 2011 förklarades av det pågående avslutningsförfarandet för programperioden 2000–2006. De ersättningsanspråk som hade mottagits i slutet av 2010 hade ännu inte godkänts, vilket betydde att motsvarande finansiella korrigeringar inte kunde räknas in i uppgifterna om genomförandet för 2010.

Vid utgången av 2012 återstod ett belopp på 1,1 miljarder euro att genomföra (en genomförandegrad på 90 %). Det totala beloppet för 2012 inkluderade belopp för finansiella korrigeringar som ingick i avslutandet av program från perioden 2000–2006 (se ruta 1.1).

Denna siffra beräknas stiga under 2013 när Eruf-programmen för 2000–2006 avslutas. För Sammanhållningsfonden gäller emellertid andra föreskrifter och merparten av denna fonds projekt för åren 2000–2006 kommer att avslutas nästa år.

| 3. | Överföring av Galileos tillgångar |
| --- | --- |

3.

| 3. | Överföring av Galileos tillgångar |
| --- | --- |

3.

| 3. | Överföring av Galileos tillgångar |
| --- | --- |

3.

Kommissionen bör se till att se till att all nödvändig redovisningsmässig och teknisk information finns tillgänglig vid tidpunkten för överföringen så att tillgångarna skyddas effektivt.

Kommissionen arbetar tillsammans med Europeiska rymdorganisationen för att se till att all nödvändig redovisningsmässig och teknisk information finns tillgänglig vid tidpunkten för överföringen.

Kommissionen har gjort noggranna kontroller och fått rimliga garantier för att de belopp som redovisas i balansräkningen för Galileo är tillförlitliga. Förberedelserna inför överföringen av tillgångarna fortsätter i stadig takt.

Kommissionen kommer att fortsätta att granska ESA:s finansiella rapporter och rätta till eventuella fel. Kommissionen kommer att uppmuntra och hjälpa ESA att förbättra den finansiella rapporteringen ytterligare.

I sin årsrapport för 2010 och i senare årsrapporter har revisionsrätten riktat uppmärksamheten på den reservation som den ansvariga generaldirektören gjorde i sin årliga verksamhetsrapport om tillförlitligheten i Europeiska rymdorganisationens finansiella rapportering.

Den ansvariga generaldirektören behöll reservationen om tillförlitligheten i Europeiska rymdorganisationens finansiella rapportering i sin årliga verksamhetsrapport för 2012.

BILAGA 1.3

UTDRAG UR DEN KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGEN FÖR 2012
   (1)

Tabell 1 –   Balansräkning
   (2)

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Anläggningstillgångar |
| Immateriella anläggningstillgångar | 188 | 149 |
| Materiella anläggningstillgångar | 5 978 | 5 071 |
| Placeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | 392 | 374 |
| Finansiella tillgångar | 62 311 | 43 672 |
| Fordringar och återkrav | 564 | 289 |
| Förfinansiering | 44 505 | 44 723 |
| | 113 938 | 94 278 |
| Omsättningstillgångar |
| Lager | 138 | 94 |
| Finansiella tillgångar | 1 981 | 3 721 |
| Fordringar och återkrävbara medel | 14 039 | 9 477 |
| Förfinansiering | 13 238 | 11 007 |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | 10 674 | 18 935 |
| | 40 070 | 43 234 |
| Totala tillgångar | 154 008 | 137 512 |
| Långfristiga skulder |
| Pensioner och övriga ersättningar till anställda | (42 503) | (34 835) |
| Avsättningar | (1 258) | (1 495) |
| Finansiella skulder | (57 232) | (41 179) |
| Övriga skulder | (2 527) | (2 059) |
| | (103 520) | (79 568) |
| Kortfristiga skulder |
| Avsättningar | (806) | (270) |
| Fnansiella skulder | (15) | (51) |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | (90 083) | (91 473) |
| | (90 904) | (91 794) |
| Totala skulder | (194 424) | (171 362) |
| Tillgångar netto | (40 416) | (33 850) |
| Reserver | 4 061 | 3 608 |
| Fordringar på medlemsstaterna (3) | (44 477) | (37 458) |
| Tillgångar netto | (40 416) | (33 850) |

(miljoner euro)

31.12.2012

31.12.2011

Anläggningstillgångar

Immateriella anläggningstillgångar

188

149

Materiella anläggningstillgångar

5 978

5 071

Placeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

392

374

Finansiella tillgångar

62 311

43 672

Fordringar och återkrav

564

289

Förfinansiering

44 505

44 723

113 938

94 278

Omsättningstillgångar

Lager

138

94

Finansiella tillgångar

1 981

3 721

Fordringar och återkrävbara medel

14 039

9 477

Förfinansiering

13 238

11 007

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

10 674

18 935

40 070

43 234

Totala tillgångar

154 008

137 512

Långfristiga skulder

Pensioner och övriga ersättningar till anställda

(42 503)

(34 835)

Avsättningar

(1 258)

(1 495)

Finansiella skulder

(57 232)

(41 179)

Övriga skulder

(2 527)

(2 059)

(103 520)

(79 568)

Kortfristiga skulder

Avsättningar

(806)

(270)

Fnansiella skulder

(15)

(51)

Skulder till leverantörer och stödmottagare

(90 083)

(91 473)

(90 904)

(91 794)

Totala skulder

(194 424)

(171 362)

Tillgångar netto

(40 416)

(33 850)

Reserver

4 061

3 608

Fordringar på medlemsstaterna (3)

(44 477)

(37 458)

Tillgångar netto

(40 416)

(33 850)

Tabell 2 –   Resultaträkning
   (4)

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Rörelseintäkter |
| Egna medel och andra intäkter | 130 919 | 124 677 |
| Övriga rörelseintäkter | 6 826 | 5 376 |
| | 137 745 | 130 053 |
| Rörelsekostnader |
| Administrationskostnader | (9 320) | (8 976) |
| Driftskostnader | (124 633) | (123 778) |
| | (133 953) | (132 754) |
| (Underskott)/överskott från den operativa verksamheten | 3 792 | (2 701) |
| Finansiella intäkter | 2 157 | 1 491 |
| Kostnader för finansiella transaktioner | (1 942) | (1 355) |
| Förändringar i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda | (8 846) | 1 212 |
| Nettounderskott från andelar i gemensamma företag och intresseföretag | (490) | (436) |
| Ekonomiskt resultat för året | (5 329) | (1 789) |

(miljoner euro)

2012

2011

Rörelseintäkter

Egna medel och andra intäkter

130 919

124 677

Övriga rörelseintäkter

6 826

5 376

137 745

130 053

Rörelsekostnader

Administrationskostnader

(9 320)

(8 976)

Driftskostnader

(124 633)

(123 778)

(133 953)

(132 754)

(Underskott)/överskott från den operativa verksamheten

3 792

(2 701)

Finansiella intäkter

2 157

1 491

Kostnader för finansiella transaktioner

(1 942)

(1 355)

Förändringar i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda

(8 846)

1 212

Nettounderskott från andelar i gemensamma företag och intresseföretag

(490)

(436)

Ekonomiskt resultat för året

(5 329)

(1 789)

Tabell 3 –   Kassaflödesanalys
   (5)

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Ekonomiskt resultat för året | (5 329) | (1 789) |
| Kassaflöde från den löpande verksamheten |
| Amorteringar | 39 | 33 |
| Avskrivningar | 405 | 361 |
| (Ökning)/minskning av lån | (16 062) | (27 692) |
| (Ökning)/minskning av långfristiga fordringar och återkrävbara medel | (4 837) | 1 605 |
| (Ökning)/minskning av förfinansiering | (2 013) | (1 534) |
| (Ökning)/minskning av varulager | (44) | (3) |
| Ökning/(minskning) av avsättningar | 299 | 234 |
| Ökning/(minskning) av finansiella skulder | 16 017 | 27 781 |
| Ökning/(minskning) av övriga skulder | 468 | (45) |
| Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare | (1 390) | 6 944 |
| Överskott från föregående budgetår som inte påverkar likvida medel | (1 497) | (4 539) |
| Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel | 260 | (75) |
| Ökning/(minskning) av skulder i fråga om pensioner och ersättningar till anställda | 7 668 | (2 337) |
| Kassaflöde från investeringsverksamhet |
| (Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar | (1 390) | (693) |
| (Ökning)/minskning av investeringar med kapitalandelsmetoden | (18) | 118 |
| (Ökning)/minskning av finansiella tillgångar som kan säljas | (837) | (1 497) |
| Kassaflöde netto | (8 261) | (3 128) |
| Nettoökning/(minskning) av likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | (8 261) | (3 128) |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets början | 18 935 | 22 063 |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets slut | 10 674 | 18 935 |

(miljoner euro)

2012

2011

Ekonomiskt resultat för året

(5 329)

(1 789)

Kassaflöde från den löpande verksamheten

Amorteringar

39

33

Avskrivningar

405

361

(Ökning)/minskning av lån

(16 062)

(27 692)

(Ökning)/minskning av långfristiga fordringar och återkrävbara medel

(4 837)

1 605

(Ökning)/minskning av förfinansiering

(2 013)

(1 534)

(Ökning)/minskning av varulager

(44)

(3)

Ökning/(minskning) av avsättningar

299

234

Ökning/(minskning) av finansiella skulder

16 017

27 781

Ökning/(minskning) av övriga skulder

468

(45)

Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare

(1 390)

6 944

Överskott från föregående budgetår som inte påverkar likvida medel

(1 497)

(4 539)

Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel

260

(75)

Ökning/(minskning) av skulder i fråga om pensioner och ersättningar till anställda

7 668

(2 337)

Kassaflöde från investeringsverksamhet

(Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar

(1 390)

(693)

(Ökning)/minskning av investeringar med kapitalandelsmetoden

(18)

118

(Ökning)/minskning av finansiella tillgångar som kan säljas

(837)

(1 497)

Kassaflöde netto

(8 261)

(3 128)

Nettoökning/(minskning) av likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

(8 261)

(3 128)

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets början

18 935

22 063

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets slut

10 674

18 935

Tabell 4 –   Förändringar i nettotillgångarna
   (6)

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Reserver (A) | Fordringar på medlemsstaterna (B) | Tillgångar netto = (A) + (B) |
| Reserv för verkligt värde | Övriga reserver | Kumulerat överskott/(underskott) | Ekonomiskt resultat för året |
| Utgående balans den 31 december 2010 | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Kontorörelser avseende garantifonden | | 165 | (165) | | 0 |
| Förändringar i verkligt värde | (47) | | | | (47) |
| Övrigt | | 2 | (30) | | (28) |
| Fördelning av resultatet 2010 | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Budgetutfall 2010 som krediterats medlemsstaterna | | | (4 539) | | (4 539) |
| Ekonomiskt resultat för året | | | | (1 789) | (1 789) |
| Utgående balans den 31 december 2011 | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |
| Kontorörelser avseende garantifonden | | 168 | (168) | | 0 |
| Förändringar i verkligt värde | 258 | | | | 258 |
| Övrigt | | 21 | (19) | | 2 |
| Fördelning av resultatet 2011 | | 6 | (1 795) | 1 789 | 0 |
| Budgetutfall 2011 som krediterats medlemsstaterna | | | (1 497) | | (1 497) |
| Ekonomiskt resultat för året | | | | (5 329) | (5 329) |
| Utgående balans den 31 december 2012 | 150 | 3 911 | (39 148) | (5 329) | (40 416) |

(miljoner euro)

Reserver (A)

Fordringar på medlemsstaterna (B)

Tillgångar netto = (A) + (B)

Reserv för verkligt värde

Övriga reserver

Kumulerat överskott/(underskott)

Ekonomiskt resultat för året

Utgående balans den 31 december 2010

(61)

3 545

(48 163)

17 232

(27 447)

Kontorörelser avseende garantifonden

165

(165)

0

Förändringar i verkligt värde

(47)

(47)

Övrigt

2

(30)

(28)

Fördelning av resultatet 2010

4

17 228

(17 232)

0

Budgetutfall 2010 som krediterats medlemsstaterna

(4 539)

(4 539)

Ekonomiskt resultat för året

(1 789)

(1 789)

Utgående balans den 31 december 2011

(108)

3 716

(35 669)

(1 789)

(33 850)

Kontorörelser avseende garantifonden

168

(168)

0

Förändringar i verkligt värde

258

258

Övrigt

21

(19)

2

Fördelning av resultatet 2011

6

(1 795)

1 789

0

Budgetutfall 2011 som krediterats medlemsstaterna

(1 497)

(1 497)

Ekonomiskt resultat för året

(5 329)

(5 329)

Utgående balans den 31 december 2012

150

3 911

(39 148)

(5 329)

(40 416)

Tabell 5 –   Budgetutfall EU
   (7)

| (miljoner euro) |
| --- |
| Europeiska unionen | 2012 | 2011 |
| Intäkter under budgetåret | 139 541 | 130 000 |
| Betalningar mot årets anslag | (137 738) | (128 043) |
| Betalningsbemyndiganden som överförs till år N+1 | (936) | (1 019) |
| Annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden som överförts från budgetåret N-1 | 92 | 457 |
| Växelkursskillnader under budgetåret | 60 | 97 |
| Budgetutfall
   (8) | 1 019 | 1 492 |

(miljoner euro)

Europeiska unionen

2012

2011

Intäkter under budgetåret

139 541

130 000

Betalningar mot årets anslag

(137 738)

(128 043)

Betalningsbemyndiganden som överförs till år N+1

(936)

(1 019)

Annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden som överförts från budgetåret N-1

92

457

Växelkursskillnader under budgetåret

60

97

Budgetutfall
   (8)

1 019

1 492

---

(1)  Den fullständiga texten finns i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för budgetåret 2012 som består av den konsoliderade årsredovisningen och förklarande noter och de aggregerade rapporterna om genomförandet av budgeten och förklarande noter.

(2)  Balansräkningen är uppställd på samma sätt som i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning.

(3)  Europaparlamentet antog den 13 december 2012 en budget för utbetalning av unionens kortfristiga skulder som ska uppbäras eller betalas in av medlemsstaterna under 2013. Dessutom ska medlemsstaterna enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna (ändrad lydelse av rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 av den 29 februari 1968) gemensamt garantera att pensionsrättigheterna uppfylls.

(4)  Resultaträkningen är uppställd på samma sätt som i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning.

(5)  Kassaflödesanalysen är uppställd på samma sätt som i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning.

(6)  Tabellen förändringar i nettotillgångarna är uppställd på samma sätt som i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning.

(7)  Tabellen "Budgetutfall EU" är uppställd på samma sätt som i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning.

(8)  Varav Eftas resultat uppgick till (4) miljoner euro år 2012 och (5) miljoner euro år 2011.

---

KAPITEL 2

Inkomster

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för inkomster

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Egna medel baserade på BNI

Traditionella egna medel

Egna medel baserade på mervärdesskatt

Transaktionernas korrekthet

Egna medel baserade på BNI

Traditionella egna medel

Egna medel baserade på mervärdesskatt

Övriga inkomster

Systemens ändamålsenlighet

Egna medel baserade på BNI

Förvaltning av reservationer

Bedömning av kommissionens kontroll av BNI-uppgifter

Traditionella egna medel

Egna medel baserade på mervärdesskatt

Årliga verksamhetsrapporter

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser när det gäller inkomsterna 2012

Rekommendationer

| Bilaga 2.1 – | Resultat av transaktionsgranskningen avseende inkomster |
| --- | --- |

Bilaga 2.1 –

| Bilaga 2.2 – | Resultat av systemgranskningen avseende inkomster |
| --- | --- |

Bilaga 2.2 –

| Bilaga 2.3 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer avseende inkomster |
| --- | --- |

Bilaga 2.3 –

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 2.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av inkomsterna, som består av egna medel och övriga inkomster. Nyckelinformation om inkomsterna under 2012 finns i
  tabell 2.1 |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

2.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av inkomsterna, som består av egna medel och övriga inkomster. Nyckelinformation om inkomsterna under 2012 finns i
  tabell 2.1

Tabell 2.1 –   Inkomster – Nyckelinformation 2012

| Typ av inkomst | Beskrivning | Inkomster 2012 |
| --- | --- | --- |
| (miljoner euro) | % |
| BNI-baserade egna medel | BNI (bruttonationalinkomst)-baserade medel under innevarande budgetår | 97 856 | 70,1 |
| Traditionella egna medel | Tullar och sockeravgifter | 16 454 | 11,8 |
| Mervärdesskattebaserade egna medel | Mervärdesskattebaserade medel under innevarande budgetår | 14 648 | 10,5 |
| Korrigering av obalanser i budgeten | Förenade kungarikets korrigering | –74 | –0,1 |
| Minskning av det BNI-baserade bidraget | Beviljats Nederländerna och Sverige | 2 | 0,0 |
| | EGNA MEDEL TOTALT | 128 886 | 92,4 |
| Dröjsmålsränta och böter | | 3 807 | 2,7 |
| Avgifter och bidrag inom ramen för olika unions- eller gemenskapsavtal och unions- eller gemenskapsprogram | | 2 928 | 2,1 |
| Överskott, saldon och justeringar | | 2 041 | 1,5 |
| Inkomster från personer knutna till institutionerna eller andra unionsorgan | | 1 236 | 0,9 |
| Inkomster från institutionernas administrativa verksamhet | | 612 | 0,4 |
| Diverse inkomster | | 31 | 0,0 |
| Upp- och utlåning | | 0 | 0,0 |
| | ÖVRIGA INKOMSTER TOTALT | 10 655 | 7,6 |
| TOTALA INKOMSTER FÖR ÅRET | 139 541 | 100,0 |

Typ av inkomst

Beskrivning

Inkomster 2012

(miljoner euro)

%

BNI-baserade egna medel

BNI (bruttonationalinkomst)-baserade medel under innevarande budgetår

97 856

70,1

Traditionella egna medel

Tullar och sockeravgifter

16 454

11,8

Mervärdesskattebaserade egna medel

Mervärdesskattebaserade medel under innevarande budgetår

14 648

10,5

Korrigering av obalanser i budgeten

Förenade kungarikets korrigering

–74

–0,1

Minskning av det BNI-baserade bidraget

Beviljats Nederländerna och Sverige

2

0,0

EGNA MEDEL TOTALT

128 886

92,4

Dröjsmålsränta och böter

3 807

2,7

Avgifter och bidrag inom ramen för olika unions- eller gemenskapsavtal och unions- eller gemenskapsprogram

2 928

2,1

Överskott, saldon och justeringar

2 041

1,5

Inkomster från personer knutna till institutionerna eller andra unionsorgan

1 236

0,9

Inkomster från institutionernas administrativa verksamhet

612

0,4

Diverse inkomster

31

0,0

Upp- och utlåning

0

0,0

ÖVRIGA INKOMSTER TOTALT

10 655

7,6

TOTALA INKOMSTER FÖR ÅRET

139 541

100,0

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2012.

Särskilda kännetecken för inkomster

| 2.2 | Egna medel är den ojämförligt viktigaste källan till finansiering av budgetutgifter (92,4 %). Det finns tre kategorier egna medel (1): egna medel som härrör från medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI), traditionella egna medel (tullar på import och avgifter för sockerproduktion) och egna medel som beräknas på grundval av mervärdesskatt (moms) som uppbärs i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.2

Egna medel är den ojämförligt viktigaste källan till finansiering av budgetutgifter (92,4 %). Det finns tre kategorier egna medel (1): egna medel som härrör från medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI), traditionella egna medel (tullar på import och avgifter för sockerproduktion) och egna medel som beräknas på grundval av mervärdesskatt (moms) som uppbärs i medlemsstaterna.

| 2.3 | De BNI-baserade egna medlen är resultatet av att en enhetlig procentsats tillämpas på medlemsstaternas BNI. Beräkningen av medlemsstaternas bidrag det innevarande budgetåret (97 856 miljoner euro, 70,1 % av inkomsterna) bygger på prognostiserade BNI-uppgifter (2). Dessa uppgifter är föremål för revidering under minst fyra år och preskriberas därefter (3). Revideringar beaktas vid beräkningen av medlemsstaternas BNI-saldon och BNI-justeringar (4) från tidigare år som också bidrar till den årliga inkomstbudgeten. Den största risken när det gäller de egna medlens korrekthet är att den underliggande statistiken antingen inte ställs samman i enlighet med EU:s regler eller inte bearbetas i enlighet med dessa regler. |
| --- | --- |

2.3

De BNI-baserade egna medlen är resultatet av att en enhetlig procentsats tillämpas på medlemsstaternas BNI. Beräkningen av medlemsstaternas bidrag det innevarande budgetåret (97 856 miljoner euro, 70,1 % av inkomsterna) bygger på prognostiserade BNI-uppgifter (2). Dessa uppgifter är föremål för revidering under minst fyra år och preskriberas därefter (3). Revideringar beaktas vid beräkningen av medlemsstaternas BNI-saldon och BNI-justeringar (4) från tidigare år som också bidrar till den årliga inkomstbudgeten. Den största risken när det gäller de egna medlens korrekthet är att den underliggande statistiken antingen inte ställs samman i enlighet med EU:s regler eller inte bearbetas i enlighet med dessa regler.

| 2.4 | När de totala traditionella egna medlen, mervärdesskattebaserade egna medlen och övriga inkomsterna har beräknats används de BNI-baserade egna medlen till att balansera EU-budgeten. För lågt (eller för högt) redovisad BNI för en medlemsstat påverkar visserligen inte de totala BNI-baserade egna medlen men leder till att bidragen från de övriga medlemsstaterna ökar (eller minskar) tills BNI-uppgifterna har korrigerats. |
| --- | --- |

2.4

När de totala traditionella egna medlen, mervärdesskattebaserade egna medlen och övriga inkomsterna har beräknats används de BNI-baserade egna medlen till att balansera EU-budgeten. För lågt (eller för högt) redovisad BNI för en medlemsstat påverkar visserligen inte de totala BNI-baserade egna medlen men leder till att bidragen från de övriga medlemsstaterna ökar (eller minskar) tills BNI-uppgifterna har korrigerats.

| 2.5 | Traditionella egna medel fastställs och uppbärs av medlemsstaterna som betalar tre fjärdedelar av beloppen till EU-budgeten (16 454 miljoner euro eller 11,8 % av inkomsterna) och behåller en fjärdedel för att täcka uppbördskostnader. Varje medlemsstat skickar varje månad en rapport med fastställda anspråk ("A-räkenskaperna") och varje kvartal en rapport med de fastställda anspråk som inte ingår däri ("B-räkenskaperna") (5) till kommissionen. De största riskerna avseende traditionella egna medel gäller deras fullständighet och korrekthet samt att de görs tillgängliga för unionen i rätt tid. |
| --- | --- |

2.5

Traditionella egna medel fastställs och uppbärs av medlemsstaterna som betalar tre fjärdedelar av beloppen till EU-budgeten (16 454 miljoner euro eller 11,8 % av inkomsterna) och behåller en fjärdedel för att täcka uppbördskostnader. Varje medlemsstat skickar varje månad en rapport med fastställda anspråk ("A-räkenskaperna") och varje kvartal en rapport med de fastställda anspråk som inte ingår däri ("B-räkenskaperna") (5) till kommissionen. De största riskerna avseende traditionella egna medel gäller deras fullständighet och korrekthet samt att de görs tillgängliga för unionen i rätt tid.

| 2.6 | De egna medlen baserade på mervärdesskatt är resultatet av att en enhetlig procentsats tillämpas på medlemsstaternas teoretiskt harmoniserade beräkningsunderlag för mervärdesskatt (14 648 miljoner euro eller 10,5 % av inkomsterna). De största riskerna gäller i vilken grad det harmoniserade beräkningsunderlag för mervärdesskatt som medlemsstaterna lämnar är fullständigt och korrekt och i vilken grad medlemsstaternas bidrag är korrekta och lämnas i rätt tid. |
| --- | --- |

2.6

De egna medlen baserade på mervärdesskatt är resultatet av att en enhetlig procentsats tillämpas på medlemsstaternas teoretiskt harmoniserade beräkningsunderlag för mervärdesskatt (14 648 miljoner euro eller 10,5 % av inkomsterna). De största riskerna gäller i vilken grad det harmoniserade beräkningsunderlag för mervärdesskatt som medlemsstaterna lämnar är fullständigt och korrekt och i vilken grad medlemsstaternas bidrag är korrekta och lämnas i rätt tid.

| 2.7 | Förenade kungariket beviljas en korrigering avseende obalanser i budgeten som innebär att landets betalningar av BNI-baserade egna medel minskar (6). Vidare har Tyskland, Nederländerna, Österrike och Sverige beviljats en lägre uttagssats för egna medel baserade på mervärdesskatt, och för Nederländerna och Sverige görs en bruttominskning av deras BNI-baserade årliga bidrag för perioden 2007–2013 (7). Den största risken är att kommissionen gör fel vid dessa beräkningar, särskilt när det gäller den komplexa beräkningen av Förenade kungarikets korrigering. |
| --- | --- |

2.7

Förenade kungariket beviljas en korrigering avseende obalanser i budgeten som innebär att landets betalningar av BNI-baserade egna medel minskar (6). Vidare har Tyskland, Nederländerna, Österrike och Sverige beviljats en lägre uttagssats för egna medel baserade på mervärdesskatt, och för Nederländerna och Sverige görs en bruttominskning av deras BNI-baserade årliga bidrag för perioden 2007–2013 (7). Den största risken är att kommissionen gör fel vid dessa beräkningar, särskilt när det gäller den komplexa beräkningen av Förenade kungarikets korrigering.

| 2.8 | De övriga granskade inkomsterna utgörs främst av överskottet i förra årets budget, bidrag i samband med unions-/gemenskapsavtal (bland annat Efta), dröjsmålsränta och böter. De största riskerna avseende övriga inkomster gäller hur kommissionen hanterar böter och fel i beräkningen av bidrag i samband med unions-/gemenskapsavtal. |
| --- | --- |

2.8

De övriga granskade inkomsterna utgörs främst av överskottet i förra årets budget, bidrag i samband med unions-/gemenskapsavtal (bland annat Efta), dröjsmålsränta och böter. De största riskerna avseende övriga inkomster gäller hur kommissionen hanterar böter och fel i beräkningen av bidrag i samband med unions-/gemenskapsavtal.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 2.9 | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  till kapitel 1. När det gäller revisionen av inkomster bör särskilt följande noteras:






  a) | Revisionsrätten granskade på kommissionsnivå ett urval av 55 betalningskrav (8). Urvalet är utformat så att det ska vara representativt för alla typer av betalningskrav bland inkomsterna. |
| --- | --- | --- |

2.9

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  till kapitel 1. När det gäller revisionen av inkomster bör särskilt följande noteras:

a)

Revisionsrätten granskade på kommissionsnivå ett urval av 55 betalningskrav (8). Urvalet är utformat så att det ska vara representativt för alla typer av betalningskrav bland inkomsterna.

| b) | Systemgranskningen omfattade följande:






  i) | Systemen för BNI-baserade egna medel (9) och mervärdesskattebaserade egna medel på kommissionsnivå och systemen för traditionella egna medel på kommissions- och medlemsstatsnivå. |
| --- | --- | --- |

b)

Systemgranskningen omfattade följande:

i)

Systemen för BNI-baserade egna medel (9) och mervärdesskattebaserade egna medel på kommissionsnivå och systemen för traditionella egna medel på kommissions- och medlemsstatsnivå.

| ii) | Kommissionens system som ligger till grund för beräkningen av Förenade kungarikets korrigering (och en kontroll av beräkningen av det slutliga beloppet för 2008). |
| --- | --- |

ii)

Kommissionens system som ligger till grund för beräkningen av Förenade kungarikets korrigering (och en kontroll av beräkningen av det slutliga beloppet för 2008).

| iii) | Kommissionens förvaltning av böter och påföljder. |
| --- | --- |

iii)

Kommissionens förvaltning av böter och påföljder.

| iv) | Kommissionens förfaranden för intern kontroll av fastställandet av de årliga bidragen från Eftaländer som är medlemmar i EES (”Eftabidrag”). |
| --- | --- |

iv)

Kommissionens förfaranden för intern kontroll av fastställandet av de årliga bidragen från Eftaländer som är medlemmar i EES (”Eftabidrag”).

| v) | Uttalanden från kommissionens ledning, särskilt de årliga verksamhetsrapporterna för 2012 från generaldirektoratet för budget (GD Budget) och Eurostat. |
| --- | --- |

v)

Uttalanden från kommissionens ledning, särskilt de årliga verksamhetsrapporterna för 2012 från generaldirektoratet för budget (GD Budget) och Eurostat.

Egna medel baserade på BNI

| 2.10 | Utgångspunkt för bedömningen var de överenskomna prognostiserade BNI-uppgifterna för 2012. Revisionsrätten bedömde därefter de system som kommissionen använder för att bearbeta dessa uppgifter och fastställa de belopp som ska tas upp i de slutliga budgeträkenskaperna. Revisionsrätten kontrollerade sålunda upprättandet av EU-budgeten och korrektheten i medlemsstaternas bidrag utifrån dessa prognoser. |
| --- | --- |

2.10

Utgångspunkt för bedömningen var de överenskomna prognostiserade BNI-uppgifterna för 2012. Revisionsrätten bedömde därefter de system som kommissionen använder för att bearbeta dessa uppgifter och fastställa de belopp som ska tas upp i de slutliga budgeträkenskaperna. Revisionsrätten kontrollerade sålunda upprättandet av EU-budgeten och korrektheten i medlemsstaternas bidrag utifrån dessa prognoser.

| 2.11 | Revisionsrätten bedömde kommissionens system för övervakning och kontroll som ska ge rimlig säkerhet om att egna medel baserade på BNI beräknas och uppbärs korrekt. Revisionen omfattade även kommissionens förvaltning av reservationer avseende BNI 2012. Revisionsrätten kan inte bedöma kvaliteten på de uppgifter som kommissionen och medlemsstaterna har kommit överens om. |
| --- | --- |

2.11

Revisionsrätten bedömde kommissionens system för övervakning och kontroll som ska ge rimlig säkerhet om att egna medel baserade på BNI beräknas och uppbärs korrekt. Revisionen omfattade även kommissionens förvaltning av reservationer avseende BNI 2012. Revisionsrätten kan inte bedöma kvaliteten på de uppgifter som kommissionen och medlemsstaterna har kommit överens om.

| 2.12 | Revisionsrätten bedömde emellertid också ändamålsenligheten i kommissionens kontroll av BNI-uppgifter (10) från perioden 2002–2010 som avslutades i januari 2012. Granskningen inriktades på åren 2002–2007, för vilka BNI-uppgifterna, tillsammans med uppgifterna från 2008, blev slutgiltiga 2012 utan ytterligare möjligheter att ändra beräkningen av justeringar av de BNI-baserade egna medlen, utom i fråga om specifika delar som omfattas av särskilda reservationer (se punkt 2.25). Detta granskningsarbete beaktas också när kommissionens system för övervakning och kontroll bedöms. |
| --- | --- |

2.12

Revisionsrätten bedömde emellertid också ändamålsenligheten i kommissionens kontroll av BNI-uppgifter (10) från perioden 2002–2010 som avslutades i januari 2012. Granskningen inriktades på åren 2002–2007, för vilka BNI-uppgifterna, tillsammans med uppgifterna från 2008, blev slutgiltiga 2012 utan ytterligare möjligheter att ändra beräkningen av justeringar av de BNI-baserade egna medlen, utom i fråga om specifika delar som omfattas av särskilda reservationer (se punkt 2.25). Detta granskningsarbete beaktas också när kommissionens system för övervakning och kontroll bedöms.

Traditionella egna medel

| 2.13 | Revisionsrätten bedömde systemen för övervakning och kontroll i utvalda medlemsstater (Belgien, Polen och Finland), som tillsammans står för omkring 13 % av de totala traditionella egna medlen. Revisionsrätten granskade deras redovisningssystem (A- och B-räkenskaperna) och undersökte flödet av traditionella egna medel från fastställandet till redovisningen till kommissionen för att uppnå rimlig säkerhet om att de bokförda beloppen var korrekta och fullständiga. Vid revisionen granskades nyckelkontroller av tillförlitligheten hos uppgifterna i importdeklarationer (förmånskoder och ursprungsland), revisioner efter klarering och riskanalys och beviljande av att meddelandekravet hävs vid importtillfället i de besökta medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.13

Revisionsrätten bedömde systemen för övervakning och kontroll i utvalda medlemsstater (Belgien, Polen och Finland), som tillsammans står för omkring 13 % av de totala traditionella egna medlen. Revisionsrätten granskade deras redovisningssystem (A- och B-räkenskaperna) och undersökte flödet av traditionella egna medel från fastställandet till redovisningen till kommissionen för att uppnå rimlig säkerhet om att de bokförda beloppen var korrekta och fullständiga. Vid revisionen granskades nyckelkontroller av tillförlitligheten hos uppgifterna i importdeklarationer (förmånskoder och ursprungsland), revisioner efter klarering och riskanalys och beviljande av att meddelandekravet hävs vid importtillfället i de besökta medlemsstaterna.

| 2.14 | Vidare bedömde revisionsrätten systemen för övervakning och kontroll vid kommissionen, inklusive kommissionens inspektioner i medlemsstaterna, förfarandet för avskrivning av belopp som inte kan återvinnas och förfarandet för uppföljning av både kommissionens egna och revisionsrättens tidigare granskningsresultat. |
| --- | --- |

2.14

Vidare bedömde revisionsrätten systemen för övervakning och kontroll vid kommissionen, inklusive kommissionens inspektioner i medlemsstaterna, förfarandet för avskrivning av belopp som inte kan återvinnas och förfarandet för uppföljning av både kommissionens egna och revisionsrättens tidigare granskningsresultat.

| 2.15 | Revisionsrättens granskning av de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna kan inte omfatta odeklarerad import eller import som har undgått tullens övervakning. |
| --- | --- |

2.15

Revisionsrättens granskning av de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna kan inte omfatta odeklarerad import eller import som har undgått tullens övervakning.

Egna medel baserade på mervärdesskatt

| 2.16 | Egna medel baserade på mervärdesskatt härrör från den mervärdesskatt som medlemsstaterna faktiskt erhåller och som justerats med hjälp av makroekonomiska statistiska uppgifter och beräkningar (”det harmoniserade beräkningsunderlaget för mervärdesskatt”). Revisionsrätten utgick vid revisionen från det harmoniserade beräkningsunderlag som tagits fram av medlemsstaterna och bedömde kommissionens system för bearbetning av uppgifterna för att fastställa de belopp som ska tas upp i de slutliga budgeträkenskaperna. Revisionsrätten kontrollerade sålunda upprättandet av budgeten och korrektheten i medlemsstaternas bidrag. |
| --- | --- |

2.16

Egna medel baserade på mervärdesskatt härrör från den mervärdesskatt som medlemsstaterna faktiskt erhåller och som justerats med hjälp av makroekonomiska statistiska uppgifter och beräkningar (”det harmoniserade beräkningsunderlaget för mervärdesskatt”). Revisionsrätten utgick vid revisionen från det harmoniserade beräkningsunderlag som tagits fram av medlemsstaterna och bedömde kommissionens system för bearbetning av uppgifterna för att fastställa de belopp som ska tas upp i de slutliga budgeträkenskaperna. Revisionsrätten kontrollerade sålunda upprättandet av budgeten och korrektheten i medlemsstaternas bidrag.

| 2.17 | Revisionsrätten bedömde kommissionens system för övervakning och kontroll som ska ge rimlig säkerhet om att de egna medlen baserade på mervärdesskatt beräknas och uppbärs korrekt. Revisionsrätten bedömde det arbete som kommissionen utfört i medlemsstaterna när det gäller kontrollen av det harmoniserade beräkningsunderlaget för mervärdesskatt och kommissionens förvaltning av reservationer. Revisionsrätten utförde inte någon direkt granskning av den statistik och de uppgifter som lämnats av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.17

Revisionsrätten bedömde kommissionens system för övervakning och kontroll som ska ge rimlig säkerhet om att de egna medlen baserade på mervärdesskatt beräknas och uppbärs korrekt. Revisionsrätten bedömde det arbete som kommissionen utfört i medlemsstaterna när det gäller kontrollen av det harmoniserade beräkningsunderlaget för mervärdesskatt och kommissionens förvaltning av reservationer. Revisionsrätten utförde inte någon direkt granskning av den statistik och de uppgifter som lämnats av medlemsstaterna.

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 2.18 | I
  bilaga 2.1
  sammanfattas resultatet av transaktionsgranskningen. Av de 55 transaktioner som revisionsrätten granskade innehöll ingen fel. |
| --- | --- |

2.18

I
  bilaga 2.1
  sammanfattas resultatet av transaktionsgranskningen. Av de 55 transaktioner som revisionsrätten granskade innehöll ingen fel.

Egna medel baserade på BNI

| 2.19 | Vid revisionsrättens revision framkom inga väsentliga fel i kommissionens beräkning av medlemsstaternas bidrag och i betalningen av dem, av vilka merparten bygger på prognostiserade BNI-uppgifter för 2012. Vid bedömningen av dem påträffade dock revisonsrätten brister i kommissionens tillvägagångssätt och kontrollprocess (se punkterna 2.28–2.30). Dessa brister hade ingen väsentlig inverkan på de bokförda BNI-baserade egna medlen (se punkt 2.30). |
| --- | --- |

2.19

Vid revisionsrättens revision framkom inga väsentliga fel i kommissionens beräkning av medlemsstaternas bidrag och i betalningen av dem, av vilka merparten bygger på prognostiserade BNI-uppgifter för 2012. Vid bedömningen av dem påträffade dock revisonsrätten brister i kommissionens tillvägagångssätt och kontrollprocess (se punkterna 2.28–2.30). Dessa brister hade ingen väsentlig inverkan på de bokförda BNI-baserade egna medlen (se punkt 2.30).

Traditionella egna medel

| 2.20 | Revisionsrätten fann att de betalningskrav som kommissionen hade utfärdat generellt sett återspeglar de A-räkenskaper som medlemsstaterna hade överlämnat. |
| --- | --- |

2.20

Revisionsrätten fann att de betalningskrav som kommissionen hade utfärdat generellt sett återspeglar de A-räkenskaper som medlemsstaterna hade överlämnat.

Egna medel baserade på mervärdesskatt

| 2.21 | Vid revisionsrättens revision påträffades inga fel i beräkningen av medlemsstaternas bidrag eller i betalningen av dem. |
| --- | --- |

2.21

Vid revisionsrättens revision påträffades inga fel i beräkningen av medlemsstaternas bidrag eller i betalningen av dem.

Övriga inkomster

| 2.22 | Vid revisionsrättens revision påträffades inga fel i beräkningarna eller betalningarna av transaktioner avseende övriga inkomster. Revisionsrätten konstaterade dock administrativa brister i kommissionens förfaranden för att beräkna en del av en Eftastats bidrag (11). |
| --- | --- |

2.22

Vid revisionsrättens revision påträffades inga fel i beräkningarna eller betalningarna av transaktioner avseende övriga inkomster. Revisionsrätten konstaterade dock administrativa brister i kommissionens förfaranden för att beräkna en del av en Eftastats bidrag (11).

| 2.22 | Kommissionen kommer att granska det administrativa förfarandet för att ta itu med den brist som revisionsrätten konstaterat, särskilt när det gäller beräkningen av EES-/Efta-länders retroaktiva deltagande. Vid behov kommer utförligare instruktioner att utarbetas. |
| --- | --- |

2.22

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

| 2.23 | I
  bilaga 2.2
  sammanfattas resultatet av revisionsrättens granskning av systemen för övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

2.23

I
  bilaga 2.2
  sammanfattas resultatet av revisionsrättens granskning av systemen för övervakning och kontroll.

| 2.23 | Kommissionen håller inte med revisionsrätten om den delvisa ändamålsenligheten hos dess BNI-kontroller i medlemsstater, eftersom dessa inte visar att några väsentliga förändringar krävs av medlemsstaternas BNI-bidrag. |
| --- | --- |

2.23

Egna medel baserade på BNI

Förvaltning av reservationer

| 2.24 | Genom en reservation (12) kan en tveksam del i de BNI-uppgifter som lämnats in av en medlemsstat hållas öppen för korrigering efter den lagstadgade tidsfristen på fyra år. Användningen av reservationer är sålunda en del av internkontrollprocessen. Kommissionen och medlemsstaterna bör sträva efter att reda ut tveksamma uppgifter så snabbt som möjligt (13). |
| --- | --- |

2.24

Genom en reservation (12) kan en tveksam del i de BNI-uppgifter som lämnats in av en medlemsstat hållas öppen för korrigering efter den lagstadgade tidsfristen på fyra år. Användningen av reservationer är sålunda en del av internkontrollprocessen. Kommissionen och medlemsstaterna bör sträva efter att reda ut tveksamma uppgifter så snabbt som möjligt (13).

| 2.24 | Hävandet av reservationer är av hög prioritet för kommissionen och medlemsstaterna. Läget beträffande reservationer granskas på alla BNI-kommitténs möten, med målsättningen att häva alla aktuella reservationer så snart som möjligt. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | Kommissionen ersatte alla befintliga allmänna reservationer för medlemsstaterna i EU-25 med 103 särskilda reservationer (14). De särskilda reservationerna omfattar åren 2002–2010 när det gäller medlemsstaterna i EU-15 och åren 2004–2010 när det gäller medlemsstaterna i EU-10. Dessutom gjordes sex övergripande särskilda reservationer (15) för medlemsstaterna i EU-25, trots att kommissionens förfaranden inte innehåller några bestämmelser om sådana reservationer. Revisionsrätten konstaterade brister i kommissionens kontroll av BNI-uppgifter som också påverkar förvaltningen av reservationer (se punkt 2.28b andra och tredje strecksatserna och punkt 2.29). |
| --- | --- |

2.25

Kommissionen ersatte alla befintliga allmänna reservationer för medlemsstaterna i EU-25 med 103 särskilda reservationer (14). De särskilda reservationerna omfattar åren 2002–2010 när det gäller medlemsstaterna i EU-15 och åren 2004–2010 när det gäller medlemsstaterna i EU-10. Dessutom gjordes sex övergripande särskilda reservationer (15) för medlemsstaterna i EU-25, trots att kommissionens förfaranden inte innehåller några bestämmelser om sådana reservationer. Revisionsrätten konstaterade brister i kommissionens kontroll av BNI-uppgifter som också påverkar förvaltningen av reservationer (se punkt 2.28b andra och tredje strecksatserna och punkt 2.29).

| 2.25 | Övergripande reservationer används vid problem med BNI-beräkningen, som för att lösas kräver en detaljerad jämförande analys av medlemsstaternas antagna lösningar och som kan kräva enighet i BNI-kommittén om begreppsaspekter. Resultaten av denna jämförande analys kan påkalla att ändringar av BNI-beräkningen, för att säkerställa att bidrag med egna BNI-baserade medel fastställs korrekt. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Under 2012 hävdes inte någon av dessa särskilda BNI-reservationer. I slutet av 2012 fanns dessutom fortfarande två särskilda BNI-reservationer (16) som avsåg perioden 1995–2001. Situationen per medlemsstat visas i
  tabell 2.2
  . Kommissionen uppskattar inte reservationernas potentiella effekt. |
| --- | --- |

2.26

Under 2012 hävdes inte någon av dessa särskilda BNI-reservationer. I slutet av 2012 fanns dessutom fortfarande två särskilda BNI-reservationer (16) som avsåg perioden 1995–2001. Situationen per medlemsstat visas i
  tabell 2.2
  . Kommissionen uppskattar inte reservationernas potentiella effekt.

| 2.26 | Kommissionen fortsätter med sitt samarbete med de två länder som fortfarande har BNI-reservationer för perioden 1995–2001 (inklusive tjänsteresor), så att dessa reservationer kan hävas.

  Eftersom nationalräkenskaper är ett komplicerat system med vikter och motvikter, kan enskilda delars konsekvenser inte isoleras, varför reservationernas potentiella effekt inte exakt kan kvantifieras (det är ofta inte lätt att avgöra om den kommer att vara positiv eller negativ). |
| --- | --- |

2.26

Eftersom nationalräkenskaper är ett komplicerat system med vikter och motvikter, kan enskilda delars konsekvenser inte isoleras, varför reservationernas potentiella effekt inte exakt kan kvantifieras (det är ofta inte lätt att avgöra om den kommer att vara positiv eller negativ).

| 2.27 | Kommissionen gjorde en allmän reservation för de grekiska BNI-uppgifterna för 2008, eftersom Grekland inte kunde hålla tidsfristen 22 september 2012 för översändandet av BNI-uppgifter till Eurostat. År 2008 skulle annars ha blivit slutgiltigt och inte längre ha kunnat korrigerats. |
| --- | --- |

2.27

Kommissionen gjorde en allmän reservation för de grekiska BNI-uppgifterna för 2008, eftersom Grekland inte kunde hålla tidsfristen 22 september 2012 för översändandet av BNI-uppgifter till Eurostat. År 2008 skulle annars ha blivit slutgiltigt och inte längre ha kunnat korrigerats.

Tabell 2.2 –   Medlemsstaternas särskilda BNI-reservationer per den 31 december 2012 (29)

| Medlemsstat | Antal utestående reservationer 31.12.2012 | Tidigaste år som reservationerna avser |
| --- | --- | --- |
| Belgien | 3 | 2002 |
| Bulgarien | 0 | e.t. |
| Tjeckien | 2 | 2004 |
| Danmark | 1 | 2002 |
| Tyskland | 2 | 2002 |
| Estland | 2 | 2004 |
| Irland | 1 | 2002 |
| Grekland | 9 | 1995 |
| Spanien | 3 | 2002 |
| Frankrike | 2 | 2002 |
| Italien | 3 | 2002 |
| Cypern | 5 | 2004 |
| Lettland | 10 | 2004 |
| Litauen | 2 | 2004 |
| Luxemburg | 2 | 2002 |
| Ungern | 10 | 2004 |
| Malta | 8 | 2004 |
| Nederländerna | 4 | 2002 |
| Österrike | 1 | 2002 |
| Polen | 11 | 2002 |
| Portugal | 3 | 2002 |
| Rumänien | 0 | e.t. |
| Slovenien | 3 | 2004 |
| Slovakien | 2 | 2004 |
| Finland | 1 | 2002 |
| Sverige | 4 | 2002 |
| Förenade kungariket | 11 | 1995 |
| TOTALT | 105 | |

Medlemsstat

Antal utestående reservationer 31.12.2012

Tidigaste år som reservationerna avser

Belgien

3

2002

Bulgarien

0

e.t.

Tjeckien

2

2004

Danmark

1

2002

Tyskland

2

2002

Estland

2

2004

Irland

1

2002

Grekland

9

1995

Spanien

3

2002

Frankrike

2

2002

Italien

3

2002

Cypern

5

2004

Lettland

10

2004

Litauen

2

2004

Luxemburg

2

2002

Ungern

10

2004

Malta

8

2004

Nederländerna

4

2002

Österrike

1

2002

Polen

11

2002

Portugal

3

2002

Rumänien

0

e.t.

Slovenien

3

2004

Slovakien

2

2004

Finland

1

2002

Sverige

4

2002

Förenade kungariket

11

1995

TOTALT

105

Källa: Europeiska revisionsrätten.

Bedömning av kommissionens kontroll av BNI-uppgifter

| 2.28 | Vid sin granskning av ändamålsenligheten i kommissionens kontroll av BNI-uppgifter för de avslutade åren 2002–2007 som slutfördes 2012 konstaterade revisionsrätten följande: |
| --- | --- |

2.28

Vid sin granskning av ändamålsenligheten i kommissionens kontroll av BNI-uppgifter för de avslutade åren 2002–2007 som slutfördes 2012 konstaterade revisionsrätten följande:

2.28

| a) | Eurostat planerade och prioriterade inte sitt arbete på ett lämpligt sätt, eftersom riskerna avseende medlemsstaternas sammanställning av BNI-uppgifter inte bedömdes på ett lämpligt sätt, och principen om kostnadseffektivitet (17) tillämpades inte korrekt när det gäller urvalet av områden som ska kontrolleras. |
| --- | --- |

a)

Eurostat planerade och prioriterade inte sitt arbete på ett lämpligt sätt, eftersom riskerna avseende medlemsstaternas sammanställning av BNI-uppgifter inte bedömdes på ett lämpligt sätt, och principen om kostnadseffektivitet (17) tillämpades inte korrekt när det gäller urvalet av områden som ska kontrolleras.

| a) | Kommissionen anser sig ha haft ett väl inarbetat riskbaserat förfarande för planering och prioritering av sitt arbete. Angående den nyligen slutförda kontrollperioden presenterades planer för BNI-kommittén, som gav sitt samtycke. I BNI-förordningen föreskrivs främst den information som möjliggör (lönsamhets-)bedömning av specifika aktiviteters möjliga omfattning och betydelse eller transaktioners kvalitet. Detta överensstämmer med den metod som kommissionen valt för sitt kontrollarbete. |
| --- | --- |

a)

| b) | Eurostat följde inte ett konsekvent tillvägagångssätt i kontrollen, vilket framgår av följande: |
| --- | --- |

b)

Eurostat följde inte ett konsekvent tillvägagångssätt i kontrollen, vilket framgår av följande:

b)

| — | Brister påträffades när det gäller genomförandet av direkta kontroller. Eurostat valde ut områden som skulle analyseras med hjälp av olika kriterier som inte alltid dokumenterades, och det fanns inga bevis för att Eurostat alltid verifierade kontroller som gjorts av de nationella statistikmyndigheterna av de indata som använts för att beräkna de utvalda komponenterna. |
| --- | --- |

—

Brister påträffades när det gäller genomförandet av direkta kontroller. Eurostat valde ut områden som skulle analyseras med hjälp av olika kriterier som inte alltid dokumenterades, och det fanns inga bevis för att Eurostat alltid verifierade kontroller som gjorts av de nationella statistikmyndigheterna av de indata som använts för att beräkna de utvalda komponenterna.

| — | Eurostat valde delar/områden som skulle kontrolleras genom direkt kontroll i enlighet med de allmänna kriterier som BNI-kommittén kommit överens om (det uppgavs tydligt på förhand att de utvalda delarna kan skilja sig från land till land). Den direkta kontrollen var planerad att påbörjas när uppgifterna kom till avdelningen för nationalräkenskaper. Dessutom skulle medlemsstaterna tillhandahålla dokumentation om eventuella kontroller som avdelningen för nationalräkenskaper gjort av de inkommande uppgifterna. Kommissionen kommer att undersöka sätt att förbättra dokumentationen. |
| --- | --- |

—

| — | Inga bevis lämnades för att de kriterier som användes för att fastställa landsspecifika reservationer stämde med principen om kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

—

Inga bevis lämnades för att de kriterier som användes för att fastställa landsspecifika reservationer stämde med principen om kostnadseffektivitet.

| — | Precis som vid de tidigare kontrollperioderna utgick reservationerna från en kvantitativ och kvalitativ bedömning av var och en av de öppna punkterna, med beaktande av budgetmässig försiktighet. Efter att BNI-kommittén godkänt utkastet till ett lands bedömningsrapport, har kommissionens rätt att enligt förordningen om egna medel göra reservationer utan det berörda landets eller BNI-kommitténs godkännande. Angående lönsamhetsprincipen, se svaret på punkt 2.28 a. Kommissionens anser att denna metod är tillräcklig för att skydda EU:s ekonomiska intressen, när det gäller BNI-baserade egna medel. |
| --- | --- |

—

| — | Vissa övergripande särskilda reservationer fastställdes på ett olämpligt sätt. Till exempel när det gäller reservationen om behandlingen av bostadskooperativ, där 14 medlemsstater förklarade att de inte hade dessa transaktioner, och behandlingen av enheter med liten eller ingen fysisk närvaro där den förväntade effekten på BNI är begränsad. |
| --- | --- |

—

Vissa övergripande särskilda reservationer fastställdes på ett olämpligt sätt. Till exempel när det gäller reservationen om behandlingen av bostadskooperativ, där 14 medlemsstater förklarade att de inte hade dessa transaktioner, och behandlingen av enheter med liten eller ingen fysisk närvaro där den förväntade effekten på BNI är begränsad.

| — | De övergripande frågorna manade till en utförlig jämförande analys av de lösningar som medlemsstaterna antagit. I slutet av 2012 hade medlemsstaternas redovisningar ännu inte kontrollerats. När denna process nu äger rum kommer kommissionen att häva reservationer i medlemsstater där så är lämpligt. |
| --- | --- |

—

| 2.29 | Revisionsrätten konstaterade också problem i sammanställningen av beräkningar av nationalräkenskaper som Eurostat inte hade upptäckt. En del av dessa problem (18) borde ha lett till att kommissionen gjorde ytterligare landsspecifika reservationer, medan andra (19) visade att reservationer utfärdades på olika sätt i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

2.29

Revisionsrätten konstaterade också problem i sammanställningen av beräkningar av nationalräkenskaper som Eurostat inte hade upptäckt. En del av dessa problem (18) borde ha lett till att kommissionen gjorde ytterligare landsspecifika reservationer, medan andra (19) visade att reservationer utfärdades på olika sätt i olika medlemsstater.

| 2.29 | Kommissionen granskar revisionsrättens iakttagelser och kommer att dra lämpliga slutsatser av dem. |
| --- | --- |

2.29

| 2.30 | Detta skulle inte påverka beräkningen av de BNI-baserade egna medlen för budgetåret 2012, men de enskilda bidragen från medlemsstaterna när det gäller perioden 2002–2007 borde ha sett annorlunda ut (20). |
| --- | --- |

2.30

Detta skulle inte påverka beräkningen av de BNI-baserade egna medlen för budgetåret 2012, men de enskilda bidragen från medlemsstaterna när det gäller perioden 2002–2007 borde ha sett annorlunda ut (20).

| 2.30 | Se svaret på punkt 2.29. |
| --- | --- |

2.30

Traditionella egna medel

| 2.31 | I alla de medlemsstater som besöktes visade revisionsrättens granskning (se punkt 2.13) på brister i de nationella tullmyndigheternas övervakning när det gällde revisioner efter klarering och riskanalys. När den nationella tullens övervakning endast är delvis ändamålsenlig ökar risken för att felaktiga belopp avseende traditionella egna medel uppbärs. |
| --- | --- |

2.31

I alla de medlemsstater som besöktes visade revisionsrättens granskning (se punkt 2.13) på brister i de nationella tullmyndigheternas övervakning när det gällde revisioner efter klarering och riskanalys. När den nationella tullens övervakning endast är delvis ändamålsenlig ökar risken för att felaktiga belopp avseende traditionella egna medel uppbärs.

| 2.31 | Med beaktande av de svar och argument som lämnats av de tre medlemsstater som revisionsrätten besökt, kommer kommissionen att följa upp de brister som fastställts med de medlemsstaterna och kommer, där så är lämpligt, att begära att de vidtar nödvändiga avhjälpande åtgärder. Vid sina inspektioner kommer den att fortsätta granska de nationella tullmyndigheternas övervakning och kommer vid konstaterade brister att begära att medlemsstaterna vidtar åtgärder för att avhjälpa dessa brister. |
| --- | --- |

2.31

| 2.32 | De systembrister i Belgien som identifierades i årsrapporterna för 2010 och 2011 håller kommissionen och medlemsstaten nu på att försöka avhjälpa. Den årliga verksamhetsrapporten för 2012 från GD Budget innehåller en reservation om tillförlitligheten hos redovisningsuppgifterna för denna medlemsstat. |
| --- | --- |

2.32

De systembrister i Belgien som identifierades i årsrapporterna för 2010 och 2011 håller kommissionen och medlemsstaten nu på att försöka avhjälpa. Den årliga verksamhetsrapporten för 2012 från GD Budget innehåller en reservation om tillförlitligheten hos redovisningsuppgifterna för denna medlemsstat.

| 2.32 | Under 2013 genomfördes en extern revision för perioden 2008–2010. I revisionsuttalandet fastslogs att räkenskaperna inte innehöll väsentliga fel och det godkändes av kommissionen, efter en noggrannare granskning av revisionsslutsatserna och de stödjande revisionstester som genomförts. |
| --- | --- |

2.32

| 2.33 | I de två övriga medlemsstater som besöktes (Polen och Finland) konstaterade revisonsrätten dessutom andra mindre systembrister när det gällde A- och B-räkenskaperna. |
| --- | --- |

2.33

I de två övriga medlemsstater som besöktes (Polen och Finland) konstaterade revisonsrätten dessutom andra mindre systembrister när det gällde A- och B-räkenskaperna.

| 2.33 | Om brister konstateras i dessa medlemsstaters förvaltning av räkenskaperna, kommer de att uppmanas att vidta åtgärder för att ta itu med dessa brister. |
| --- | --- |

2.33

Egna medel baserade på mervärdesskatt

| 2.34 | Under 2012 gjorde kommissionen 54 reservationer och hävde 57. Enligt kommissionen var nettoeffekten av kontrollverksamheten i medlemsstater där reservationer hävdes att de mervärdesskattebaserade egna medlen minskade med uppskattningsvis 4 miljoner euro (21). Vid årets slut fanns det totalt 153 reservationer (se
  tabell 2.3
  ). Av de reservationer som kommissionen har gjort gäller 44 överträdelser av mervärdesskattelagstiftningen. Dessa kan inte hävas förrän överträdelseförfarandet har avslutats och effekten på mervärdesskatteunderlaget för de aktuella åren har fastställts. 17 reservationer har gjorts av medlemsstaterna själva. |
| --- | --- |

2.34

Under 2012 gjorde kommissionen 54 reservationer och hävde 57. Enligt kommissionen var nettoeffekten av kontrollverksamheten i medlemsstater där reservationer hävdes att de mervärdesskattebaserade egna medlen minskade med uppskattningsvis 4 miljoner euro (21). Vid årets slut fanns det totalt 153 reservationer (se
  tabell 2.3
  ). Av de reservationer som kommissionen har gjort gäller 44 överträdelser av mervärdesskattelagstiftningen. Dessa kan inte hävas förrän överträdelseförfarandet har avslutats och effekten på mervärdesskatteunderlaget för de aktuella åren har fastställts. 17 reservationer har gjorts av medlemsstaterna själva.

| 2.35 | Enligt revisionsrättens definition härrör sedan länge utestående mervärdesskattereservationer från ett år som ligger minst tio år tillbaka i tiden, det vill säga reservationer som avser år 2003 och tidigare år, och fortfarande gällde i slutet av 2012. Den övergripande situationen är ungefär som tidigare år. Det fanns 16 sedan länge utestående reservationer vid årets slut, varav några gick tillbaka till 1995, jämfört med 15 i slutet av 2011. Av de sedan länge utestående reservationerna gäller fem överträdelser, medan tre har gjorts av medlemsstater. |
| --- | --- |

2.35

Enligt revisionsrättens definition härrör sedan länge utestående mervärdesskattereservationer från ett år som ligger minst tio år tillbaka i tiden, det vill säga reservationer som avser år 2003 och tidigare år, och fortfarande gällde i slutet av 2012. Den övergripande situationen är ungefär som tidigare år. Det fanns 16 sedan länge utestående reservationer vid årets slut, varav några gick tillbaka till 1995, jämfört med 15 i slutet av 2011. Av de sedan länge utestående reservationerna gäller fem överträdelser, medan tre har gjorts av medlemsstater.

| 2.35 | Summorna kan vara likartade, men under en given period kommer vissa sedan länge utestående reservationer att ha hävts, medan vissa nyare reservationer nu förtjänar beskrivningen ”länge utestående”. Båda varianterna inträffade under 2012. De fem överträdelser som revisionsrätten hänvisar till ansågs först under 2012 vara sedan länge utestående. De tillhör en stor grupp reservationer som härrör från samma överträdelse. Kommissionen kommer inte att kunna häva dessa reservationer innan domstolen avkunnat dom. Likaledes kan kommissionen inte åtgärda de tre reservationer som medlemsstater gjort. Av de återstående reservationer som var utestående i slutet av 2012 har fem sedermera hävts, inklusive en av de två reservationer som kommissionen gjort och som avsåg år 1995. |
| --- | --- |

2.35

Tabell 2.3 –   Reservationer avseende mervärdesskatt per den 31 december 2012

| Medlemsstat | Utestående reservationer 31.12.2011 | Reservationer som gjordes 2012 | Reservationer som hävdes 2012 | Utestående reservationer 31.12.2012 | Tidigaste år som reser-vationerna avser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 1 | 5 | 0 | 6 | 2007 |
| Bulgarien | 6 | 2 | 1 | 7 | 2007 |
| Tjeckien | 13 | 2 | 7 | 8 | 2004 |
| Danmark | 8 | 1 | 3 | 6 | 2005 |
| Tyskland | 6 | 2 | 1 | 7 | 2003 |
| Estland | 10 | 0 | 0 | 10 | 2004 |
| Irland | 5 | 0 | 1 | 4 | 2006 |
| Grekland | 7 | 0 | 2 | 5 | 1999 |
| Spanien | 3 | 0 | 0 | 3 | 2003 |
| Frankrike | 7 | 11 | 6 | 12 | 2005 |
| Italien | 7 | 5 | 0 | 12 | 1995 |
| Cypern | 4 | 0 | 4 | 0 | e.t. |
| Lettland | 5 | 0 | 0 | 5 | 2004 |
| Litauen | 2 | 5 | 5 | 2 | 2008 |
| Luxemburg | 0 | 2 | 0 | 2 | 2008 |
| Ungern | 4 | 3 | 3 | 4 | 2004 |
| Malta | 10 | 2 | 8 | 4 | 2005 |
| Nederländerna | 9 | 2 | 0 | 11 | 2004 |
| Österrike | 6 | 4 | 5 | 5 | 2004 |
| Polen | 5 | 7 | 2 | 10 | 2004 |
| Portugal | 5 | 0 | 0 | 5 | 2003 |
| Rumänien | 4 | 0 | 0 | 4 | 2007 |
| Slovenien | 0 | 0 | 0 | 0 | e.t. |
| Slovakien | 0 | 1 | 1 | 0 | e.t. |
| Finland | 10 | 0 | 2 | 8 | 1995 |
| Sverige | 11 | 0 | 6 | 5 | 1995 |
| Förenade kungariket | 8 | 0 | 0 | 8 | 1998 |
| TOTALT | 156 | 54 | 57 | 153 | |

Medlemsstat

Utestående reservationer 31.12.2011

Reservationer som gjordes 2012

Reservationer som hävdes 2012

Utestående reservationer 31.12.2012

Tidigaste år som reser-vationerna avser

Belgien

1

5

0

6

2007

Bulgarien

6

2

1

7

2007

Tjeckien

13

2

7

8

2004

Danmark

8

1

3

6

2005

Tyskland

6

2

1

7

2003

Estland

10

0

0

10

2004

Irland

5

0

1

4

2006

Grekland

7

0

2

5

1999

Spanien

3

0

0

3

2003

Frankrike

7

11

6

12

2005

Italien

7

5

0

12

1995

Cypern

4

0

4

0

e.t.

Lettland

5

0

0

5

2004

Litauen

2

5

5

2

2008

Luxemburg

0

2

0

2

2008

Ungern

4

3

3

4

2004

Malta

10

2

8

4

2005

Nederländerna

9

2

0

11

2004

Österrike

6

4

5

5

2004

Polen

5

7

2

10

2004

Portugal

5

0

0

5

2003

Rumänien

4

0

0

4

2007

Slovenien

0

0

0

0

e.t.

Slovakien

0

1

1

0

e.t.

Finland

10

0

2

8

1995

Sverige

11

0

6

5

1995

Förenade kungariket

8

0

0

8

1998

TOTALT

156

54

57

153

Källa: Europeiska revisionsrätten.

Böter och påföljder

| 2.36 | I slutet av 2012 fanns det för omkring 98 % av de utestående böterna (22) antingen en preliminär betalning eller en säkerhet. I genomförandebestämmelserna för budgetförordningen (23) anges att kommissionen ska driva in förfallna belopp via alla de medel som står till buds när det varken har gjorts preliminära betalningar eller gäldenären har ställt säkerheter för hela beloppet vid förfallodatum. |
| --- | --- |

2.36

I slutet av 2012 fanns det för omkring 98 % av de utestående böterna (22) antingen en preliminär betalning eller en säkerhet. I genomförandebestämmelserna för budgetförordningen (23) anges att kommissionen ska driva in förfallna belopp via alla de medel som står till buds när det varken har gjorts preliminära betalningar eller gäldenären har ställt säkerheter för hela beloppet vid förfallodatum.

| 2.36 | Kommissionens målsättning är inte att till varje pris verkställa återbetalning eftersom detta skulle kunna få irreparabla konsekvenser för de bötfällda företagen. Merparten av de utestående böterna är av preliminär karaktär, eftersom de har överklagats och kan hävas eller sänkas. Kommissionen vill därför söka kompensation genom en överenskommen betalningsplan med ställd säkerhet, undantagsvis utan finansiell säkerhet enligt de nya tillämpningsföreskrifterna. |
| --- | --- |

2.36

| 2.37 | Revisionsrätten granskade ett urval med 30 böter som inte omfattades av vare sig en preliminär betalning eller en säkerhet och fann att kommissionen i 12 fall inte hade använt alla de medel som står till buds för att driva in återkravet. Revisionsrätten rapporterade om samma problem i årsrapporten för 2011 (24). |
| --- | --- |

2.37

Revisionsrätten granskade ett urval med 30 böter som inte omfattades av vare sig en preliminär betalning eller en säkerhet och fann att kommissionen i 12 fall inte hade använt alla de medel som står till buds för att driva in återkravet. Revisionsrätten rapporterade om samma problem i årsrapporten för 2011 (24).

| 2.37 | Dessa böter berör antingen fall där interimistiska åtgärder eller åberopande av betalningsoförmåga var under behandling och/eller fall där ett verkställande omedelbar skulle gjort det bötfällda företaget insolvent. Som konsekvens skulle kommissionen då gått miste om bötesbeloppet, eftersom den enligt aktuella regler inte är prioriterad fordringsägare. |
| --- | --- |

2.37

Årliga verksamhetsrapporter

| 2.38 | GD Budget uppger i sin årliga verksamhetsrapport för 2012 att det på grund av det yttrande som BNI-kommittén har avgett och resultaten av den kontrollverksamhet som Eurostat har utfört har uppnått rimlig säkerhet om att de BNI-uppgifter som används för egna medel är riktiga och fullständiga. Revisionsrätten anser att BNI-kommitténs yttrande har begränsad räckvidd (25) och att Eurostats årliga verksamhetsrapport endast innehåller en partiell bedömning av de kontroller som gjorts av BNI-uppgifter för egna medel. GD Budget borde ha nämnt dessa begränsningar i sin årliga verksamhetsrapport. |
| --- | --- |

2.38

GD Budget uppger i sin årliga verksamhetsrapport för 2012 att det på grund av det yttrande som BNI-kommittén har avgett och resultaten av den kontrollverksamhet som Eurostat har utfört har uppnått rimlig säkerhet om att de BNI-uppgifter som används för egna medel är riktiga och fullständiga. Revisionsrätten anser att BNI-kommitténs yttrande har begränsad räckvidd (25) och att Eurostats årliga verksamhetsrapport endast innehåller en partiell bedömning av de kontroller som gjorts av BNI-uppgifter för egna medel. GD Budget borde ha nämnt dessa begränsningar i sin årliga verksamhetsrapport.

| 2.38 | Avsaknaden av yttranden om Rumäniens och Bulgariens BNI-uppgifter förhindrade inte att uppgifterna används för egna medel, eftersom korrigerande mekanismer har inrättats som möjliggör nödvändiga justeringar i framtiden |
| --- | --- |

2.38

| 2.39 | Efter EU-domstolens dom (26), där den förklarade kommissionens förordning (EG) nr 1193/2009 (27) ogiltig, beräknade kommissionen att ett belopp på 285,5 miljoner euro skulle återbetalas till sockerproducenter (28), varav kommissionen skulle betala 214 miljoner euro till medlemsstater. Revisionsrätten anser att denna viktiga händelse borde ha nämnts i den årliga verksamhetsrapporten från GD Budget. |
| --- | --- |

2.39

Efter EU-domstolens dom (26), där den förklarade kommissionens förordning (EG) nr 1193/2009 (27) ogiltig, beräknade kommissionen att ett belopp på 285,5 miljoner euro skulle återbetalas till sockerproducenter (28), varav kommissionen skulle betala 214 miljoner euro till medlemsstater. Revisionsrätten anser att denna viktiga händelse borde ha nämnts i den årliga verksamhetsrapporten från GD Budget.

| 2.39 | Kommissionen anser inte att detta behöver omnämnas i verksamhetsrapporten, eftersom det vederbörligen varnats för budgetrisker. Kommissionens förordning (EG) nr 1193/2009 om fastställande av produktionsavgifter för socker för regleringsåren 2002/03, 2003/04, 2004/05 och 2005/06 är en förvaltningsåtgärd för jordbruksmarknaderna. Eftersom sockeravgifter traditionellt sett dock är egna medel, utgjorde ogiltigförklarandet av förordningen en risk för egna medel vid budgetgenomförandet och detta täcktes av ett anslag i den preliminära årsredovisningen för 2012. Anslaget på 214 miljoner euro täcker de sockeravgifter som medlemsstaterna sannolikt kommer att få tillbaka på grund av ett ändrat förslag till förordning där lägre avgifter fastställs. |
| --- | --- |

2.39

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser när det gäller inkomsterna 2012

| 2.40 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten följande slutsatser för det år som slutade den 31 december 2012:






  — | Granskningen av transaktioner visar att den mest sannolika felprocenten i population är noll. |
| --- | --- | --- |

2.40

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten följande slutsatser för det år som slutade den 31 december 2012:

—

Granskningen av transaktioner visar att den mest sannolika felprocenten i population är noll.

| — | De granskade systemen för övervakning och kontroll är generellt sett ändamålsenliga när det gäller egna medel baserade på BNI och traditionella egna medel (se
  bilaga 2.2
  ). |
| --- | --- |

—

De granskade systemen för övervakning och kontroll är generellt sett ändamålsenliga när det gäller egna medel baserade på BNI och traditionella egna medel (se
  bilaga 2.2
  ).

| — | De granskade systemen för övervakning och kontroll är ändamålsenliga när det gäller egna medel baserade på mervärdesskatt, beräkningen av Förenade kungarikets korrigering och övriga inkomster (se
  bilaga 2.2
  ). |
| --- | --- |

—

De granskade systemen för övervakning och kontroll är ändamålsenliga när det gäller egna medel baserade på mervärdesskatt, beräkningen av Förenade kungarikets korrigering och övriga inkomster (se
  bilaga 2.2
  ).

Enligt de samlade revisionsbevisen är felnivån i inkomsterna inte väsentlig.

| 2.41 | Systemen för övervakning och kontroll när det gäller egna medel baserade på mervärdesskatt bedömdes som generellt sett ändamålsenliga för att garantera att de transaktioner som ligger till grund för inkomsterna är lagliga och korrekta, utom när det gäller kommissionens kontroll av BNI-uppgifter som ansågs vara delvis ändamålsenlig av följande skäl: |
| --- | --- |

2.41

Systemen för övervakning och kontroll när det gäller egna medel baserade på mervärdesskatt bedömdes som generellt sett ändamålsenliga för att garantera att de transaktioner som ligger till grund för inkomsterna är lagliga och korrekta, utom när det gäller kommissionens kontroll av BNI-uppgifter som ansågs vara delvis ändamålsenlig av följande skäl:

2.41

| — | Eurostat planerar och prioriterar inte sitt arbete på ett lämpligt sätt och tillämpar inte ett konsekvent tillvägagångssätt när den kontrollerar olika medlemsstater (punkt 2.28). |
| --- | --- |

—

Eurostat planerar och prioriterar inte sitt arbete på ett lämpligt sätt och tillämpar inte ett konsekvent tillvägagångssätt när den kontrollerar olika medlemsstater (punkt 2.28).

| — | Kommissionen har ett väl inarbetat förfarande för planering och prioritering av sitt arbete som BNI-kommittén kommit överens om i enlighet med BNI-förordningen. Se svaret på punkt 2.28. |
| --- | --- |

—

| — | Det förekom även problem i sammanställningen av beräkningar av nationalräkenskaper som Eurostat inte hade upptäckt (punkterna 2.29–2.30). |
| --- | --- |

—

Det förekom även problem i sammanställningen av beräkningar av nationalräkenskaper som Eurostat inte hade upptäckt (punkterna 2.29–2.30).

| — | Kommissionens åsikt är att dess förfaranden är den mest kostnadseffektiva metoden med beaktande av BNI-baserade egna medels karaktär. Kommissionen kommer dock att ta revisionsrättens slutsatser i beaktande vid angivande av standarder för nästa kontrollperiod som kommer att inleds 2015.

  Se svaret på punkterna 2.29 och 2.30. |
| --- | --- |

—

Se svaret på punkterna 2.29 och 2.30.

| 2.42 | Revisionsrätten vill även påpeka följande: |
| --- | --- |

2.42

Revisionsrätten vill även påpeka följande:

2.42

| a) | Det finns brister i kommissionens förvaltning av reservationer avseende egna medel baserade på mervärdesskatt. Ytterligare landspecifika reservationer borde ha gjorts, och vissa reservationer gjordes på ett inkonsekvent sätt mellan medlemsstaterna (punkt 2.25). Dessutom hade kommissionen ännu inte hävt de två återstående särskilda BNI-reservationerna för perioden 1995–2001 (punkt 2.26). |
| --- | --- |

a)

Det finns brister i kommissionens förvaltning av reservationer avseende egna medel baserade på mervärdesskatt. Ytterligare landspecifika reservationer borde ha gjorts, och vissa reservationer gjordes på ett inkonsekvent sätt mellan medlemsstaterna (punkt 2.25). Dessutom hade kommissionen ännu inte hävt de två återstående särskilda BNI-reservationerna för perioden 1995–2001 (punkt 2.26).

| a) | De medlemsstater som är föremål för BNI-reservationer ska till kommissionen senast den 22 september 2014 skicka in nödvändiga ändringar av BNI-beräkningarna (inkl. förklaringar av gjorda ändringar) som föranleds av de anmälda punkterna, eller också ytterligare metodinformation som tydligt visar att de anmälda punkterna inte längre är relevanta. |
| --- | --- |

a)

| b) | Sedan länge utestående reservationer förekommer när det gäller egna medel baserade på mervärdesskatt (punkt 2.35). |
| --- | --- |

b)

Sedan länge utestående reservationer förekommer när det gäller egna medel baserade på mervärdesskatt (punkt 2.35).

| b) | Angående konsekvensen i reservationer, se svaren på punkt 2.29.

  Se även svaret på punkterna 2.25 och 2.26.


  Efter hävandet av de fem länge utestående reservationer som kommenterats i svaret på punkt 2.35, har insatser gjorts med de berörda medlemsstaterna för att häva fler reservationer. Lösningsstrategier har fastslagits och håller på att fastslås för ytterligare två. |
| --- | --- |

b)

Se även svaret på punkterna 2.25 och 2.26.

Efter hävandet av de fem länge utestående reservationer som kommenterats i svaret på punkt 2.35, har insatser gjorts med de berörda medlemsstaterna för att häva fler reservationer. Lösningsstrategier har fastslagits och håller på att fastslås för ytterligare två.

| c) | Revisionsrättens revision visade på brister i de nationella tullmyndigheternas övervakning (punkterna 2.31–2.33). Revisionsrätten drar slutsatsen att de granskade medlemsstaternas system för övervakning och kontroll var endast delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att de traditionella egna medel som redovisades var fullständiga och korrekta. |
| --- | --- |

c)

Revisionsrättens revision visade på brister i de nationella tullmyndigheternas övervakning (punkterna 2.31–2.33). Revisionsrätten drar slutsatsen att de granskade medlemsstaternas system för övervakning och kontroll var endast delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att de traditionella egna medel som redovisades var fullständiga och korrekta.

Rekommendationer

| 2.43 | Bilaga 2.3
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationer i tidigare årsrapporter har genomförts. I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten sex rekommendationer. Av dessa rekommendationer har kommissionen genomfört två fullt ut, medan en har genomförts i de flesta avseenden, två har genomförts i vissa avseenden och en inte har genomförts alls. |
| --- | --- |

2.43

Bilaga 2.3
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationer i tidigare årsrapporter har genomförts. I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten sex rekommendationer. Av dessa rekommendationer har kommissionen genomfört två fullt ut, medan en har genomförts i de flesta avseenden, två har genomförts i vissa avseenden och en inte har genomförts alls.

| 2.43 | Övervaknings- och kontrollsystemen är organisatoriska och ger ingen särskild indikation på räkenskapernas tillförlitlighet, vilket primärt beror på använda statistiska källor och metoder. Fast dessa system kan bidra till att minska felriskerna i nationalräkenskaperna. Kommissionen kommer att fortsätta arbetet med att utveckla riktlinjer för dessa system med avseende på medlemsstaternas sammanställning av sina nationalräkenskaper och beakta revisionsrättens iakttagelser. (ang. 2010/2009, punkt 2 i bilaga 2.3)

  I och med att kommissionens regelbundna inspektioner bekräftar att B-räkenskaperna är datoriserade i de flesta medlemsstaterna minskar antalet belopp som redovisas oriktigt i B-räkenskaperna. De flesta av kommissionens slutsatser av sina kontroller av B-räkenskaperna avser medlemsstaternas ekonomiska ansvar, till följd av otillfredsställande återkravsförfaranden eller administrativa fel och avser inte direkt själva räkenskapsförvaltningen. (ang. 2010/2009, punkt 3 i bilaga 2.3)


  År 2012 lade kommissionen till den rådgivande kommittén för egna medel och gruppen för tullpolicyfrågor fram en tematisk rapport om lokala klareringsförfaranden som förenar resultaten av de kontroller som utförts i nästan alla medlemsstater. I rapporten understryks de nyckelområden där vidare åtgärder krävs. Kommissionen kommer att fortsätta granska de avhjälpande åtgärder som medlemsstaterna vidtagit, tills bristerna har åtgärdats. (ang. 2010/2009, punkt 4 i bilaga 2.3)


  Både kommissionen och medlemsstaterna har agerat för att genomföra rekommendationen. Av de 20 länge utestående reservationer som 2009 föranledde revisionsrättens rekommendation har 17 åtgärdats och hävts. För de återstående tre krävs domstolsprövning innan en kan hävas och strategier finns för att åtgärda de övriga två. (ang. 2009 i bilaga 2.3) |
| --- | --- |

2.43

I och med att kommissionens regelbundna inspektioner bekräftar att B-räkenskaperna är datoriserade i de flesta medlemsstaterna minskar antalet belopp som redovisas oriktigt i B-räkenskaperna. De flesta av kommissionens slutsatser av sina kontroller av B-räkenskaperna avser medlemsstaternas ekonomiska ansvar, till följd av otillfredsställande återkravsförfaranden eller administrativa fel och avser inte direkt själva räkenskapsförvaltningen. (ang. 2010/2009, punkt 3 i bilaga 2.3)

År 2012 lade kommissionen till den rådgivande kommittén för egna medel och gruppen för tullpolicyfrågor fram en tematisk rapport om lokala klareringsförfaranden som förenar resultaten av de kontroller som utförts i nästan alla medlemsstater. I rapporten understryks de nyckelområden där vidare åtgärder krävs. Kommissionen kommer att fortsätta granska de avhjälpande åtgärder som medlemsstaterna vidtagit, tills bristerna har åtgärdats. (ang. 2010/2009, punkt 4 i bilaga 2.3)

Både kommissionen och medlemsstaterna har agerat för att genomföra rekommendationen. Av de 20 länge utestående reservationer som 2009 föranledde revisionsrättens rekommendation har 17 åtgärdats och hävts. För de återstående tre krävs domstolsprövning innan en kan hävas och strategier finns för att åtgärda de övriga två. (ang. 2009 i bilaga 2.3)

| 2.44 | Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten följande: |
| --- | --- |

2.44

Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten följande:

2.44

| — | Rekommendation 1: Kommissionen bör se över sin ram för kontroll av BNI-uppgifter och bland annat genomföra en strukturerad och formaliserad kostnadsnyttoanalys, göra ingående kontroller av väsentliga och riskutsatta BNI-komponenter, begränsa användningen av allmänna reservationer och fastställa väsentlighetskriterier för utfärdande av reservationer. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 1: Kommissionen bör se över sin ram för kontroll av BNI-uppgifter och bland annat genomföra en strukturerad och formaliserad kostnadsnyttoanalys, göra ingående kontroller av väsentliga och riskutsatta BNI-komponenter, begränsa användningen av allmänna reservationer och fastställa väsentlighetskriterier för utfärdande av reservationer.

Som förberedelse inför nästa kontrollperiod, som inleds 2015, kommer kommissionen att granska sitt kontrollramverk. Den kommer då att beakta de frågor som revisionsrätten lyfter fram.

| — | Rekommendation 2: Kommissionen bör uppmana medlemsstaterna att förbättra tullens övervakning så att så mycket traditionella egna medel som möjligt uppbärs. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 2: Kommissionen bör uppmana medlemsstaterna att förbättra tullens övervakning så att så mycket traditionella egna medel som möjligt uppbärs.

Kommissionen kommer vid sina regelbundna inspektioner av traditionella egna medel att fortsätta kontrollera om medlemsstaterna har inrättat lämpliga kontrollramverk för att skydda EU:s ekonomiska intressen på området traditionella egna medel.

| — | Rekommendation 3: Kommissionen bör uppmana medlemsstaterna att korrekt använda A- och B-räkenskaper och att se till att de är bevisligen fullständiga och korrekta. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 3: Kommissionen bör uppmana medlemsstaterna att korrekt använda A- och B-räkenskaper och att se till att de är bevisligen fullständiga och korrekta.

Vid sina inspektioner kommer kommissionen att fortsätta granska användandet av A- och B-räkenskaper och kommer att begära att medlemsstaterna garanterar att dessa är fullständiga och korrekta.

---

(1)  Rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (EUT L 163, 23.6.2007, s. 17) och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförande av beslut 2007/436/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 105/2009 (EUT L 36, 5.2.2009, s. 1).

(2)  Dessa uppgifter fastställs av kommissionen och medlemsstaterna vid det möte som den rådgivande kommittén för egna medel håller.

(3)  Såvida inte reservationer görs (se punkt 2.24).

(4)  De kan vara positiva eller negativa i varje enskild medlemsstat. När det gäller 2012 uppgick BNI-saldona och BNI-justeringarna netto till 284 miljoner euro eller 0,2 % av inkomsterna (de positiva justeringarna uppgick till 952 miljoner euro eller 0,7 % av inkomsterna och de negativa justeringarna till 668 miljoner euro eller 0,5 % av inkomsterna).

(5)  När tullar och avgifter inte har betalats och ingen säkerhet har ställts, eller när säkerhet har ställts men invändningar har rests mot de fastställda anspråken, kan medlemsstaterna vänta med att göra dessa medel tillgängliga genom att bokföra dem i dessa separata räkenskaper.

(6)  Artikel 4 i beslut 2007/436/EG, Euratom. Minskningen var cirka 4 miljarder euro 2012. De 74 miljoner euro som anges i
  tabell 2.1
  motsvarar effekten av valutakursdifferenser.

(7)  Artikel 2.4 och 2.5 i beslut 2007/436/EG, Euratom. De 2 miljoner euro som gäller det BNI-baserade bidraget i
  tabell 2.1
  beror på effekten av valutakursdifferenser.

(8)  Ett betalningskrav är det förfarande som utanordnaren använder för att registrera en fordran från kommissionen för att återkräva det utestående beloppet.

(9)  Bedömningen av kontrollen av BNI-uppgifter inbegrep besök i de fem medlemsstater som lämnar de största bidragen till de egna medlen baserade på BNI: Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien och Förenade kungariket.

(10)  De medlemsstater som granskades var, i fallande ordning när det gäller bidragen till de egna medlen baserade på BNI, Tyskland, Frankrike, Förenade kungariket, Italien, Spanien, Nederländerna, Belgien, Sverige, Polen och Österrike.

(11)  Revisionsrätten kunde inte bekräfta korrektheten för 8 av 240 miljoner euro.

(12)  Reservationer kan vara allmänna eller särskilda. Allmänna reservationer omfattar alla delar av BNI. Särskilda reservationer omfattar specifika delar av BNI.

(13)  Samma sak gäller egna medel baserade på mervärdesskatt.

(14)  När det gäller Bulgarien och Rumänien 2012 gjordes allmänna reservationer avseende åren 2007 och 2008. I januari 2013 hävdes dessa och ersattes av åtta särskilda reservationer för Bulgarien och 11 särskilda reservationer för Rumänien avseende åren 2007 till 2010.

(15)  Dessa reservationer definieras av kommissionen som punkter som meddelas alla medlemsstater, så att Eurostat ska kunna jämföra den underliggande sammanställningen av uppgifter.

(16)  Den ena reservationen gäller Grekland och den andra Förenade kungariket.

(17)  Se artikel 5.2 b i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 av den 15 juli 2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris (”BNI-förordning”) (EUT L 181, 19.7.2003, s. 1).

(18)  Till exempel i klassificeringen och värderingen av ideella inrättningar för hushåll i Tyskland, Spanien och Frankrike, i beräkningen av den svarta ekonomin i Tyskland, Spanien, Frankrike och Italien, av distributionsmarginalerna i Tyskland och av uthyrningstjänster i Frankrike och Italien.

(19)  Till exempel i bokföringen av EU-bidrag och markarrenden.

(20)  Effekten av de kvantifierbara iakttagelserna på det årliga BNI-bidraget från de besökta medlemsstaterna är mellan +0,4 % och –1,1 %, men detta förutsätter att inga andra ändringar har krävts när det gäller BNI-komponenter i de fem berörda medlemsstaterna eller i de övriga 22 medlemsstaternas BNI-beräkningar. De brister som resulterar i de icke kvantifierbara iakttagelserna kan också påverka beräkningen av medlemsstaternas bidrag. Generellt sett är de konstaterade skillnaderna inte väsentliga vare sig när det gäller BNI för 2002–2007 eller för 2012.

(21)  Saldot efter en ökning med 31 miljoner euro och en minskning med 35 miljoner euro.

(22)  Omkring 10,8 miljarder av 11 miljarder euro.

(23)  Artiklarna 84, 85 och 85a i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 478/2007 (EUT L 111, 28.4.2007, s. 13).

(24)  Se punkterna 2.29–2.31 i årsrapporten för 2011.

(25)  Vad beträffar 2012 uppgav BNI-kommittén att den ännu inte kan yttra sig om BNI-uppgifterna för Bulgarien och Rumänien, eftersom kontrollen fortfarande pågår.

(26)  Dom av den 27 september 2012 i de förenade målen C-113/10, C-147/10 och C-234/10.

(27)  Kommissionens förordning (EG) nr 1193/2009 av den 3 november 2009 om ändring av förordningarna (EG) nr 1762/2003, (EG) nr 1775/2004, (EG) nr 1686/2005 och (EG) nr 164/2007 samt om fastställande av produktionsavgifter för socker för regleringsåren 2002/03, 2003/04, 2004/05 och 2005/06 (EUT L 321, 8.12.2009, s. 1).

(28)  Regleringsåren 2002/03–2005/06.

(29)  De övergripande särskilda reservationerna ingår inte i tabellen.

BILAGA 2.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN AVSEENDE INKOMSTER

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Traditionella egna medel | Moms-/BNI-korrigeringar i budgetens avdelning 1 | Övriga inkomster | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner: | 5 | 47 | 3 | 55 | 55 | 55 | 62 |
| Betalningskrav | 5 | 47 | 3 | 55 | 55 | 55 | 62 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (1)
   (2) |
| Andel (antal) granskade transaktioner som |
| inte innehöll några fel | 100 % | (5) | 100 % | (47) | 100 % | (3) | 100 % | (55) | 98 % | 100 % | 95 % |
| innehöll ett eller flera fel | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | 0 % | 5 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent | 0 % | | | |

2012

2011

2010

2009

Traditionella egna medel

Moms-/BNI-korrigeringar i budgetens avdelning 1

Övriga inkomster

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner:

5

47

3

55

55

55

62

Betalningskrav

5

47

3

55

55

55

62

RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (1)
   (2)

Andel (antal) granskade transaktioner som

inte innehöll några fel

100 %

(5)

100 %

(47)

100 %

(3)

100 %

(55)

98 %

100 %

95 %

innehöll ett eller flera fel

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

0 %

5 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent

0 %

---

(1)  För att få en bättre inblick i områden med olika riskprofiler inom verksamhetsområdet delade revisionsrätten in urvalet i segment. Resultatet av granskningen speglar varje segments proportionella andel inom verksamhetsområdet.

(2)  Siffrorna inom parentes visar det faktiska antalet transaktioner.

BILAGA 2.2

RESULTAT AV SYSTEMGRANSKNINGEN AVSEENDE INKOMSTER

Bedömning av de granskade systemen

| Granskat system | Kommissionens kontroller i medlemsstaterna | Kommissionens beräknings-/skrivbordskontroller och inkomstförvaltning | Kommissionens förvaltning av reservationer | Nyckelkontroller i de besökta medlemsstaterna | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BNI | Ändamålsenliga (1) | Ändamålsenliga | Ändamålsenlig | e.t. | Ändamålsenligt |
| Moms | Ändamålsenliga | Ändamålsenliga | Ändamålsenlig | e.t. | Ändamålsenligt |
| Traditionella egna medel | Ändamålsenliga | Ändamålsenliga | e.t. | Delvis ändamålsenliga (2) | Ändamålsenligt |
| Förenade kungarikets korrigering | e.t. | Ändamålsenliga | e.t. | e.t. | Ändamålsenligt |
| Böter och påföljder | e.t. | Ändamålsenliga | e.t. | e.t. | Ändamålsenligt |

Granskat system

Kommissionens kontroller i medlemsstaterna

Kommissionens beräknings-/skrivbordskontroller och inkomstförvaltning

Kommissionens förvaltning av reservationer

Nyckelkontroller i de besökta medlemsstaterna

Samlad bedömning

BNI

Ändamålsenliga (1)

Ändamålsenliga

Ändamålsenlig

e.t.

Ändamålsenligt

Moms

Ändamålsenliga

Ändamålsenliga

Ändamålsenlig

e.t.

Ändamålsenligt

Traditionella egna medel

Ändamålsenliga

Ändamålsenliga

e.t.

Delvis ändamålsenliga (2)

Ändamålsenligt

Förenade kungarikets korrigering

e.t.

Ändamålsenliga

e.t.

e.t.

Ändamålsenligt

Böter och påföljder

e.t.

Ändamålsenliga

e.t.

e.t.

Ändamålsenligt

---

(1)  Se punkterna 2.28-2.30

(2)  Se punkterna 2.31-2.33

BILAGA 2.3

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER AVSEENDE INKOMSTER

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Helt genomförd | Håller på att genomföras | Ej genomförd | Ej längre tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| I de flesta avseenden | I vissa avseenden |
| 2010 | Revisionsrätten rekommenderade i sina årsrapporter för 2010 och 2009 att kommissionen | | | | | | | |
| lägger fram bedömningsrapporterna om medlemsstaternas BNI-uppgifter för BNI-kommittén så att den under 2012 kan ersätta alla befintliga allmänna reservationer med särskilda reservationer för perioden 2002 och framåt, | Kommissionen har nu presenterat förslagen till bedömningsrapporter för BNI-kommittén och ersatt de allmänna reservationerna med särskilda reservationer (förslagen till bedömningsrapporter presenterades 2011 för EU-25 och 2012 för Bulgarien och Rumänien, och de allmänna reservationerna ersattas av särskilda reservationer i januari 2012 respektive januari 2013). | | | | | | |
| 2010 och 2009 | klargör omfattningen av det uttalande som den avger i sina bedömningsrapporter om medlemsstaternas BNI-uppgifter, | I de två rapporter som kommissionen presenterade för BNI-kommittén 2012 (Bulgarien och Rumänien) gjorde kommissionen en bedömning av kvaliteten på BNI-uppgifterna och deras överensstämmelse med ENA 95 och förtydligade målen och identifierade de kontroller som utförts till stöd för den övergripande slutsatsen. | | | | | | |
| tar hänsyn till utvärderingen av systemen för övervakning och kontroll vid de nationella statistikkontoren för sammanställningen av nationalräkenskaper, | | | | År 2012 hade Eurostat inte antagit riktlinjer för bästa praxis när det gäller funktionen hos systemen för övervakning och kontroll för sammanställning av nationalräkenskaperna. | | | Se svaret på punkt 2.43. |
| fortsätter sina ansträngningar för att se till att B-räkenskaperna används korrekt av medlemsstaterna, | | Trots att kommissionen följer upp användningen av B-räkenskaper varje år, kvarstår problemet. | | | | | Se svaret på punkt 2.43. |
| fortsätter sina ansträngningar för att se till att den nationella tullens övervakning (t.ex. beviljande av "extraförenklingen" för marknadsaktörer som använder lokalt klareringsförfarande) skärps ytterligare, | | | I december 2012 presenterade kommissionen en rapport om sin uppföljning av det lokala klareringsförfarandet i medlemsstater. Slutsatserna i rapporten tyder på att den nationella tullens övervakning behöver förbättras ytterligare. | | | | Se svaret på punkt 2.43. |
| 2009 | fortsätter att utöva press på medlemsstaterna för att snabbt få adekvat information så att den kan häva sedan länge utestående reservationer så snart som möjligt. | | | Det fanns 16 sedan länge utestående reservationer i slutet av 2012 jämfört med 20 reservationer av samma typ 2009. | | | | Se svaret på punkt 2.43. |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Kommissionens svar

Helt genomförd

Håller på att genomföras

Ej genomförd

Ej längre tillämpligt

Otillräckliga bevis

I de flesta avseenden

I vissa avseenden

2010

Revisionsrätten rekommenderade i sina årsrapporter för 2010 och 2009 att kommissionen

lägger fram bedömningsrapporterna om medlemsstaternas BNI-uppgifter för BNI-kommittén så att den under 2012 kan ersätta alla befintliga allmänna reservationer med särskilda reservationer för perioden 2002 och framåt,

Kommissionen har nu presenterat förslagen till bedömningsrapporter för BNI-kommittén och ersatt de allmänna reservationerna med särskilda reservationer (förslagen till bedömningsrapporter presenterades 2011 för EU-25 och 2012 för Bulgarien och Rumänien, och de allmänna reservationerna ersattas av särskilda reservationer i januari 2012 respektive januari 2013).

2010 och 2009

klargör omfattningen av det uttalande som den avger i sina bedömningsrapporter om medlemsstaternas BNI-uppgifter,

I de två rapporter som kommissionen presenterade för BNI-kommittén 2012 (Bulgarien och Rumänien) gjorde kommissionen en bedömning av kvaliteten på BNI-uppgifterna och deras överensstämmelse med ENA 95 och förtydligade målen och identifierade de kontroller som utförts till stöd för den övergripande slutsatsen.

tar hänsyn till utvärderingen av systemen för övervakning och kontroll vid de nationella statistikkontoren för sammanställningen av nationalräkenskaper,

År 2012 hade Eurostat inte antagit riktlinjer för bästa praxis när det gäller funktionen hos systemen för övervakning och kontroll för sammanställning av nationalräkenskaperna.

Se svaret på punkt 2.43.

fortsätter sina ansträngningar för att se till att B-räkenskaperna används korrekt av medlemsstaterna,

Trots att kommissionen följer upp användningen av B-räkenskaper varje år, kvarstår problemet.

Se svaret på punkt 2.43.

fortsätter sina ansträngningar för att se till att den nationella tullens övervakning (t.ex. beviljande av "extraförenklingen" för marknadsaktörer som använder lokalt klareringsförfarande) skärps ytterligare,

I december 2012 presenterade kommissionen en rapport om sin uppföljning av det lokala klareringsförfarandet i medlemsstater. Slutsatserna i rapporten tyder på att den nationella tullens övervakning behöver förbättras ytterligare.

Se svaret på punkt 2.43.

2009

fortsätter att utöva press på medlemsstaterna för att snabbt få adekvat information så att den kan häva sedan länge utestående reservationer så snart som möjligt.

Det fanns 16 sedan länge utestående reservationer i slutet av 2012 jämfört med 20 reservationer av samma typ 2009.

Se svaret på punkt 2.43.

---

KAPITEL 3

Jordbruk: marknads- och direktstöd

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för politikområdet

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Transaktionernas korrekthet

Systemens ändamålsenlighet

System i medlemsstaterna som gäller transaktionernas korrekthet

Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS)

Kontrollsystem för EU:s ordning för livsmedelsbistånd till de sämst ställda

Kommissionens uppskattning av procentsatsen för kvarstående fel

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser för 2012

Rekommendationer

| Bilaga 3.1 – | Resultat av transaktionsgranskningen avseende jordbruk: marknads- och direktstöd |
| --- | --- |

Bilaga 3.1 –

| Bilaga 3.2 – | Resultat av systemgranskningen avseende jordbruk: marknads- och direktstöd |
| --- | --- |

Bilaga 3.2 –

| Bilaga 3.3 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer avseende jordbruk: marknads- och direktstöd |
| --- | --- |

Bilaga 3.3 –

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 3.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av marknads- och direktstöd för jordbruk som ingår i politikområdet jordbruk och landsbygdens utveckling. Nyckelinformation om vilka verksamheter som granskades och om hur stora utgifterna var under 2011 finns i
  tabell 3.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

3.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av marknads- och direktstöd för jordbruk som ingår i politikområdet jordbruk och landsbygdens utveckling. Nyckelinformation om vilka verksamheter som granskades och om hur stora utgifterna var under 2011 finns i
  tabell 3.1
  .

Tabell 3.1 –   Jordbruk: marknads- och direktstöd – nyckelinformation 2012

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | Beskrivning | Betalningar | Förvaltningsmetod |
| Jordbruksutgifter som finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) | Direktstöd | 40 880 | Delad |
| Interventioner på jordbruksmarknaderna | 3 516 | Delad (39) |
| Administrativa utgifter (40) | 133 | Direkt centraliserad |
| Övrigt | 149 | Direkt centraliserad/Delad |
| | | 44 678 | |
| Totala betalningar för året | 44 678 | |
| – | Totala administrativa utgifter
   (41) |

(miljoner euro)

Politikområde

Beskrivning

Betalningar

Förvaltningsmetod

Jordbruksutgifter som finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)

Direktstöd

40 880

Delad

Interventioner på jordbruksmarknaderna

3 516

Delad (39)

Administrativa utgifter (40)

133

Direkt centraliserad

Övrigt

149

Direkt centraliserad/Delad

44 678

Totala betalningar för året

44 678

–

133

Driftsutgifter totalt varav

44 545

| – | förskott
   (42) |
| --- | --- |

–

17

| + | regleringar av förskott
   (42) |
| --- | --- |

+

18

Granskad population totalt

44 546

Totala åtaganden för året

44 685

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2012.

Särskilda kännetecken för politikområdet

| 3.2 | Målen (1) för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) enligt fördraget är att höja produktiviteten inom jordbruket och på så sätt tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard, stabilisera marknaderna, trygga försörjningen och tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser. |
| --- | --- |

3.2

Målen (1) för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) enligt fördraget är att höja produktiviteten inom jordbruket och på så sätt tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard, stabilisera marknaderna, trygga försörjningen och tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser.

| 3.3 | EU-budgetens finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken kanaliseras främst genom två fonder (2): Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), som helt och hållet finansierar EU:s direktstöd och marknadsåtgärder (3), och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), som medfinansierar program för landsbygdsutveckling. Detta kapitel behandlar EGFJ-utgifter, medan utgifter för landsbygdsutveckling behandlas i kapitel 4. |
| --- | --- |

3.3

EU-budgetens finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken kanaliseras främst genom två fonder (2): Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), som helt och hållet finansierar EU:s direktstöd och marknadsåtgärder (3), och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), som medfinansierar program för landsbygdsutveckling. Detta kapitel behandlar EGFJ-utgifter, medan utgifter för landsbygdsutveckling behandlas i kapitel 4.

| 3.4 | De viktigaste åtgärder som finansieras genom EGFJ är följande:






  — | Stödordningen för direktstöd”Systemet med samlat gårdsstöd”. Betalningarna inom systemet med samlat gårdsstöd bygger på ”stödrättigheter” (4) som var och en aktiveras med en hektar stödberättigande mark. Under 2012 uppgick utgifterna inom systemet med samlat gårdsstöd till 31 081 miljoner euro. |
| --- | --- | --- |

3.4

De viktigaste åtgärder som finansieras genom EGFJ är följande:

—

Stödordningen för direktstöd”Systemet med samlat gårdsstöd”. Betalningarna inom systemet med samlat gårdsstöd bygger på ”stödrättigheter” (4) som var och en aktiveras med en hektar stödberättigande mark. Under 2012 uppgick utgifterna inom systemet med samlat gårdsstöd till 31 081 miljoner euro.

| — | Stödordningen för direktstöd”Systemet för enhetlig arealersättning”, ett förenklat inkomststödsystem för jordbrukare i tio av de medlemsstater (5) som gick med i EU 2004 och 2007 och där ett enhetligt belopp betalas per hektar stödberättigande jordbruksmark. Under 2012 uppgick utgifterna inom systemet för enhetlig arealersättning till 5 916 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Stödordningen för direktstöd”Systemet för enhetlig arealersättning”, ett förenklat inkomststödsystem för jordbrukare i tio av de medlemsstater (5) som gick med i EU 2004 och 2007 och där ett enhetligt belopp betalas per hektar stödberättigande jordbruksmark. Under 2012 uppgick utgifterna inom systemet för enhetlig arealersättning till 5 916 miljoner euro.

| — | Andra ordningar för direktstöd som tillhandahåller huvudsakligen kopplat stöd (6). Under 2012 uppgick utgifterna inom dessa stödordningar till 3 883 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Andra ordningar för direktstöd som tillhandahåller huvudsakligen kopplat stöd (6). Under 2012 uppgick utgifterna inom dessa stödordningar till 3 883 miljoner euro.

| — | Interventioner på jordbruksmarknaderna, som avser till exempel interventionslagring, exportbidrag, livsmedelsprogram och särskilt stöd till frukt- och grönsaks- och vinsektorn (totalt 3 516 miljoner euro 2012). |
| --- | --- |

—

Interventioner på jordbruksmarknaderna, som avser till exempel interventionslagring, exportbidrag, livsmedelsprogram och särskilt stöd till frukt- och grönsaks- och vinsektorn (totalt 3 516 miljoner euro 2012).

| 3.5 | Enligt alla EGFJ-stödordningar för direktstöd (7) har mottagare av EU-stöd en laglig skyldighet att uppfylla ”tvärvillkoren”. Villkoren gäller miljöskydd, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd (föreskrivna verksamhetskrav) och ansvar för att jordbruksmark hålls i god jordbrukshävd och miljön bevaras (8). Om jordbrukare inte uppfyller dessa villkor minskas stödet till dem (9). |
| --- | --- |

3.5

Enligt alla EGFJ-stödordningar för direktstöd (7) har mottagare av EU-stöd en laglig skyldighet att uppfylla ”tvärvillkoren”. Villkoren gäller miljöskydd, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd (föreskrivna verksamhetskrav) och ansvar för att jordbruksmark hålls i god jordbrukshävd och miljön bevaras (8). Om jordbrukare inte uppfyller dessa villkor minskas stödet till dem (9).

| 3.5 | Enligt den gemensamma jordbrukspolitiken krävs det för stöd inte att kraven på tvärvillkor iakttas och följaktligen avser motsvarande kontroller inte de bakomliggande transaktionernas lagenlighet och korrekthet. Tvärvillkor är en mekanism där jordbrukare straffas, om de inte iakttar ett antal regler som i allmänhet har sitt ursprung på andra politikområden än den gemensamma jordbrukspolitiken och gäller för EU:s medborgare oberoende av denna. Följaktligen anser kommissionen att påföljder som utdöms för överträdelser mot tvärvillkorskrav inte bör beaktas vid beräkningen av felnivåer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Förvaltningen av GJP-utgifterna är delad. Ansvaret för utgifternas laglighet och korrekthet börjar hos medlemsstaterna (10), medan kommissionen bär det yttersta ansvaret för ett korrekt genomförande av budgeten. Utgifter kanaliseras via 81 utbetalande organ som ansvarar för att göra utbetalningar till stödmottagarna. Innan de gör det måste de antingen direkt eller via delegerade organ kontrollera att stödansökningarna är stödberättigande. Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) är det huvudsakliga förvaltnings- och kontrollsystem som ska garantera att utbetalningarna av direktstöd från EGFJ är korrekta. De utbetalande organens räkenskaper och redovisning av utbetalningar granskas av oberoende revisionsorgan (attesterande organ) som rapporterar till kommissionen genom årliga intyg och rapporter. |
| --- | --- |

3.6

Förvaltningen av GJP-utgifterna är delad. Ansvaret för utgifternas laglighet och korrekthet börjar hos medlemsstaterna (10), medan kommissionen bär det yttersta ansvaret för ett korrekt genomförande av budgeten. Utgifter kanaliseras via 81 utbetalande organ som ansvarar för att göra utbetalningar till stödmottagarna. Innan de gör det måste de antingen direkt eller via delegerade organ kontrollera att stödansökningarna är stödberättigande. Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) är det huvudsakliga förvaltnings- och kontrollsystem som ska garantera att utbetalningarna av direktstöd från EGFJ är korrekta. De utbetalande organens räkenskaper och redovisning av utbetalningar granskas av oberoende revisionsorgan (attesterande organ) som rapporterar till kommissionen genom årliga intyg och rapporter.

| 3.6 och 3.7 | Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 885/2006 ska de attesterande organen årligen granska inte bara de utbetalande organens årsräkenskaper utan också dessas interna kontrollförfaranden. |
| --- | --- |

3.6 och 3.7

| 3.7 | Kommissionen måste uppnå säkerhet om att medlemsstaterna har infört förvaltnings- och kontrollsystem som uppfyller kraven i EU-bestämmelserna och om att systemen fungerar ändamålsenligt. |
| --- | --- |

3.7

Kommissionen måste uppnå säkerhet om att medlemsstaterna har infört förvaltnings- och kontrollsystem som uppfyller kraven i EU-bestämmelserna och om att systemen fungerar ändamålsenligt.

| 3.8 | När det gäller direktstöd är de största riskerna avseende korrekthet att arealstöd betalas ut för mark som inte berättigar till stöd, till stödmottagare som inte har rätt till stöd, till fler än en stödmottagare för samma mark, att stödrättigheter har beräknats fel eller att djurbidrag betalas ut för djur som inte ger rätt till stöd. När det gäller interventioner på jordbruksmarknaderna är de största riskerna avseende korrekthet att stöd beviljas för icke stödberättigande utgifter eller för högt redovisade kostnader. |
| --- | --- |

3.8

När det gäller direktstöd är de största riskerna avseende korrekthet att arealstöd betalas ut för mark som inte berättigar till stöd, till stödmottagare som inte har rätt till stöd, till fler än en stödmottagare för samma mark, att stödrättigheter har beräknats fel eller att djurbidrag betalas ut för djur som inte ger rätt till stöd. När det gäller interventioner på jordbruksmarknaderna är de största riskerna avseende korrekthet att stöd beviljas för icke stödberättigande utgifter eller för högt redovisade kostnader.

| 3.8 | Kommissionen håller med revisionsrätten om huvudriskerna för den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare.

  Beträffande direktstöd är hela det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) utformat så att det ska begränsa dessa risker. Kommissionen inriktar sig på dessa risker vid sina egna revisioner. |
| --- | --- |

3.8

Beträffande direktstöd är hela det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) utformat så att det ska begränsa dessa risker. Kommissionen inriktar sig på dessa risker vid sina egna revisioner.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 3.9 | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  till kapitel 1. När det gäller revisionen av marknads- och direktstöd för jordbruk bör särskilt följande noteras: |
| --- | --- |

3.9

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  till kapitel 1. När det gäller revisionen av marknads- och direktstöd för jordbruk bör särskilt följande noteras:

| 3.9 | Se svaren på 1.11 och 1.12 om konsekvenserna av indrivningar och finansiella korrigeringar avseende skyddet av EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

3.9

| — | Revisionsrätten granskade ett urval av 180 transaktioner (11) i enlighet med vad som anges i punkt 6 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet är utformat så att det ska vara representativt för alla typer av transaktioner inom verksamhetsområdet. År 2012 bestod urvalet av transaktioner från 16 medlemsstater (12). |
| --- | --- |

—

Revisionsrätten granskade ett urval av 180 transaktioner (11) i enlighet med vad som anges i punkt 6 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet är utformat så att det ska vara representativt för alla typer av transaktioner inom verksamhetsområdet. År 2012 bestod urvalet av transaktioner från 16 medlemsstater (12).

| — | Kommissionen följer uppmärksamt utvecklingen av revisionsrättens revisionsförklaringsmetod för dess eventuella påverkan på felnivån. |
| --- | --- |

—

| — | Revisionsrätten granskade tvärvillkoren (utvalda krav på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (13) och utvalda föreskrivna verksamhetskrav (14)). När tvärvillkoren inte hade uppfyllts behandlade revisionsrätten sådana fall som fel (15) under förutsättning att det gick att fastställa att överträdelsen fanns redan det år då jordbrukaren ansökte om stöd (16). Revisionsrätten undersökte även hur medlemsstaterna tillämpade bestämmelser som rör tvärvillkor och genomförde kontroller av tvärvillkor inom ramen för systemrevisioner av EJFLU. Resultatet av denna granskning presenteras i kapitel 4 (punkt 4.24) men gäller även för detta kapitel: |
| --- | --- |

—

Revisionsrätten granskade tvärvillkoren (utvalda krav på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (13) och utvalda föreskrivna verksamhetskrav (14)). När tvärvillkoren inte hade uppfyllts behandlade revisionsrätten sådana fall som fel (15) under förutsättning att det gick att fastställa att överträdelsen fanns redan det år då jordbrukaren ansökte om stöd (16). Revisionsrätten undersökte även hur medlemsstaterna tillämpade bestämmelser som rör tvärvillkor och genomförde kontroller av tvärvillkor inom ramen för systemrevisioner av EJFLU. Resultatet av denna granskning presenteras i kapitel 4 (punkt 4.24) men gäller även för detta kapitel:

| — | Se svaret till 3.5. |
| --- | --- |

—

| — | Minskningar och uteslutningar (som medlemsstaterna ska tillämpa om mottagare av EU-stöd redovisar en areal som större än den faktiskt är eller ett för stort antal djur (17)) ingår inte i revisionsrättens beräkning av felprocenten (18). |
| --- | --- |

—

Minskningar och uteslutningar (som medlemsstaterna ska tillämpa om mottagare av EU-stöd redovisar en areal som större än den faktiskt är eller ett för stort antal djur (17)) ingår inte i revisionsrättens beräkning av felprocenten (18).

| — | Vid systemgranskningen undersöktes IACS vid tre utbetalande organ (19) i två medlemsstater som tillämpar systemet för enhetlig arealersättning – Luxemburg och Förenade kungariket (Nordirland och England) – och systemen för övervakning och kontroll för EU:s ordning för livsmedelsbistånd till de sämst ställda (20) i Spanien och Italien. |
| --- | --- |

—

Vid systemgranskningen undersöktes IACS vid tre utbetalande organ (19) i två medlemsstater som tillämpar systemet för enhetlig arealersättning – Luxemburg och Förenade kungariket (Nordirland och England) – och systemen för övervakning och kontroll för EU:s ordning för livsmedelsbistånd till de sämst ställda (20) i Spanien och Italien.

| — | Revisionsrätten granskade den årliga verksamhetsrapporten från kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling när det gäller EGFJ-frågor. |
| --- | --- |

—

Revisionsrätten granskade den årliga verksamhetsrapporten från kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling när det gäller EGFJ-frågor.

| — | Revisionsrätten granskade GD Jordbruks förfarande för avslutande av räkenskaperna och besökte de attesterande organen i Luxemburg och Förenade kungariket (Nordirland). Resultatet av denna granskning, som även gäller för detta kapitel, presenteras i kapitel 4 (se punkterna 4.26–4.36). |
| --- | --- |

—

Revisionsrätten granskade GD Jordbruks förfarande för avslutande av räkenskaperna och besökte de attesterande organen i Luxemburg och Förenade kungariket (Nordirland). Resultatet av denna granskning, som även gäller för detta kapitel, presenteras i kapitel 4 (se punkterna 4.26–4.36).

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 3.10 | I
  bilaga 3.1
  sammanfattas resultaten av transaktionsgranskningen. Av de 180 transaktioner som revisionsrätten granskade innehöll 74 (41 %) fel. På grundval av de fel som kvantifierades uppskattar revisionsrätten den mest sannolika felprocenten till 3,8 % (21). |
| --- | --- |

3.10

I
  bilaga 3.1
  sammanfattas resultaten av transaktionsgranskningen. Av de 180 transaktioner som revisionsrätten granskade innehöll 74 (41 %) fel. På grundval av de fel som kvantifierades uppskattar revisionsrätten den mest sannolika felprocenten till 3,8 % (21).

| 3.10 | Då revisionsrätten skattat denna felnivå, måste den inte nödvändigtvis motsvara den faktiska risken för EU:s budget. Till exempel kan man konstatera att bristande iakttagande av upphandlingsreglerna inte måste innebära att hela utgiften har använts felaktigt.

  Kommissionen konstaterar att den lägre felgränsen enligt revisionsrättens skattningar understiger väsentlighetströskeln. |
| --- | --- |

3.10

Kommissionen konstaterar att den lägre felgränsen enligt revisionsrättens skattningar understiger väsentlighetströskeln.

| 3.11 | När det gäller ett betydande antal transaktioner som innehöll fel anser revisionsrätten att de nationella myndigheterna hade tillräckligt med information för att upptäcka och korrigera felen. |
| --- | --- |

3.11

När det gäller ett betydande antal transaktioner som innehöll fel anser revisionsrätten att de nationella myndigheterna hade tillräckligt med information för att upptäcka och korrigera felen.

| 3.11 | Kommissionen anser dessutom att medlemsstaterna kan upptäcka och korrigera de flesta felen genom de rättsliga och tekniska verktyg (i synnerhet IACS) som den gemensamma jordbrukspolitikens lagstiftning erbjuder i fråga om utgiftsförvaltning och utgiftskontroll.

  Emellertid framgår det av GD Jordbruks revisioner – klart redovisat i dess verksamhetsrapport för 2012 – att det finns betydande brister i flera medlemsstaters förvaltnings- och kontrollsystem. Från dessa resultat utgår förfarandena för kontroll av överensstämmelse, för att på lämpligt sätt skydda EU:s budget mot risken för olagligt stöd. I genomsnitt kompenseras budgeten genom 600 miljoner euro per år till Europeiska garantifonden för jordbruk (EGFJ). |
| --- | --- |

3.11

Emellertid framgår det av GD Jordbruks revisioner – klart redovisat i dess verksamhetsrapport för 2012 – att det finns betydande brister i flera medlemsstaters förvaltnings- och kontrollsystem. Från dessa resultat utgår förfarandena för kontroll av överensstämmelse, för att på lämpligt sätt skydda EU:s budget mot risken för olagligt stöd. I genomsnitt kompenseras budgeten genom 600 miljoner euro per år till Europeiska garantifonden för jordbruk (EGFJ).

| 3.12 | Av de 74 transaktioner som innehöll fel innehöll 60 kvantifierbara fel som avsåg stödbetalningarnas riktighet eller stödberättigande. De vanligaste felen avsåg för högt redovisade arealer och administrativa fel, där de flesta enskilda felen understeg 5 %. Fall av för högt redovisade arealer påträffades i 11 av de 16 besökta medlemsstaterna. Merparten av de administrativa felen gällde fel värde på stödrättigheter (se ruta 3.1). |
| --- | --- |

3.12

Av de 74 transaktioner som innehöll fel innehöll 60 kvantifierbara fel som avsåg stödbetalningarnas riktighet eller stödberättigande. De vanligaste felen avsåg för högt redovisade arealer och administrativa fel, där de flesta enskilda felen understeg 5 %. Fall av för högt redovisade arealer påträffades i 11 av de 16 besökta medlemsstaterna. Merparten av de administrativa felen gällde fel värde på stödrättigheter (se ruta 3.1).

| 3.12 | Kommissionen konstaterar att huvuddelen av de mätbara felen är relativt små i ekonomiska termer och att de framför allt berör små skillnader vid revisionsrättens ommätning av skiften. I själva verket gäller 36 av de fel som revisionsrätten upptäckt mindre än 5 % och av dessa gäller 23 mindre än 2 %.

  Då fel i form av felaktiga värden på stödrättigheter ger upphov till en risk för fonden ska dessa följas upp inom förfarandet för kontroll av överensstämmelse. Vad gäller felaktig beräkning av stödrättigheter för Frankrike som anges i ruta 3.1, pågår förfaranden för kontroll av överensstämmelse både för räkenskapsåret 2011 och för räkenskapsåret 2012. |
| --- | --- |

3.12

Då fel i form av felaktiga värden på stödrättigheter ger upphov till en risk för fonden ska dessa följas upp inom förfarandet för kontroll av överensstämmelse. Vad gäller felaktig beräkning av stödrättigheter för Frankrike som anges i ruta 3.1, pågår förfaranden för kontroll av överensstämmelse både för räkenskapsåret 2011 och för räkenskapsåret 2012.

| 3.13 | De största felen avseende riktighet gällde främst alltför stora betalningar för permanent betesmark där korskontroller av redovisade skiften mot systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS) inte ledde till att man upptäckte för högt redovisade arealer på grund av att icke stödberättigande mark hade registrerats som stödberättigande permanent betesmark i LPIS-databasen (se ruta 3.1). |
| --- | --- |

3.13

De största felen avseende riktighet gällde främst alltför stora betalningar för permanent betesmark där korskontroller av redovisade skiften mot systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS) inte ledde till att man upptäckte för högt redovisade arealer på grund av att icke stödberättigande mark hade registrerats som stödberättigande permanent betesmark i LPIS-databasen (se ruta 3.1).

| 3.13 | Kommissionen är medveten om frågan och följer upp den genom sitt förfarande för räkenskapsavslutning, om så krävs även genom en handlingsplan. |
| --- | --- |

3.13

För högt redovisade arealer – ansökan om stöd för icke stödberättigande mark

I Spanien, Österrike och Portugal var vissa referensskiften som stödmottagare hade begärt och fått ersättning för som permanent betesmark i själva verket helt eller delvis täckta av klippor, tät skog eller buskar och borde därför ha uteslutits från EU-stöd (22). Stödansökningarna för dessa skiften accepterades för att skiftenas verkliga status inte återgavs korrekt i LPIS. I några fall hade skiftena kanske tidigare använts för jordbruksverksamhet men konstaterades vara övergivna sedan flera år.

Överdeklarationer – stödkrav på icke-stödberättigad mark

De pågående förfarandena för kontroll av överensstämmelse kommer att omfatta riskerna för samtliga de tre medlemsstater som revisionsrätten nämner.

Vad gäller stödrättigheterna för betesmarker i Spanien ombads de nationella myndigheterna att agera i frågan och dessa lade fram en förbättringsplan för identifieringssystemet för markskiften (LPIS) i november 2010. Denna förbättringsplan gäller särskilt åtgärder för att tillämpa en stödrättighetskoefficient för betesmarksskiften och för att efter kontrollresultat på plats säkerställa en systematisk uppdatering av identifieringssystemet för markskiften. Kommissionen övervakar genomförandet av denna plan som en del av kontrollen av överensstämmelse, genom vilken den motsvarande risken för fonden kommer att hanteras.

I Portugal var bristerna föremål för en handlingsplan som genomfördes under 2013. Beträffande de berörda åren är risken för fonden föremål för ett förfarande för kontroll av överensstämmelse.

Felaktig beräkning av de stödrättigheter som registrerats i databasen för stödrättigheter

I Frankrike var de granskade stödbetalningarna inom systemet med samlat gårdsstöd felaktiga därför att det nationella tak för tilldelade stödrättigheter som anges i EU-lagstiftningen inte respekterades (23).

Felaktigt beräknade stödrättigheter påträffades även i Luxemburg (se punkt 3.23).

Felaktig beräkning av de stödrättigheter som registrerats i databasen över stödrättigheter

Vad gäller felaktig beräkning av stödrättigheter i Frankrike pågår det förfaranden för kontroll av överensstämmelse för räkenskapsåren 2011 och 2012. Frankrike har uppmanats att korrigera stödrättigheternas värde utan onödigt dröjsmål. Kommissionen konstaterar att dess förfarande för kontroll av överensstämmelse avseende den bristande korrektheten i fråga om stödrättigheterna i Frankrike inleddes som en uppföljning av revisionsförklaringen 2011 och att detta fel är klart begränsat till Frankrike. De oriktiga stödens exakta belopp för den samlade populationen kommer att fastställas och oavkortat drivas in inom ramen för överensstämmelseförfarandet. Enligt kommissionens skattningar motsvarar detta överskridande av taket 0,2 % av den totala felnivå som revisionsrätten fastställt.

Iakttagelsen om Luxemburg kommer att följas upp via förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

| 3.14 | De systematiska brister som påträffades när det gäller en korrekt bedömning av om permanent betesmark berättigar till stöd har rapporterats i tidigare årsrapporter (24) och konstaterades även i samband med systemrevisionerna i Förenade kungariket (England och Nordirland). |
| --- | --- |

3.14

De systematiska brister som påträffades när det gäller en korrekt bedömning av om permanent betesmark berättigar till stöd har rapporterats i tidigare årsrapporter (24) och konstaterades även i samband med systemrevisionerna i Förenade kungariket (England och Nordirland).

| 3.14 | Kommissionen är medveten om frågorna om betesområdens stödberättigande i denna medlemsstat och ärendet följs upp via förfarandet för kontroll av överensstämmelse. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | När det gäller fel avseende stödberättigande identifierade revisionsrätten fall där de redovisade kostnaderna inte var stödberättigande (se ruta 3.2). |
| --- | --- |

3.15

När det gäller fel avseende stödberättigande identifierade revisionsrätten fall där de redovisade kostnaderna inte var stödberättigande (se ruta 3.2).

Ruta 3.2 –   
  Exempel på fel avseende stödberättigande – icke stödberättigande personalkostnader

I Portugal ansökte de regionala myndigheterna om ersättning för tekniskt stöd när det gällde kostnader för löner till personal som hade hand om inspektioner på plats, vilket strider mot EU-lagstiftningen (25).

Ruta 3.2 –   
  Exempel på fel avseende stödberättigande – icke-berättigade personalkostnader

Denna fråga kommer att följas upp inom ramen för förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

| 3.16 | På grundval av sin granskning av utvalda tvärvillkor (se punkt 3.9 andra strecksatsen) fann revisionsrätten överträdelser i 24 (26) av de 146 betalningar som omfattas av dessa villkor (27). De vanligaste överträdelserna när det gäller tvärvillkoren var att jordbruksmark inte hölls i god jordbrukshävd eller miljön inte bevarades och att det inte fanns någon lämplig eller en alltför liten lagringskapacitet för nitrat av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

3.16

På grundval av sin granskning av utvalda tvärvillkor (se punkt 3.9 andra strecksatsen) fann revisionsrätten överträdelser i 24 (26) av de 146 betalningar som omfattas av dessa villkor (27). De vanligaste överträdelserna när det gäller tvärvillkoren var att jordbruksmark inte hölls i god jordbrukshävd eller miljön inte bevarades och att det inte fanns någon lämplig eller en alltför liten lagringskapacitet för nitrat av animaliskt ursprung.

| 3.16 | Bland de vanligast förekommande överträdelser som revisionsrätten upptäckt uppmärksammar kommissionen särskilt fastställandet och genomförandet av standarder för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden samt föreskrivet verksamhetskrav 4 (lagringsanläggningar för nitrater av animaliskt ursprung) vid sina revisioner av tvärvillkoren. Alla eventuella brister som uppmärksammas följs upp via förfarandet för kontroll av överensstämmelse. |
| --- | --- |

3.16

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

System i medlemsstaterna som gäller transaktionernas korrekthet

| 3.17 | I bilaga 3.2
  sammanfattas resultatet av revisionsrättens granskning av systemen för övervakning och kontroll (28). |
| --- | --- |

3.17

I bilaga 3.2
  sammanfattas resultatet av revisionsrättens granskning av systemen för övervakning och kontroll (28).

| 3.17 | Enligt systemet med delad förvaltning åligger det de utbetalande organen att upptäcka brister. Det innebär att det befintliga övervakningssystemet och det utbetalande organets internrevision ska vara först med att upptäcka om de administrativa förfarandena och kontrollförfarandena inte är effektiva. I den årliga certifiering som genomförs av de attesterande organen för räkenskapsavslutning ingår en granskning av om ackrediteringskriterierna uppfylls. Mycket ofta känner det utbetalande organet till bristerna och vidtar därför åtgärder för att komma till rätta med dem, vilket tar tid. Förfarandet för kontroll av överensstämmelse har inrättats för att se till att finansiella korrigeringar kan tillämpas mot medlemsstater på grund av finansiella fel till följd av undermålig kontroll eller bristande nyckelkontroller. |
| --- | --- |

3.17

Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS)

| 3.18 | IACS täcker de viktigaste stödordningar som finansieras inom EGFJ, dvs. systemet med samlat gårdsstöd, systemet för enhetlig arealersättning och alla arealrelaterade ordningar för kopplat stöd samt djurbidragssystem. Systemet består av databaser över jordbruksföretag och stödansökningar, ett system för identifiering av jordbruksskiften (LPIS), databaser över djur och ett register över stödrättigheter i de medlemsstater som tillämpar systemet med samlat gårdsstöd. Systemet innefattar flera olika kontroller av stödberättigande, inbegripet korskontroller mellan databaser och inspektioner på plats. |
| --- | --- |

3.18

IACS täcker de viktigaste stödordningar som finansieras inom EGFJ, dvs. systemet med samlat gårdsstöd, systemet för enhetlig arealersättning och alla arealrelaterade ordningar för kopplat stöd samt djurbidragssystem. Systemet består av databaser över jordbruksföretag och stödansökningar, ett system för identifiering av jordbruksskiften (LPIS), databaser över djur och ett register över stödrättigheter i de medlemsstater som tillämpar systemet med samlat gårdsstöd. Systemet innefattar flera olika kontroller av stödberättigande, inbegripet korskontroller mellan databaser och inspektioner på plats.

| 3.19 | Revisionsrättens revision av IACS omfattade efterlevnad av bestämmelserna i relevanta förordningar och en bedömning av ändamålsenligheten i de system som ska garantera transaktionernas korrekthet, särskilt följande delar:






  a) | Administrations- och kontrollförfaranden och kvalitet på databaser. |
| --- | --- | --- |

3.19

Revisionsrättens revision av IACS omfattade efterlevnad av bestämmelserna i relevanta förordningar och en bedömning av ändamålsenligheten i de system som ska garantera transaktionernas korrekthet, särskilt följande delar:

a)

Administrations- och kontrollförfaranden och kvalitet på databaser.

| b) | Kontrollsystem som baseras på fysiska kontroller på plats. |
| --- | --- |

b)

Kontrollsystem som baseras på fysiska kontroller på plats.

| c) | Förfaranden för återkrav av felaktiga utbetalningar. |
| --- | --- |

c)

Förfaranden för återkrav av felaktiga utbetalningar.

| 3.20 | Revisionsrättens revisioner visar att IACS:s ändamålsenlighet begränsas framför allt på grund av felaktigheter i de databaser som används vid korskontrollerna. |
| --- | --- |

3.20

Revisionsrättens revisioner visar att IACS:s ändamålsenlighet begränsas framför allt på grund av felaktigheter i de databaser som används vid korskontrollerna.

| 3.20 | Kommissionen granskar uppmärksamt om databasuppgifter är korrekta, eftersom detta är ett centralt element i korrekt förvaltning och kontroll. Om brister framkommer, uppmanas medlemsstaterna att åtgärda dem. Fondriskerna omfattas dessutom av förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

  Även om den medger att det aldrig går att undvika vissa brister och avvikelser, anser kommissionen emellertid att det integrerade administrations- och kontrollsystemet som helhet är ett pålitligt system för utgiftsförvaltningen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

3.20

Även om den medger att det aldrig går att undvika vissa brister och avvikelser, anser kommissionen emellertid att det integrerade administrations- och kontrollsystemet som helhet är ett pålitligt system för utgiftsförvaltningen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Administrativa förfaranden och kontrollförfaranden och kvalitet på databaser

| 3.21 | I möjligaste mån ska korskontroller ingå i de utbetalande organens administrativa kontroller (29), bland annat mot alla IACS-databaser. Vid revisionen kontrollerade revisionsrätten huruvida databaserna innehöll fullständiga och tillförlitliga uppgifter, huruvida korskontrollerna ledde till att man upptäckte anomalier och huruvida korrigerande åtgärder vidtogs vid behov. |
| --- | --- |

3.21

I möjligaste mån ska korskontroller ingå i de utbetalande organens administrativa kontroller (29), bland annat mot alla IACS-databaser. Vid revisionen kontrollerade revisionsrätten huruvida databaserna innehöll fullständiga och tillförlitliga uppgifter, huruvida korskontrollerna ledde till att man upptäckte anomalier och huruvida korrigerande åtgärder vidtogs vid behov.

| 3.22 | Systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS) är en databas där all jordbruksmark (referensskiften) i en medlemsstat finns registrerad tillsammans med respektive stödberättigande areal för varje referensskifte. LPIS är baserat på ett geografiskt informationssystem (GIS) med digitaliserade och georefererade skiftesgränser som helst ska vara baserade på ortofoton från flyg (30). Vilken del av referensskiftena som är stödberättigande arealer ska bedömas utifrån de senaste ortofotona. Revisionsrättens granskning visade på stora brister i LPIS (se ruta 3.3). |
| --- | --- |

3.22

Systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS) är en databas där all jordbruksmark (referensskiften) i en medlemsstat finns registrerad tillsammans med respektive stödberättigande areal för varje referensskifte. LPIS är baserat på ett geografiskt informationssystem (GIS) med digitaliserade och georefererade skiftesgränser som helst ska vara baserade på ortofoton från flyg (30). Vilken del av referensskiftena som är stödberättigande arealer ska bedömas utifrån de senaste ortofotona. Revisionsrättens granskning visade på stora brister i LPIS (se ruta 3.3).

Ruta 3.3 –   Exempel på felaktiga uppgifter i LPIS/GIS

I Förenade kungariket (England) bedömer inte det utbetalande organet om allmänningar (329 000 ha) är stödberättigande och använder ortofoton endast i begränsad utsträckning för att bedöma om andra skiften som det begärs ersättning för är stödberättigande. Revisionsrätten granskade ett riskbaserat urval av skogsskiften och konstaterade att några hade fått EU-stöd i strid med EU-lagstiftningen.

I Förenade kungariket (Nordirland) visas marken inte som icke stödberättigande trots inslag som gör att marken inte berättigar till stöd. En uppdatering av LPIS gjordes 2011 för att åtgärda de brister som hade upptäckts vid den kvalitetsbedömning som föreskrivs i EU-lagstiftningen (31). Revisionsrätten granskade ett begränsat riskbaserat urval av referensskiften som enligt ortofotona var skog och konstaterade att flera av dessa skiften var registrerade som permanent betesmark. För vissa andra skiften var den stödberättigande arealen som registrerats i LPIS större än skiftets totala areal.

Ruta 3.3 –   
  Exempel på felaktiga uppgifter i LPIS/GIS

För närvarande finns det ingen rättslig skyldighet att använda ortofoton. Kommissionen har emellertid i den övergripande förordningen om kontroll, finansiering och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken föreslagit att det ska åligga medlemsstaterna att använda sådana bilder.

Om det vid revisioner framkommer att det finns felaktig information i systemet och att detta har gett upphov till en risk, ska detta följas upp inom förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

Vad gäller situationen i Nordirland var den uppdatering som myndigheterna genomförde under 2011 ett resultat av revisioner som kommissionen genomförde 2006–2009. Dessa ledde till finansiella korrigeringar för åren fram till 2009. Förfaranden för kontroll av överensstämmelse pågår fortfarande beträffande de följande åren.

| 3.23 | När det gäller betalningarnas riktighet fann revisionsrätten brister vid alla de tre utbetalande organen. I Luxemburg användes medel från den nationella reserven till att öka värdet på tilldelade stödrättigheter, i strid med bestämmelserna (32) i EU-lagstiftningen. I Förenade kungariket (England och Nordirland) träffade revisionsrätten på flera fall där stödbeloppet hade beräknats på grundval av arealer som var större än de som i verkligheten hade fastställts vid de nationella inspektörernas kontroller på plats. |
| --- | --- |

3.23

När det gäller betalningarnas riktighet fann revisionsrätten brister vid alla de tre utbetalande organen. I Luxemburg användes medel från den nationella reserven till att öka värdet på tilldelade stödrättigheter, i strid med bestämmelserna (32) i EU-lagstiftningen. I Förenade kungariket (England och Nordirland) träffade revisionsrätten på flera fall där stödbeloppet hade beräknats på grundval av arealer som var större än de som i verkligheten hade fastställts vid de nationella inspektörernas kontroller på plats.

| 3.23 | Situationen i Luxemburg kommer att följas upp via förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

  Situationen i Storbritannien (England och Nordirland) följs upp och kommer att följas upp genom många förfaranden för kontroll av överensstämmelse. |
| --- | --- |

3.23

Situationen i Storbritannien (England och Nordirland) följs upp och kommer att följas upp genom många förfaranden för kontroll av överensstämmelse.

Kontrollsystem som baseras på fysiska kontroller på plats

| 3.24 | Kvaliteten på mätningarna på plats är av mycket stor betydelse för att stödbeloppen ska kunna fastställas korrekt. Revisionsrätten har gjort om ett antal mätningar som de tre granskade utbetalande organen har gjort. I alla tre avvek revisionsrättens mätningar med mer än den fastställda toleransgränsen (33) från de resultat som rapporterats av de utbetalande organens inspektörer (i Luxemburg för 5 av 61, i Förenade kungariket (Nordirland) för 6 av 42 och i Förenade kungariket (England) för 8 av 21 mätningar). |
| --- | --- |

3.24

Kvaliteten på mätningarna på plats är av mycket stor betydelse för att stödbeloppen ska kunna fastställas korrekt. Revisionsrätten har gjort om ett antal mätningar som de tre granskade utbetalande organen har gjort. I alla tre avvek revisionsrättens mätningar med mer än den fastställda toleransgränsen (33) från de resultat som rapporterats av de utbetalande organens inspektörer (i Luxemburg för 5 av 61, i Förenade kungariket (Nordirland) för 6 av 42 och i Förenade kungariket (England) för 8 av 21 mätningar).

| 3.24 | Kommissionen delar revisionsrättens uppfattning att kvaliteten på kontrollerna på plats är viktig. Vid revisioner som kommissionen genomfört har liknande brister konstaterats om kvaliteten på kontrollerna på plats och de upptäckta bristerna följs upp genom förfaranden för kontroll av överensstämmelse. Detta säkerställer att riskerna för EU:s budget hanteras på lämpligt sätt.

  Vid kommissionens revisioner har man även fastställt brister i det integrerade administrations- och kontrollsystemet i England och Nordirland. Dessa utbetalande organ har redan varit föremål för finansiella korrigeringar i detta avseende och ytterligare förfaranden för kontroll av överensstämmelse pågår. |
| --- | --- |

3.24

Vid kommissionens revisioner har man även fastställt brister i det integrerade administrations- och kontrollsystemet i England och Nordirland. Dessa utbetalande organ har redan varit föremål för finansiella korrigeringar i detta avseende och ytterligare förfaranden för kontroll av överensstämmelse pågår.

| 3.25 | I EU-lagstiftningen definieras gräsmark som mark som är täckt med örtvegetation. I Förenade kungariket (England och Nordirland) ges stöd inom systemet med samlat gårdsstöd för skogsmark som kan användas för bete. När revisionsrätten gjorde om inspektionerna på plats i Förenade kungariket (England) visade det sig emellertid att det inte fanns något gräs på flera sådana skiften, som därför inte motsvarade definitionen på skogsmark som kan användas för bete. Nationella inspektörer hade rapporterat att arealerna fullt ut berättigade till EU-stöd. |
| --- | --- |

3.25

I EU-lagstiftningen definieras gräsmark som mark som är täckt med örtvegetation. I Förenade kungariket (England och Nordirland) ges stöd inom systemet med samlat gårdsstöd för skogsmark som kan användas för bete. När revisionsrätten gjorde om inspektionerna på plats i Förenade kungariket (England) visade det sig emellertid att det inte fanns något gräs på flera sådana skiften, som därför inte motsvarade definitionen på skogsmark som kan användas för bete. Nationella inspektörer hade rapporterat att arealerna fullt ut berättigade till EU-stöd.

| 3.25 | Kommissionen känner till de problem som revisionsrätten konstaterat och följer upp dem – se ruta 3.3.

  Kommissionen anser att medlemsstaterna, exempelvis för att möjliggöra jordbrukets vidmakthållande i vissa områden, kan genomföra ett förfarande som säkerställer att det stödberättigade området inom skiftena blir föremål för stöd, eftersom skiftet generellt sett fortfarande kan betraktas som ett ”jordbruksskifte”. Riktlinjer med exempel på hur man ska bedöma det område som ska beaktas har diskuterats med och tillställts medlemsstaterna under de senaste åren. |
| --- | --- |

3.25

Kommissionen anser att medlemsstaterna, exempelvis för att möjliggöra jordbrukets vidmakthållande i vissa områden, kan genomföra ett förfarande som säkerställer att det stödberättigade området inom skiftena blir föremål för stöd, eftersom skiftet generellt sett fortfarande kan betraktas som ett ”jordbruksskifte”. Riktlinjer med exempel på hur man ska bedöma det område som ska beaktas har diskuterats med och tillställts medlemsstaterna under de senaste åren.

Förfaranden för återkrav av felaktiga utbetalningar

| 3.26 | Vid de tre utbetalande organ som valdes ut för en systemrevision inom IACS gick revisionsrätten igenom redovisningen för att avgöra om belopp som ska återkrävas registreras korrekt och om dessa belopp rapporteras korrekt till kommissionen. I Luxemburg och Förenade kungariket (England) kom revisionsrätten fram till att rutinerna fungerade tillfredsställande. |
| --- | --- |

3.26

Vid de tre utbetalande organ som valdes ut för en systemrevision inom IACS gick revisionsrätten igenom redovisningen för att avgöra om belopp som ska återkrävas registreras korrekt och om dessa belopp rapporteras korrekt till kommissionen. I Luxemburg och Förenade kungariket (England) kom revisionsrätten fram till att rutinerna fungerade tillfredsställande.

| 3.27 | I Förenade kungariket (Nordirland) konstaterade revisionsrätten att det inte alltid gick att stämma av de belopp som bokförts i fordringsliggaren med de underliggande enskilda bokföringsposterna, och upplupna räntor hade inte bokförts i tabellen över felaktiga utbetalningar. |
| --- | --- |

3.27

I Förenade kungariket (Nordirland) konstaterade revisionsrätten att det inte alltid gick att stämma av de belopp som bokförts i fordringsliggaren med de underliggande enskilda bokföringsposterna, och upplupna räntor hade inte bokförts i tabellen över felaktiga utbetalningar.

| 3.27 | Kommissionen känner till situationen och följer upp den i samband med förfarandet för räkenskapsavslutning. |
| --- | --- |

3.27

Kontrollsystem för EU:s ordning för livsmedelsbistånd till de sämst ställda

| 3.28 | Revisionsrätten granskade de kontrollsystem som gäller EU:s ordningar för livsmedelsbistånd till de sämst ställda i Spanien och Italien. Enligt ordningen åtar sig den utvalda anbudsgivaren att tillhandahålla en viss kvantitet livsmedel till välgörenhet till förmån för de sämst ställda medborgarna (34) i EU. I många fall får anbudsgivaren betalt i form av varor som levereras från interventionslager. Varorna kommer mycket ofta från interventionslager i en annan medlemsstat än den livsmedlen levereras till. I dessa fall föreskriver ordningen för livsmedelsbistånd ett nära administrativt samarbete mellan de inblandade medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.28

Revisionsrätten granskade de kontrollsystem som gäller EU:s ordningar för livsmedelsbistånd till de sämst ställda i Spanien och Italien. Enligt ordningen åtar sig den utvalda anbudsgivaren att tillhandahålla en viss kvantitet livsmedel till välgörenhet till förmån för de sämst ställda medborgarna (34) i EU. I många fall får anbudsgivaren betalt i form av varor som levereras från interventionslager. Varorna kommer mycket ofta från interventionslager i en annan medlemsstat än den livsmedlen levereras till. I dessa fall föreskriver ordningen för livsmedelsbistånd ett nära administrativt samarbete mellan de inblandade medlemsstaterna.

| 3.29 | Vid båda de granskade utbetalande organen bedömde revisionsrätten att de system som gällde livsmedelsleveranser var ändamålsenliga. Revisionsrätten noterade dock vissa brister i det administrativa samarbetet mellan de berörda medlemsstaterna (se
  bilaga 3.2)
  . |
| --- | --- |

3.29

Vid båda de granskade utbetalande organen bedömde revisionsrätten att de system som gällde livsmedelsleveranser var ändamålsenliga. Revisionsrätten noterade dock vissa brister i det administrativa samarbetet mellan de berörda medlemsstaterna (se
  bilaga 3.2)
  .

| 3.29 | Kommissionen konstaterar att revisionsrättens bedömning överlag är positiv. |
| --- | --- |

3.29

Kommissionens uppskattning av procentsatsen för kvarstående fel

| 3.30 | GD Jordbruk bedömer procentsatsen för kvarstående fel, det vill säga i hur hög grad transaktionerna innehåller fel trots systemen för övervakning och kontroll. Före den årliga verksamhetsrapporten för 2012 var det viktigaste underlaget för denna bedömning den statistik om inspektioner på plats som medlemsstaterna samlar in. GD Jordbruk baserade beräkningen av den kvarstående felprocenten på resultatet av slumpvis utvalda inspektioner som rapporterades i statistiken. För att kompensera för statistikens eventuella brister eller ofullständighet ökade GD Jordbruk den rapporterade felprocenten med 25 %. |
| --- | --- |

3.30

GD Jordbruk bedömer procentsatsen för kvarstående fel, det vill säga i hur hög grad transaktionerna innehåller fel trots systemen för övervakning och kontroll. Före den årliga verksamhetsrapporten för 2012 var det viktigaste underlaget för denna bedömning den statistik om inspektioner på plats som medlemsstaterna samlar in. GD Jordbruk baserade beräkningen av den kvarstående felprocenten på resultatet av slumpvis utvalda inspektioner som rapporterades i statistiken. För att kompensera för statistikens eventuella brister eller ofullständighet ökade GD Jordbruk den rapporterade felprocenten med 25 %.

| 3.30 | I 3.31 beskrivs det sätt på vilket GD Jordbruk fastställt den kvardröjande felnivå som rapporteras i dess årliga verksamhetsrapport för 2012. Beskrivningen i 3.30 om hur detta gjordes under tidigare år faller utanför denna rapports revisionsområde. |
| --- | --- |

3.30

| 3.31 | I den årliga verksamhetsrapporten för 2012 och efter en bedömning av förfarandenas tillförlitlighet ändrade GD Jordbruk väsentligt sin metod för att beräkna den kvarstående felprocenten. Nu tar man med i beräkningen att inspektionsstatistiken kan ha brister som påverkar tillförlitligheten och att den inte täcker alla den kvarstående felprocentens komponenter. Därför har GD Jordbruk gjort en separat bedömning för varje utbetalande organ och korrigerat de rapporterade felprocentsatserna uppåt när den har ansett det nödvändigt. Ökningar med 2 eller 5 procentenheter gjordes beroende på hur allvarliga bristerna var när det gäller 37 av 81 utbetalande organ. |
| --- | --- |

3.31

I den årliga verksamhetsrapporten för 2012 och efter en bedömning av förfarandenas tillförlitlighet ändrade GD Jordbruk väsentligt sin metod för att beräkna den kvarstående felprocenten. Nu tar man med i beräkningen att inspektionsstatistiken kan ha brister som påverkar tillförlitligheten och att den inte täcker alla den kvarstående felprocentens komponenter. Därför har GD Jordbruk gjort en separat bedömning för varje utbetalande organ och korrigerat de rapporterade felprocentsatserna uppåt när den har ansett det nödvändigt. Ökningar med 2 eller 5 procentenheter gjordes beroende på hur allvarliga bristerna var när det gäller 37 av 81 utbetalande organ.

| 3.31 | Tidigare år har revisionsrätten kritiserat GD Jordbruk för att basera sin kvardröjande felnivå på enbart uppgifter som medlemsstaterna rapporterat om de kontroller de genomfört med en säkerhetsmarginal på 25 %. För 2012 har GD Jordbruk utarbetat och använt en ny, integrerad strategi för frikopplade direktstöd (system för enhetlig arealersättning och system med samlat gårdsstöd). Denna avser utbetalande organs nivå och grundas fortfarande på medlemsstaternas kontrollstatistik men beaktar även andra tillgängliga revisionsunderlag såsom de attesterande organens yttranden, resultatet av kommissionens revisioner och revisionsrättens bedömning av kontrollsystemets effektivitet. Tillgänglig information från revisionsrättens revisioner, de attesterande organens resultat och kommissionens egna revisioner integreras i en samlad bedömning av situationen på de utbetalande organens nivå och beaktas vid sammanställning på medlemsstatsnivå och EU-27-nivå. |
| --- | --- |

3.31

| 3.32 | Som en följd av detta beräknar kommissionen att den kvarstående felprocenten för frikopplat stöd 2012 är 2,4 %, det vill säga 4,5 gånger högre än den felprocent på 0,54 % (35) som beräknats utifrån den statistik som medlemsstaterna har rapporterat. |
| --- | --- |

3.32

Som en följd av detta beräknar kommissionen att den kvarstående felprocenten för frikopplat stöd 2012 är 2,4 %, det vill säga 4,5 gånger högre än den felprocent på 0,54 % (35) som beräknats utifrån den statistik som medlemsstaterna har rapporterat.

| 3.32 | Enligt GD Jordbruks verksamhetsrapport för 2012 pågår det förfaranden för kontroll av överensstämmelse i de 17 medlemsstater som uppvisar en felnivå över 2 %. De belopp som riskerar att gå förlorade kommer att drivas in systematiskt. |
| --- | --- |

3.32

| 3.33 | Med denna metodändring medger man de brister som revisionsrätten har rapporterat om i tidigare årsrapporter (36) och som har bekräftats av kommissionens tjänst för internrevision (37). Revisionsrätten anser dock att kommissionen också borde vidta korrigerande åtgärder när det gäller övriga EGFJ-områden. |
| --- | --- |

3.33

Med denna metodändring medger man de brister som revisionsrätten har rapporterat om i tidigare årsrapporter (36) och som har bekräftats av kommissionens tjänst för internrevision (37). Revisionsrätten anser dock att kommissionen också borde vidta korrigerande åtgärder när det gäller övriga EGFJ-områden.

| 3.33 | Den nya integrerade strategi som för frikopplade direktstöd användes under 2012 kommer att utvecklas ytterligare och utvidgas i största möjliga mån till andra åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken under 2013. |
| --- | --- |

3.33

| 3.34 | Resultatet av den nya metoden bekräftar att man endast kan uppnå begränsad säkerhet genom medlemsstaternas inspektionsstatistik, förklaringarna från de utbetalande organens direktörer och de attesterande organens revisionsarbete. När det gäller alla de 37 utbetalande organ för vilka kommissionen beslutade att höja den felprocent för det frikopplade arealstödet som hade rapporterats i kontrollstatistiken hade respektive utbetalande organs direktör gjort ett uttalande utan reservation och när det gäller 32 av dem hade även det attesterande organet gjort det. |
| --- | --- |

3.34

Resultatet av den nya metoden bekräftar att man endast kan uppnå begränsad säkerhet genom medlemsstaternas inspektionsstatistik, förklaringarna från de utbetalande organens direktörer och de attesterande organens revisionsarbete. När det gäller alla de 37 utbetalande organ för vilka kommissionen beslutade att höja den felprocent för det frikopplade arealstödet som hade rapporterats i kontrollstatistiken hade respektive utbetalande organs direktör gjort ett uttalande utan reservation och när det gäller 32 av dem hade även det attesterande organet gjort det.

| 3.34 | Se svaret till punkt 3.32.

  De attesterande organens arbete kommer att utökas betydligt inom ramen för genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken: På ett representativt urval kommer de att på nytt tvingas utföra de administrativa kontroller och kontroller på plats som det utbetalande organet gjort för att avge ett yttrande om lagenligheten och korrektheten hos de transaktioner som ligger till grund för utgiften. De kommer därigenom att tvingas validera kontrollstatistiken. |
| --- | --- |

3.34

De attesterande organens arbete kommer att utökas betydligt inom ramen för genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken: På ett representativt urval kommer de att på nytt tvingas utföra de administrativa kontroller och kontroller på plats som det utbetalande organet gjort för att avge ett yttrande om lagenligheten och korrektheten hos de transaktioner som ligger till grund för utgiften. De kommer därigenom att tvingas validera kontrollstatistiken.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser för 2012

| 3.35 | När det gäller detta verksamhetsområde |
| --- | --- |

3.35

När det gäller detta verksamhetsområde

| 3.35 | Se svaren på 1.12 och 1.13 om konsekvenserna av indrivningar och finansiella korrigeringar för skyddet av EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

3.35

| — | visar granskningen av transaktioner att den mest sannolika felprocenten i populationen är 3,8 %, |
| --- | --- |

—

visar granskningen av transaktioner att den mest sannolika felprocenten i populationen är 3,8 %,

| — | bedömer revisionsrätten att två av de tre granskade systemen för övervakning och kontroll inom IACS (38) inte är ändamålsenliga (Förenade kungariket [England och Nordirland]) och det tredje delvis ändamålsenligt (Luxemburg), |
| --- | --- |

—

bedömer revisionsrätten att två av de tre granskade systemen för övervakning och kontroll inom IACS (38) inte är ändamålsenliga (Förenade kungariket [England och Nordirland]) och det tredje delvis ändamålsenligt (Luxemburg),

| — | Kommissionen har i sina egna revisioner funnit belägg för resultat liknande dem som revisionsrätten kommit fram till. Dessa följs upp via förfarandet för kontroll av överensstämmelse. Om revisionsrättens resultat skulle ge belägg för ytterligare risk som måste hanteras, kommer lämpliga förfaranden att övervägas. |
| --- | --- |

—

| — | bedömer revisionsrätten att de två system för övervakning och kontroll som gäller livsmedelsleveranser till de sämst ställda är ändamålsenliga. |
| --- | --- |

—

bedömer revisionsrätten att de två system för övervakning och kontroll som gäller livsmedelsleveranser till de sämst ställda är ändamålsenliga.

Enligt de samlade revisionsbevisen är felnivån i de godkända utgifterna väsentlig.

Kommissionen betonar att den skyddar EU-budgetens ekonomiska intressen genom finansiella korrigeringar inom ramen för förfarandet för kontroll av överensstämmelse. Dessutom kommer brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem i nödvändiga fall att hanteras genom målinriktade och omfattande handlingsplaner. Kommissionen konstaterar även att den lägre felgränsen enligt revisionsrättens uppskattning understiger väsentlighetströskeln.

Rekommendationer

| 3.36 | Bilaga 3.3
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationer i tidigare årsrapporter har genomförts. I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten sju rekommendationer. Av dessa rekommendationer har två genomförts i de flesta avseenden, fyra i vissa avseenden och en inte alls. |
| --- | --- |

3.36

Bilaga 3.3
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationer i tidigare årsrapporter har genomförts. I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten sju rekommendationer. Av dessa rekommendationer har två genomförts i de flesta avseenden, fyra i vissa avseenden och en inte alls.

| 3.36 | Kommissionen har en avvikande uppfattning om statusen för genomförandet av de tidigare årsrapporters rekommendationer:






  — | Genomfört i de flesta avseenden: Kommissionen anser att genomförandet av dessa punkter pågår kontinuerligt och aldrig kan betraktas som slutfört (införande av obligatorisk användning av ortofoton, uppdatering av identifieringssystemet för markskiften på grundval av nya ortofoton och åtgärdande av bristerna i kontrollsystemen och i det integrerade administrations- och kontrollsystemets databaser). |
| --- | --- | --- |

3.36

—

Genomfört i de flesta avseenden: Kommissionen anser att genomförandet av dessa punkter pågår kontinuerligt och aldrig kan betraktas som slutfört (införande av obligatorisk användning av ortofoton, uppdatering av identifieringssystemet för markskiften på grundval av nya ortofoton och åtgärdande av bristerna i kontrollsystemen och i det integrerade administrations- och kontrollsystemets databaser).

| — | Genomfört i vissa avseenden: Säkerställande av att kontrollerna på plats är av tillräckligt god kvalitet och att detta kontinuerligt kontrolleras av de attesterande organen. |
| --- | --- |

—

Genomfört i vissa avseenden: Säkerställande av att kontrollerna på plats är av tillräckligt god kvalitet och att detta kontinuerligt kontrolleras av de attesterande organen.

| — | Förtydligande av behörighetsreglerna: Kommissionen har lämnat förslag inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, medan riktlinjerna för det arbete som ska utföras av de attesterande organen har granskats grundligt och tillställts medlemsstaterna och de attesterande organen. |
| --- | --- |

—

Förtydligande av behörighetsreglerna: Kommissionen har lämnat förslag inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, medan riktlinjerna för det arbete som ska utföras av de attesterande organen har granskats grundligt och tillställts medlemsstaterna och de attesterande organen.

| — | Fastställande på EU-nivå av årliga minikrav för skötsel av gräsmarker: Enligt förslagen till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken ska detta göras av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Fastställande på EU-nivå av årliga minikrav för skötsel av gräsmarker: Enligt förslagen till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken ska detta göras av medlemsstaterna.

| 3.37. | Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten att kommissionen och medlemsstaterna ökar och påskyndar sina ansträngningar för att försäkra sig om följande: |
| --- | --- |

3.37.

Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten att kommissionen och medlemsstaterna ökar och påskyndar sina ansträngningar för att försäkra sig om följande:

3.37.

| — | Rekommendation 1: Att stödberättigande när det gäller mark, särskilt permanent betesmark, registreras korrekt i LPIS, framför allt arealer som är helt eller delvis täckta av klippor, snår, tät skog eller buskar eller mark som är övergiven sedan flera år (se punkterna 3.13 och 3.25 samt ruta 3.3). |
| --- | --- |

—

Rekommendation 1: Att stödberättigande när det gäller mark, särskilt permanent betesmark, registreras korrekt i LPIS, framför allt arealer som är helt eller delvis täckta av klippor, snår, tät skog eller buskar eller mark som är övergiven sedan flera år (se punkterna 3.13 och 3.25 samt ruta 3.3).

För att vidmakthålla jordbruket i vissa områden kan medlemsstaterna genomföra ett förfarande som säkerställer att det stödberättigade området inom dessa skiften blir föremål för stöd, eftersom skiftet generellt sett fortfarande kan betraktas som ett ”jordbruksskifte”. Riktlinjer med exempel på hur man ska bedöma det område som ska beaktas har diskuterats med och tillställts medlemsstaterna under de senaste åren.

Om det framkommer brister i en medlemsstats registrering av stödberättigade områden, ska ärendet bli föremål för förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

| — | Rekommendation 2: Att korrigerande åtgärder omedelbart vidtas när man konstaterar att administrations- och kontrollsystem och/eller IACS-databaser är bristfälliga eller inaktuella (se punkterna 3.13 och 3.22–3.23). |
| --- | --- |

—

Rekommendation 2: Att korrigerande åtgärder omedelbart vidtas när man konstaterar att administrations- och kontrollsystem och/eller IACS-databaser är bristfälliga eller inaktuella (se punkterna 3.13 och 3.22–3.23).

Då kommissionen upptäcker sådana problem i samband med sina revisioner ska den uppmana medlemsstaten att vidta avhjälpande åtgärder. Då ett problem är särskilt allvarligt ska medlemsstaten genomföra en avhjälpande handlingsplan som kommissionen noga följer upp. Hittills har sådana planer visat sig vara mycket effektiva. Kommissionen säkerställer även att den ekonomiska risk för EU-budgeten som sådana brister förorsakar åtgärdas genom finansiella korrigeringar som införs via förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

| — | Rekommendation 3: Att betalningar baseras på inspektionsresultat (se punkt 3.23) och att inspektionerna på plats håller den kvalitet som krävs för att man ska kunna fastställa den stödberättigande arealen på ett tillförlitligt sätt (se punkterna 3.24 och 3.25). |
| --- | --- |

—

Rekommendation 3: Att betalningar baseras på inspektionsresultat (se punkt 3.23) och att inspektionerna på plats håller den kvalitet som krävs för att man ska kunna fastställa den stödberättigande arealen på ett tillförlitligt sätt (se punkterna 3.24 och 3.25).

Kommissionen delar revisionsrättens uppfattning i denna fråga och kommer att fortsätta att inrikta sina revisioner på risken för att icke-stödberättigad mark inte upptäcks före stödutbetalning. För att skydda EU:s ekonomiska intressen kommer finansiella korrigeringar att tillämpas där så anses nödvändigt.

| — | Rekommendation 4: Att det arbete som utförs av direktörerna vid de utbetalande organen och de attesterande organen som underlag för deras revisionsförklaringar och uttalanden är utformat så och håller den kvalitet som krävs för att de ska ge en tillförlitlig grund för bedömningen av de underliggande transaktionerna (se punkterna 3.30–3.34). |
| --- | --- |

—

Rekommendation 4: Att det arbete som utförs av direktörerna vid de utbetalande organen och de attesterande organen som underlag för deras revisionsförklaringar och uttalanden är utformat så och håller den kvalitet som krävs för att de ska ge en tillförlitlig grund för bedömningen av de underliggande transaktionerna (se punkterna 3.30–3.34).

Kommissionen fortsätter att granska de attesterande organens arbete via analys av handlingar med anknytning till godkännandet av räkenskaperna och genom revisionsuppdrag avseende attesterande organ. Dessutom genomfördes under 2012 särskilda revisionsuppdrag vid 14 attesterande organ för att granska deras arbete på plats samt deras kontrollstatistik, eftersom kommissionen fastslagit att dessa områden är särskilda riskområden. I september 2012 anordnades ett expertgruppsmöte om attesterande organ. Dessutom anordnades bilaterala möten med attesterande organ under 2013, som förberedelse för den nya programplaneringsperioden och i överensstämmelse med de attesterande organens ökade ansvar för att trygga utgifternas lagenlighet och korrekthet.

---

(1)  Artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT L 209, 11.8.2005, s. 1).

(3)  Med undantag av vissa åtgärder, till exempel säljfrämjande åtgärder och programmet för frukt i skolan, som medfinansieras.

(4)  Varje jordbrukares antal stödrättigheter och värdet på dem beräknades av de nationella myndigheterna utifrån en av de modeller som fastställs i EU-lagstiftningen.

(5)  Bulgarien, Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Polen, Rumänien och Slovakien.

(6)  Kopplat stöd är stöd som beräknas på grundval av antal djur och/eller antal hektar där det odlas en viss typ av gröda (till exempel dikor, bomull, ris osv.).

(7)  Artiklarna 4–6 i rådets förordning (EG) nr 73/2009 (EUT L 30, 31.1.2009, s. 16).

(8)  Medan normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, som anges i bilaga III till förordning (EG) nr 73/2009, gäller i samtliga medlemsstater är de föreskrivna verksamhetskraven, som anges i bilaga II till samma förordning, endast obligatoriska i EU-15. När det gäller EU-10 införs de föreskrivna verksamhetskraven mellan 2009 och 2013 och när det gäller EU-2 mellan 2012 och 2016.

(9)  Enligt artiklarna 70 och 71 i kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 (EUT L 316, 2.12.2009, s. 65) kan minskningen per föreskrivet verksamhetskrav eller krav på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden variera mellan 1 och 5 % vid försummelse och leda till att jordbrukaren helt utesluts från stödsystemet vid avsiktlig överträdelse.

(10)  Artiklarna 3 och 9 i förordning (EG) nr 1290/2005.

(11)  För att få ytterligare kunskap om den delen av populationen som inte omfattas av IACS stratifierade revisionsrätten urvalet så att det bestod av 140 IACS-transaktioner och 40 transaktioner utanför IACS.

(12)  Tjeckien, Danmark, Tyskland, Irland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Lettland, Luxemburg, Ungern, Österrike, Polen, Portugal, Rumänien och Förenade kungariket.

(13)  Undvika oönskad vegetation som inkräktar på jordbruksmark, bevara terrasser och olivodlingar samt iaktta minsta täthet för betesdjur och skyldigheter vad gäller slåtter.

(14)  Det föreskrivna verksamhetskravet nr 4 med avseende på rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1).

(15)  Skyldigheterna när det gäller tvärvillkor är faktiska rättsliga krav som alla stödmottagare måste uppfylla för att ha rätt till direktstöd från EU och är de grundläggande och i många fall enda villkor som måste uppfyllas för att utbetalning av hela direktstödet ska vara motiverad. Därför behandlar revisionsrätten det som fel när sådana krav inte uppfylls.

(16)  För varje överträdelse har det nationella systemet för minskning av betalningar använts för att kvantifiera felet. Se även fotnot 9.

(17)  Förordning (EG) nr 1122/2009 föreskriver att stödbeloppet, om den deklarerade arealen har deklarerats för högt med 3 % eller två hektar, ska beräknas på grundval av den fastställda arealen minskad med två gånger den del av arealen som redovisats felaktigt. Om skillnaden mellan den fastställda arealen och den felaktigt redovisade arealen överstiger 20 % ska inget stöd beviljas för den aktuella odlingsgruppen. Liknande bestämmelser gäller för djurbidrag.

(18)  Utom i de fall då medlemsstaterna redan hade konstaterat oriktigheten men inte tillämpat vederbörliga minskningar/uteslutningar.

(19)  De utbetalande organen och nyckelkontrollerna valdes ut på grundval av en riskanalys.

(20)  Artikel 43 i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

(21)  Revisionsrätten beräknar det uppskattade felet utifrån ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Revisionsrätten bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 1,7 och 5,9 % (den lägsta respektive högsta sannolika felprocenten).

(22)  I EU-lagstiftningen definieras permanent betesmark som areal som utnyttjas till att odla gräs och annat örtartat foder som är vanligt i naturliga betesmarker.

(23)  Revisionsrätten tog upp denna fråga redan i ruta 3.2 i årsrapporten för 2011.

(24)  Om Portugal i tabellen i bilaga 5.1.2 till årsrapporten för 2007, om Spanien i punkt 5.36 i årsrapporten för 2008, om Spanien och Italien i punkt 3.38 i årsrapporten för 2009, om Spanien i tabell 3.2.1 i årsrapporten för 2010; om Spanien, Italien och Österrike i punkt 3.20 och tabell 3.2 i årsrapporten för 2011.

(25)  Artikel 13 i förordning (EG) nr 1290/2005.

(26)  I 13 av de 24 fallen påverkades den granskade betalningen, medan endast framtida betalningar påverkades i de övriga 11.

(27)  De konstaterade överträdelserna står för 0,2 procentenheter av den felprocent som revisionsrätten presenterar i punkt 3.10.

(28)  De iakttagelser som gäller IACS, utom de som avser stödrättigheter, gäller även för landsbygdsutvecklingsåtgärder avseende arealer eller djur.

(29)  Artiklarna 28 och 29 i rådets förordning (EG) nr 1122/2009.

(30)  Ortofoton är flygfoton som används vid bedömningen av om mark berättigar till stöd i LPIS.

(31)  Enligt artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1122/2009 ska medlemsstaterna varje år göra en kvalitetsbedömning av sitt LPIS.

(32)  Artikel 41 i förordning (EG) nr 73/2009.

(33)  Artikel 34.1 i förordning (EG) nr 1122/2009.

(34)  Termen ”de sämst ställda” definieras i artikel 1.3 i kommissionens förordning (EU) nr 807/2010 av den 14 september 2010 om närmare bestämmelser för leverans av livsmedel från interventionslager till förmån för de sämst ställda i unionen (EUT L 242, 15.9.2010, s. 9).

(35)  Vägt genomsnittligt värde för EU-27 när det gäller de felprocentsatser som medlemsstaterna har rapporterat i fråga om inspektionsstatistik för frikopplat arealstöd.

(36)  Senast i punkt 3.41 i årsrapporten för 2011.

(37)  Punkt 3.1.5 i GD Jordbruks årliga verksamhetsrapport för 2012.

(38)  Alla granskade IACS-systems valdes ut på grundval av en riskanalys.

(39)  I denna siffra ingår 0,7 miljoner euro som förvaltas centralt.

(40)  Detta belopp utgör de totala administrativa utgifterna för politikområdet jordbruk och landsbygdsutveckling.

(41)  Revisionen av administrativa utgifter redovisas i kapitel 9.

(42)  I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se även punkterna 1.6 och 1.7 i kapitel 1).

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2012.

BILAGA 3.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN AVSEENDE JORDBRUK: MARKNADS- OCH DIREKTSTÖD

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IACS | Icke-IACS | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner: | 140 | 40 | 180 | 180 | 146 | 148 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (1)
   (2) |
| Andel (antal) granskade transaktioner som |
| inte innehöll några fel | 60 % | (84) | 55 % | (22) | 59 % | (106) | 61 % | 73 % | 76 % |
| innehöll ett eller flera fel | 40 % | (56) | 45 % | (18) | 41 % | (74) | 39 % | 27 % | 24 % |
| Analys av de transaktioner som innehöll fel |
| Analys per feltyp |
| Icke kvantifierbara fel: | 14 % | (8) | 33 % | (6) | 19 % | (14) | 14 % | 26 % | 31 % |
| Kvantifierbara fel avseende | 86 % | (48) | 67 % | (12) | 81 % | (60) | 86 % | 74 % | 69 % |
| stödberättigande | 12 % | (6) | 67 % | (8) | 23 % | (14) | 23 % | 3 % | 13 % |
| förekomst | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | 0 % | 0 % |
| riktighet | 88 % | (42) | 33 % | (4) | 77 % | (46) | 75 % | 97 % | 87 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent | 3,8 % | | | |
| Högsta sannolika felprocent | 5,9 % | | | |
| Lägsta sannolika felprocent | 1,7 % | | | |

2012

2011

2010

2009

IACS

Icke-IACS

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner:

140

40

180

180

146

148

RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (1)
   (2)

Andel (antal) granskade transaktioner som

inte innehöll några fel

60 %

(84)

55 %

(22)

59 %

(106)

61 %

73 %

76 %

innehöll ett eller flera fel

40 %

(56)

45 %

(18)

41 %

(74)

39 %

27 %

24 %

Analys av de transaktioner som innehöll fel

Analys per feltyp

Icke kvantifierbara fel:

14 %

(8)

33 %

(6)

19 %

(14)

14 %

26 %

31 %

Kvantifierbara fel avseende

86 %

(48)

67 %

(12)

81 %

(60)

86 %

74 %

69 %

stödberättigande

12 %

(6)

67 %

(8)

23 %

(14)

23 %

3 %

13 %

förekomst

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

0 %

0 %

riktighet

88 %

(42)

33 %

(4)

77 %

(46)

75 %

97 %

87 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent

3,8 %

Högsta sannolika felprocent

5,9 %

Lägsta sannolika felprocent

1,7 %

---

(1)  För att få en bättre inblick i områden med olika riskprofiler inom verksamhetsområdet delade revisionsrätten in urvalet i segment.

(2)  Siffrorna inom parentes visar det faktiska antalet transaktioner.

BILAGA 3.2

RESULTAT AV SYSTEMGRANSKNINGEN AVSEENDE JORDBRUK: MARKNADS- OCH DIREKTSTÖD

Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll – EGFJ

| Medlemsstat


  (utbetalande organ) | Stödordning | IACS-relaterade utgifter (nationellt tak, bilaga VIII till förordning (EG) nr 73/2009)


  (1 000 euro) | Administrativa förfaranden och kontrollförfaranden som ska garantera korrekta utbetalningar inbegripet databasernas kvalitet | Metoder för inspektioner på plats, urval, genomförande, kvalitetskontroll och rapportering av enskilda resultat | Förfaranden för återkrav av felaktiga betalningar | Samlad bedömning
   (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förenade kungariket (England) | Systemet med samlat gårdsstöd | 3 988 042 | Ej ändamålsenliga
  1, 2, 5, 6, 7, 8, 9 | Delvis ändamålsenliga
  a | Delvis ändamålsenliga
  A | Ej ändamålsenligt |
| Förenade kungariket (Nordirland) | Systemet med samlat gårdsstöd | 3 988 042 | Ej ändamålsenliga
  1, 3, 5, 6, 9, 10 | Delvis ändamålsenliga
  a | Delvis ändamålsenliga
  A, B | Ej ändamålsenligt |
| Luxemburg | Systemet med samlat gårdsstöd | 37 679 | Delvis ändamålsenliga
  2, 4 | Ändamålsenliga | Ändamålsenliga | Delvis ändamålsenligt |
| 1 | Ofullständiga eller felaktiga uppgifter om markens storlek och stödberättigande i LPIS-databasen. |

Medlemsstat

(utbetalande organ)

Stödordning

IACS-relaterade utgifter (nationellt tak, bilaga VIII till förordning (EG) nr 73/2009)

(1 000 euro)

Administrativa förfaranden och kontrollförfaranden som ska garantera korrekta utbetalningar inbegripet databasernas kvalitet

Metoder för inspektioner på plats, urval, genomförande, kvalitetskontroll och rapportering av enskilda resultat

Förfaranden för återkrav av felaktiga betalningar

Samlad bedömning
   (1)

Förenade kungariket (England)

Systemet med samlat gårdsstöd

3 988 042

Ej ändamålsenliga

1, 2, 5, 6, 7, 8, 9

Delvis ändamålsenliga

a

Delvis ändamålsenliga

A

Ej ändamålsenligt

Förenade kungariket (Nordirland)

Systemet med samlat gårdsstöd

3 988 042

Ej ändamålsenliga

1, 3, 5, 6, 9, 10

Delvis ändamålsenliga

a

Delvis ändamålsenliga

A, B

Ej ändamålsenligt

Luxemburg

Systemet med samlat gårdsstöd

37 679

Delvis ändamålsenliga

2, 4

Ändamålsenliga

Ändamålsenliga

Delvis ändamålsenligt

1

Ofullständiga eller felaktiga uppgifter om markens storlek och stödberättigande i LPIS-databasen.

| 2 | Rutinerna för registrering av ansökningar har inte tillräckliga inbyggda kontroller för att förhindra att ankomstdatum antedateras. |
| --- | --- |

2

Rutinerna för registrering av ansökningar har inte tillräckliga inbyggda kontroller för att förhindra att ankomstdatum antedateras.

| 3 | Fel i ersättningsanspråk rättades som uppenbara fel utan att några sanktioner tillämpades när de borde ha tillämpats. |
| --- | --- |

3

Fel i ersättningsanspråk rättades som uppenbara fel utan att några sanktioner tillämpades när de borde ha tillämpats.

| 4 | Värdet på stödrättigheter ökades i strid med EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

4

Värdet på stödrättigheter ökades i strid med EU-lagstiftningen.

| 5 | EU:s definition av jordbrukare användes fel. |
| --- | --- |

5

EU:s definition av jordbrukare användes fel.

| 6 | Stöd betalades för icke stödberättigande arealer. |
| --- | --- |

6

Stöd betalades för icke stödberättigande arealer.

| 7 | Motsägelsefulla uppgifter i databasen över stödrättigheter. |
| --- | --- |

7

Motsägelsefulla uppgifter i databasen över stödrättigheter.

| 8 | Sanktioner tillämpades inte när arealer felaktigt hade angetts i ersättningsanspråk för allmänning. |
| --- | --- |

8

Sanktioner tillämpades inte när arealer felaktigt hade angetts i ersättningsanspråk för allmänning.

| 9 | Inspektionsresultat bearbetades inte korrekt i IACS-databaserna. |
| --- | --- |

9

Inspektionsresultat bearbetades inte korrekt i IACS-databaserna.

| 10 | Brister i de administrativa korskontroller och stödbetalningar som görs innan anomalier regleras. |
| --- | --- |

10

Brister i de administrativa korskontroller och stödbetalningar som görs innan anomalier regleras.

| a | Otillräcklig kvalitet på arealmätning vid kontroller på plats. |
| --- | --- |

a

Otillräcklig kvalitet på arealmätning vid kontroller på plats.

| A | Fel i bokföringen av fordringar. |
| --- | --- |

A

Fel i bokföringen av fordringar.

| B | Förseningar när det gäller bokföring av fordringar och meddelande till jordbrukare om deras återbetalningsskyldigheter. |
| --- | --- |

B

Förseningar när det gäller bokföring av fordringar och meddelande till jordbrukare om deras återbetalningsskyldigheter.

| Medlemsstat


  (utbetalande organ) | Stödordning | Utgifter
   (2)


  (1 000 euro) | Upphandlingsförfaranden | Samarbete med andra medlemsstater | Genomförande av planen | Övervakning och kontroll | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanien (FEGA) | Livsmedelsbistånd 2011 | 74 731 | Ändamålsenliga | Delvis ändamålsenligt
  1 | Ändamålsenligt | Ändamålsenlig | Ändamålsenligt |
| Italien (AGEA) | Livsmedelsbistånd 2012 | 22 103 | Ändamålsenliga | Delvis ändamålsenligt
  2 | Ändamålsenligt | Ändamålsenlig | Ändamålsenligt |
| 1 | Spanien har tilldelats spannmål och skummjölkspulver som förvaras i interventionslager i Frankrike respektive Irland. För båda produkterna fick de utvalda anbudsgivarna ersättning för kostnaderna för transport till Spanien. Enligt EU-lagstiftningen ska transporten till destinationslandet i sådana fall kontrolleras genom ett särskilt förfarande (T5-blanketten) som de franska och irländska myndigheterna vägrade använda sig av. Därför använde sig de spanska myndigheterna av ett annat förfarande som revisionsrätten anser är mindre ändamålsenligt. |

Medlemsstat

(utbetalande organ)

Stödordning

Utgifter
   (2)

(1 000 euro)

Upphandlingsförfaranden

Samarbete med andra medlemsstater

Genomförande av planen

Övervakning och kontroll

Samlad bedömning

Spanien (FEGA)

Livsmedelsbistånd 2011

74 731

Ändamålsenliga

Delvis ändamålsenligt

1

Ändamålsenligt

Ändamålsenlig

Ändamålsenligt

Italien (AGEA)

Livsmedelsbistånd 2012

22 103

Ändamålsenliga

Delvis ändamålsenligt

2

Ändamålsenligt

Ändamålsenlig

Ändamålsenligt

1

Spanien har tilldelats spannmål och skummjölkspulver som förvaras i interventionslager i Frankrike respektive Irland. För båda produkterna fick de utvalda anbudsgivarna ersättning för kostnaderna för transport till Spanien. Enligt EU-lagstiftningen ska transporten till destinationslandet i sådana fall kontrolleras genom ett särskilt förfarande (T5-blanketten) som de franska och irländska myndigheterna vägrade använda sig av. Därför använde sig de spanska myndigheterna av ett annat förfarande som revisionsrätten anser är mindre ändamålsenligt.

| 2 | Italien organiserade ett gemensamt anbudsförfarande för att leverera pasta i Italien och Malta delvis i utbyte mot spannmål som fanns i interventionslager. Som ett resultat av detta förfarande borde Malta ha fått 224 ton pasta som motsvarade dess spannmålskvantitet. På grund av ett administrativt misstag levererade Italien dock endast 180 ton pasta till Malta. |
| --- | --- |

2

Italien organiserade ett gemensamt anbudsförfarande för att leverera pasta i Italien och Malta delvis i utbyte mot spannmål som fanns i interventionslager. Som ett resultat av detta förfarande borde Malta ha fått 224 ton pasta som motsvarade dess spannmålskvantitet. På grund av ett administrativt misstag levererade Italien dock endast 180 ton pasta till Malta.

---

(1)  Den samlade bedömningen kan inte vara bättre än bedömningen av förvaltnings- och kontrollförfarandena.

| 1 | Ofullständiga eller felaktiga uppgifter om markens storlek och stödberättigande i LPIS-databasen. |
| --- | --- |

1

Ofullständiga eller felaktiga uppgifter om markens storlek och stödberättigande i LPIS-databasen.

| 2 | Rutinerna för registrering av ansökningar har inte tillräckliga inbyggda kontroller för att förhindra att ankomstdatum antedateras. |
| --- | --- |

2

Rutinerna för registrering av ansökningar har inte tillräckliga inbyggda kontroller för att förhindra att ankomstdatum antedateras.

| 3 | Fel i ersättningsanspråk rättades som uppenbara fel utan att några sanktioner tillämpades när de borde ha tillämpats. |
| --- | --- |

3

Fel i ersättningsanspråk rättades som uppenbara fel utan att några sanktioner tillämpades när de borde ha tillämpats.

| 4 | Värdet på stödrättigheter ökades i strid med EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

4

Värdet på stödrättigheter ökades i strid med EU-lagstiftningen.

| 5 | EU:s definition av jordbrukare användes fel. |
| --- | --- |

5

EU:s definition av jordbrukare användes fel.

| 6 | Stöd betalades för icke stödberättigande arealer. |
| --- | --- |

6

Stöd betalades för icke stödberättigande arealer.

| 7 | Motsägelsefulla uppgifter i databasen över stödrättigheter. |
| --- | --- |

7

Motsägelsefulla uppgifter i databasen över stödrättigheter.

| 8 | Sanktioner tillämpades inte när arealer felaktigt hade angetts i ersättningsanspråk för allmänning. |
| --- | --- |

8

Sanktioner tillämpades inte när arealer felaktigt hade angetts i ersättningsanspråk för allmänning.

| 9 | Inspektionsresultat bearbetades inte korrekt i IACS-databaserna. |
| --- | --- |

9

Inspektionsresultat bearbetades inte korrekt i IACS-databaserna.

| 10 | Brister i de administrativa korskontroller och stödbetalningar som görs innan anomalier regleras. |
| --- | --- |

10

Brister i de administrativa korskontroller och stödbetalningar som görs innan anomalier regleras.

| a | Otillräcklig kvalitet på arealmätning vid kontroller på plats. |
| --- | --- |

a

Otillräcklig kvalitet på arealmätning vid kontroller på plats.

| A | Fel i bokföringen av fordringar. |
| --- | --- |

A

Fel i bokföringen av fordringar.

| B | Förseningar när det gäller bokföring av fordringar och meddelande till jordbrukare om deras återbetalningsskyldigheter. |
| --- | --- |

B

Förseningar när det gäller bokföring av fordringar och meddelande till jordbrukare om deras återbetalningsskyldigheter.

(2)  Interventionslagrens värde ingår inte.

| 1 | Spanien har tilldelats spannmål och skummjölkspulver som förvaras i interventionslager i Frankrike respektive Irland. För båda produkterna fick de utvalda anbudsgivarna ersättning för kostnaderna för transport till Spanien. Enligt EU-lagstiftningen ska transporten till destinationslandet i sådana fall kontrolleras genom ett särskilt förfarande (T5-blanketten) som de franska och irländska myndigheterna vägrade använda sig av. Därför använde sig de spanska myndigheterna av ett annat förfarande som revisionsrätten anser är mindre ändamålsenligt. |
| --- | --- |

1

Spanien har tilldelats spannmål och skummjölkspulver som förvaras i interventionslager i Frankrike respektive Irland. För båda produkterna fick de utvalda anbudsgivarna ersättning för kostnaderna för transport till Spanien. Enligt EU-lagstiftningen ska transporten till destinationslandet i sådana fall kontrolleras genom ett särskilt förfarande (T5-blanketten) som de franska och irländska myndigheterna vägrade använda sig av. Därför använde sig de spanska myndigheterna av ett annat förfarande som revisionsrätten anser är mindre ändamålsenligt.

| 2 | Italien organiserade ett gemensamt anbudsförfarande för att leverera pasta i Italien och Malta delvis i utbyte mot spannmål som fanns i interventionslager. Som ett resultat av detta förfarande borde Malta ha fått 224 ton pasta som motsvarade dess spannmålskvantitet. På grund av ett administrativt misstag levererade Italien dock endast 180 ton pasta till Malta. |
| --- | --- |

2

Italien organiserade ett gemensamt anbudsförfarande för att leverera pasta i Italien och Malta delvis i utbyte mot spannmål som fanns i interventionslager. Som ett resultat av detta förfarande borde Malta ha fått 224 ton pasta som motsvarade dess spannmålskvantitet. På grund av ett administrativt misstag levererade Italien dock endast 180 ton pasta till Malta.

BILAGA 3.3

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER AVSEENDE JORDBRUK: MARKNADS- OCH DIREKTSTÖD

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Helt genomförd | Håller på att genomföras | Ej genomförd | Inte längre tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| I de flesta avseenden | I vissa avseenden |
| 2010 | 3.58 Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2010 rekommenderar revisionsrätten att kommissionen vidtar lämpliga åtgärder och ser till att






  a) | användningen av ortofoton blir obligatorisk och att systemet för identifiering av jordbruksskiften regelbundet uppdateras på grundval av nya ortofoton (se punkt 3.31) (1), |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Kommissionens svar

Helt genomförd

Håller på att genomföras

Ej genomförd

Inte längre tillämpligt

Otillräckliga bevis

I de flesta avseenden

I vissa avseenden

2010

3.58 Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2010 rekommenderar revisionsrätten att kommissionen vidtar lämpliga åtgärder och ser till att

a)

användningen av ortofoton blir obligatorisk och att systemet för identifiering av jordbruksskiften regelbundet uppdateras på grundval av nya ortofoton (se punkt 3.31) (1),

X

| b) | de utbetalande organen åtgärdar de brister som konstaterades, det vill säga de kontrollsystem och IACS-databaser som visade sig vara bristfälliga (se punkterna 3.23–3.25) (1), |
| --- | --- |

b)

de utbetalande organen åtgärdar de brister som konstaterades, det vill säga de kontrollsystem och IACS-databaser som visade sig vara bristfälliga (se punkterna 3.23–3.25) (1),

X

| c) | inspektionerna på plats har den kvalitet som krävs för att identifiera den stödberättigande arealen på ett tillförlitligt sätt (se punkterna 3.38 och 3.39), |
| --- | --- |

c)

inspektionerna på plats har den kvalitet som krävs för att identifiera den stödberättigande arealen på ett tillförlitligt sätt (se punkterna 3.38 och 3.39),

X

| d) | kvaliteten på inspektionerna kontrolleras ordentligt och rapporteras av de attesterande organen (se punkterna 3.46 och 3.47). |
| --- | --- |

d)

kvaliteten på inspektionerna kontrolleras ordentligt och rapporteras av de attesterande organen (se punkterna 3.46 och 3.47).

X

2009

3.73 Revisionsrätten rekommenderar att de konstaterade systembristerna åtgärdas. I detta avseende, när det gäller brister som måste åtgärdas inom systemet för enhetlig arealersättning och systemet med samlat gårdsstöd, är följande åtgärder de mest brådskande:

| c) | Klargöra och skärpa bestämmelserna så att direktstöd från EU inte betalas ut till sökande som varken har använt marken för jordbruksverksamhet eller hållit den i god jordbrukshävd och bevarat miljön. |
| --- | --- |

c)

Klargöra och skärpa bestämmelserna så att direktstöd från EU inte betalas ut till sökande som varken har använt marken för jordbruksverksamhet eller hållit den i god jordbrukshävd och bevarat miljön.

X

| d) | Fastställa årliga EU-minimikrav för bevarande av gräsmarker som måste uppfyllas för att man ska ha rätt till EU:s direktstöd. |
| --- | --- |

d)

Fastställa årliga EU-minimikrav för bevarande av gräsmarker som måste uppfyllas för att man ska ha rätt till EU:s direktstöd.

X

2009

3.75 Vidare anser revisionsrätten att kommissionens riktlinjer om det arbete som attesterande organ ska utföra måste ses över i fråga om typ, omfattning och rapporteringsskyldigheter, särskilt det arbete som gäller godkännande av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsstatistik.

X

---

(1)  Liknande rekommendationer lämnades i punkterna 3.73 a och b i årsrapporten för 2009.

---

KAPITEL 4

Landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Transaktionernas korrekthet

Landsbygdsutveckling

Miljö, fiske och hälsa

Systemens ändamålsenlighet

Landsbygdsutveckling

Medlemsstaternas system för transaktionernas korrekthet

Kommissionens system för transaktionernas korrekthet

Miljö, fiske och hälsa

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser för 2012

Rekommendationer

| Bilaga 4.1 – | Resultat av transaktionsgranskningen avseende landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa |
| --- | --- |

Bilaga 4.1 –

| Bilaga 4.2 – | Resultat av systemgranskningen avseende landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

Bilaga 4.2 –

| Bilaga 4.3 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer avseende landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa |
| --- | --- |

Bilaga 4.3 –

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 4.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa som innefattar landsbygdsutveckling, som är en del av politikområdet jordbruk och landsbygdsutveckling, och politikområdena havsfrågor och fiske, hälsa och konsumentskydd och miljö och klimatpolitik. Nyckelinformation om vilka verksamheter som granskades och om hur stora utgifterna var 2012 finns i
  tabell 4.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

4.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa som innefattar landsbygdsutveckling, som är en del av politikområdet jordbruk och landsbygdsutveckling, och politikområdena havsfrågor och fiske, hälsa och konsumentskydd och miljö och klimatpolitik. Nyckelinformation om vilka verksamheter som granskades och om hur stora utgifterna var 2012 finns i
  tabell 4.1
  .

Tabell 4.1 –   Landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa – nyckelinformation för 2012

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | Beskrivning | Betalningar | Förvaltningsmetod |
| Landsbygdsutveckling | Landsbygdsutveckling | 13 258 | Delad |
| Föranslutningsåtgärder | 7 | Decentraliserad |
| Internationella aspekter av politikområdet jordbruk och landsbygdens utveckling | 4 | Direkt centraliserad |
| | 13 269 | |
| Havsfrågor och fiske | Driftsutgifter | 705 | Centraliserad/Delad |
| Administrativa utgifter | 40 | Direkt centraliserad |
| | 745 | |
| Hälsa och konsumentskydd | Driftsutgifter | 518 | Direkt centraliserad/Indirekt centraliserad |
| Administrativa utgifter | 117 | Direkt centraliserad |
| | 635 | |
| Miljö och klimatpolitik | Driftsutgifter | 286 | Direkt centraliserad/Indirekt centraliserad |
| Administrativa utgifter | 96 | Direkt centraliserad |
| | 382 | |
| Totala betalningar för året | 15 031 | |
| – totala administrativa utgifter
   (31) | 253 | |
| Totala driftsutgifter | 14 778 | |
| – förskott
   (32) | 500 | |
| + regleringar av förskott
   (32) | 716 | |
| Granskad population totalt | 14 994 | |
| Totala åtaganden för året | 16 972 | |
| Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2012. |

(miljoner euro)

Politikområde

Beskrivning

Betalningar

Förvaltningsmetod

Landsbygdsutveckling

Landsbygdsutveckling

13 258

Delad

Föranslutningsåtgärder

7

Decentraliserad

Internationella aspekter av politikområdet jordbruk och landsbygdens utveckling

4

Direkt centraliserad

13 269

Havsfrågor och fiske

Driftsutgifter

705

Centraliserad/Delad

Administrativa utgifter

40

Direkt centraliserad

745

Hälsa och konsumentskydd

Driftsutgifter

518

Direkt centraliserad/Indirekt centraliserad

Administrativa utgifter

117

Direkt centraliserad

635

Miljö och klimatpolitik

Driftsutgifter

286

Direkt centraliserad/Indirekt centraliserad

Administrativa utgifter

96

Direkt centraliserad

382

Totala betalningar för året

15 031

– totala administrativa utgifter
   (31)

253

Totala driftsutgifter

14 778

– förskott
   (32)

500

- regleringar av förskott
   (32)

716

Granskad population totalt

14 994

Totala åtaganden för året

16 972

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2012.

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

| 4.2 | Landsbygdsutveckling är en del av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) vars övergripande mål och finansieringskällor presenteras i kapitel 3 (punkterna 3.2 och 3.3). Förvaltningen och kontrollen av GJP-utgifterna beskrivs också i kapitel 3 (punkterna 3.6 och 3.7). |
| --- | --- |

4.2

Landsbygdsutveckling är en del av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) vars övergripande mål och finansieringskällor presenteras i kapitel 3 (punkterna 3.2 och 3.3). Förvaltningen och kontrollen av GJP-utgifterna beskrivs också i kapitel 3 (punkterna 3.6 och 3.7).

| 4.3 | Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) medfinansierar i olika grad utgifter för landsbygdsutveckling genom medlemsstaternas landsbygdsutvecklingsprogram (13 269 miljoner euro i utgifter 2012) (1). Utgifterna omfattar 45 åtgärder som inbegriper både arealrelaterade åtgärder (till exempel betalningar för miljövänligt jordbruk och kompensationsstöd till jordbrukare i områden med naturbetingade svårigheter) och icke arealrelaterade åtgärder (till exempel modernisering av jordbruksföretag och skapande av grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden). |
| --- | --- |

4.3

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) medfinansierar i olika grad utgifter för landsbygdsutveckling genom medlemsstaternas landsbygdsutvecklingsprogram (13 269 miljoner euro i utgifter 2012) (1). Utgifterna omfattar 45 åtgärder som inbegriper både arealrelaterade åtgärder (till exempel betalningar för miljövänligt jordbruk och kompensationsstöd till jordbrukare i områden med naturbetingade svårigheter) och icke arealrelaterade åtgärder (till exempel modernisering av jordbruksföretag och skapande av grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden).

| 4.4 | EU:s politik på miljöområdet ska bidra till att skydda och förbättra kvaliteten på miljön och på unionsmedborgarnas liv och till ett rationellt utnyttjande av naturresurserna, också internationellt. Det finansiella instrumentet på miljöområdet (Life) (2) är det största programmet i fråga om finansiering (212 miljoner i utgifter 2012) som medfinansierar projekt i medlemsstaterna till förmån för naturen och den biologiska mångfalden, miljöpolitik och miljöstyrning samt information och kommunikation. |
| --- | --- |

4.4

EU:s politik på miljöområdet ska bidra till att skydda och förbättra kvaliteten på miljön och på unionsmedborgarnas liv och till ett rationellt utnyttjande av naturresurserna, också internationellt. Det finansiella instrumentet på miljöområdet (Life) (2) är det största programmet i fråga om finansiering (212 miljoner i utgifter 2012) som medfinansierar projekt i medlemsstaterna till förmån för naturen och den biologiska mångfalden, miljöpolitik och miljöstyrning samt information och kommunikation.

| 4.5 | Den gemensamma fiskeripolitiken inom politikområdet havsfrågor och fiske har liknande övergripande mål som den gemensamma jordbrukspolitiken (se punkt 3.2 i kapitel 3). Europeiska fiskerifonden (3) (EFF) är huvudinstrumentet (478 miljoner euro i utgifter 2012). |
| --- | --- |

4.5

Den gemensamma fiskeripolitiken inom politikområdet havsfrågor och fiske har liknande övergripande mål som den gemensamma jordbrukspolitiken (se punkt 3.2 i kapitel 3). Europeiska fiskerifonden (3) (EFF) är huvudinstrumentet (478 miljoner euro i utgifter 2012).

| 4.6 | När det gäller hälsa och konsumentskydd bidrar EU både till folkhälsan, djur- och växtskyddet och konsumenternas välfärd. Merparten av betalningarna går till program för utrotning av djursjukdomar och till EU-byråer (4) (215 respektive 167 miljoner euro 2012). |
| --- | --- |

4.6

När det gäller hälsa och konsumentskydd bidrar EU både till folkhälsan, djur- och växtskyddet och konsumenternas välfärd. Merparten av betalningarna går till program för utrotning av djursjukdomar och till EU-byråer (4) (215 respektive 167 miljoner euro 2012).

| 4.7 | Den största risken avseende korrekthet för verksamhetsområdet som helhet är att utgifterna är icke stödberättigande på grund av att de ofta komplexa reglerna och stödvillkoren inte efterlevs. När det gäller landsbygdsutveckling blir denna risk ännu större inom vissa program med låga genomförandegrader där icke stödberättigande utgifter kanske redovisas för att medlemsstater inte ska förlora EU-finansiering. |
| --- | --- |

4.7

Den största risken avseende korrekthet för verksamhetsområdet som helhet är att utgifterna är icke stödberättigande på grund av att de ofta komplexa reglerna och stödvillkoren inte efterlevs. När det gäller landsbygdsutveckling blir denna risk ännu större inom vissa program med låga genomförandegrader där icke stödberättigande utgifter kanske redovisas för att medlemsstater inte ska förlora EU-finansiering.

| 4.7 | Vad gäller de komplexa regler och behörighetsvillkor som anges av revisionsrätten framhåller kommissionen att dessa i viss mån är en följd av landsbygdsutvecklingspolitikens långtgående mål.

  Dessutom vill kommissionen framhålla att revisionsrätten inom ramen för sina revisioner, vilka utgör grundvalen för revisionsrättens iakttagelser i detta kapitel, bara fann ett fåtal fall till stöd för sitt påstående om en fortsatt ökande risk avseende landsbygdsutvecklingens korrekthet på grund av medlemsstaters redovisning av icke berättigande utgifter för att undvika att gå miste om EU-stöd.


  Kommissionen har själv konstaterat att vissa medlemsstater överanvänder förskottsbetalningar och finansieringstekniska instrument som kan ha till följd att förlust av medel enligt N+2-reglerna minskas eller helt och hållet undviks. För att begränsa denna risk har kommissionens avdelningar tagit upp dessa frågor med de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.7

Dessutom vill kommissionen framhålla att revisionsrätten inom ramen för sina revisioner, vilka utgör grundvalen för revisionsrättens iakttagelser i detta kapitel, bara fann ett fåtal fall till stöd för sitt påstående om en fortsatt ökande risk avseende landsbygdsutvecklingens korrekthet på grund av medlemsstaters redovisning av icke berättigande utgifter för att undvika att gå miste om EU-stöd.

Kommissionen har själv konstaterat att vissa medlemsstater överanvänder förskottsbetalningar och finansieringstekniska instrument som kan ha till följd att förlust av medel enligt N+2-reglerna minskas eller helt och hållet undviks. För att begränsa denna risk har kommissionens avdelningar tagit upp dessa frågor med de berörda medlemsstaterna.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 4.8 | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  till kapitel 1. När det gäller revisionen av verksamhetsområdet landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa bör särskilt följande noteras: |
| --- | --- |

4.8

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  till kapitel 1. När det gäller revisionen av verksamhetsområdet landsbygdsutveckling, miljö, fiske och hälsa bör särskilt följande noteras:

| 4.8 | Se detaljerade kommentarer i kapitel 1. |
| --- | --- |

4.8

| — | Revisionsrätten granskade ett urval av 177 transaktioner i enlighet med vad som anges i punkt 6 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet är utformat så att det ska vara representativt för alla typer av transaktioner inom verksamhetsområde. Urvalet för 2012 bestod av 160 transaktioner som gällde landsbygdsutveckling (5) och 17 som gällde miljö, fiske och hälsa (6). |
| --- | --- |

—

Revisionsrätten granskade ett urval av 177 transaktioner i enlighet med vad som anges i punkt 6 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet är utformat så att det ska vara representativt för alla typer av transaktioner inom verksamhetsområde. Urvalet för 2012 bestod av 160 transaktioner som gällde landsbygdsutveckling (5) och 17 som gällde miljö, fiske och hälsa (6).

| — | Kommissionen följer uppmärksamt utvecklingen av revisionsrättens metod, inbegripet tvåstegssampling, avseende eventuellt möjliga konsekvenser för den uppskattade felfrekvensen. |
| --- | --- |

—

| — | Revisionsrätten inriktade granskningen på tvärvillkoren avseende kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden och valde ut föreskrivna verksamhetskrav (7) för vilka den kunde inhämta bevis och nå en slutsats vid tidpunkten för granskningsbesöken. |
| --- | --- |

—

Revisionsrätten inriktade granskningen på tvärvillkoren avseende kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden och valde ut föreskrivna verksamhetskrav (7) för vilka den kunde inhämta bevis och nå en slutsats vid tidpunkten för granskningsbesöken.

| — | Efterlevnaden av skyldigheter i form av tvärvillkor utgör inte något behörighetskriterium för stöd enligt den gemensamma jordbrukspolitiken och följaktligen hänför sig inte kontroller av dessa krav till de bakomliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Tvärvillkor utgör en mekanism genom vilken jordbrukare straffas när de inte efterlever ett antal regler som i allmänhet har sitt ursprung i andra politikområden än den gemensamma jordbrukspolitiken och som gäller för EU:s medborgare oberoende av den gemensamma jordbrukspolitiken. Följaktligen anser kommissionen att påföljder som utdöms för överträdelser mot krav avseende tvärvillkor inte bör beaktas vid beräkningen av felfrekvenser i samband med den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

—

| — | Minskningar och uteslutningar (som ska tillämpas av medlemsstaterna i de fall där mottagare av EU-stöd redovisar en för stor areal, ett för stort antal djur eller för stora stödberättigande utgifter (8)) ingår inte i revisionsrättens beräkning av felprocenten (9). |
| --- | --- |

—

Minskningar och uteslutningar (som ska tillämpas av medlemsstaterna i de fall där mottagare av EU-stöd redovisar en för stor areal, ett för stort antal djur eller för stora stödberättigande utgifter (8)) ingår inte i revisionsrättens beräkning av felprocenten (9).

| — | Vid bedömningen av systemen för landsbygdsutveckling granskades sju utbetalande organ (10) i sex medlemsstater: Bulgarien, Tyskland (Brandenburg och Berlin), Frankrike, Polen, Rumänien (båda utbetalande organen) och Sverige. När det gäller hälsa och konsumentskydd granskade revisionsrätten internkontrollsystemet vid GD Hälso- och konsumentfrågor (11). |
| --- | --- |

—

Vid bedömningen av systemen för landsbygdsutveckling granskades sju utbetalande organ (10) i sex medlemsstater: Bulgarien, Tyskland (Brandenburg och Berlin), Frankrike, Polen, Rumänien (båda utbetalande organen) och Sverige. När det gäller hälsa och konsumentskydd granskade revisionsrätten internkontrollsystemet vid GD Hälso- och konsumentfrågor (11).

| — | Kommissionens årliga verksamhetsrapporter från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling (12) (när det gäller landsbygdsutveckling) och GD Havsfrågor och fiske (13) granskades. |
| --- | --- |

—

Kommissionens årliga verksamhetsrapporter från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling (12) (när det gäller landsbygdsutveckling) och GD Havsfrågor och fiske (13) granskades.

| — | För att kunna bedöma grunden för kommissionens beslut om avslutning av räkenskaperna granskade revisionsrätten dessutom GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings revisionsarbete inför avslutandet av räkenskaperna (när det gällde EJGF och EJFLU) och besökte de attesterande organen i Bulgarien, Luxemburg, Rumänien och Förenade kungariket (Nordirland). |
| --- | --- |

—

För att kunna bedöma grunden för kommissionens beslut om avslutning av räkenskaperna granskade revisionsrätten dessutom GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings revisionsarbete inför avslutandet av räkenskaperna (när det gällde EJGF och EJFLU) och besökte de attesterande organen i Bulgarien, Luxemburg, Rumänien och Förenade kungariket (Nordirland).

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 4.9 | I
  bilaga 4.1
  sammanfattas resultatet av transaktionsgranskningen. Av de 177 transaktioner som revisionsrätten granskade innehöll 111 fel (63 %). På grundval av de fel som kvantifierades uppskattar revisionsrätten den mest sannolika felprocenten till 7,9 % (14). |
| --- | --- |

4.9

I
  bilaga 4.1
  sammanfattas resultatet av transaktionsgranskningen. Av de 177 transaktioner som revisionsrätten granskade innehöll 111 fel (63 %). På grundval av de fel som kvantifierades uppskattar revisionsrätten den mest sannolika felprocenten till 7,9 % (14).

| 4.9 | Kommissionen noterar den mest sannolika felfrekvensen enligt revisionsrättens uppskattning. Kommissionen instämmer inte i revisionsrättens bedömning av lagligheten och korrektheten hos en transaktion. Detta leder till en lägre uppskattning från kommissionens sida av nivån på felaktiga utbetalningar.

  I vetskap om att den handlingsplan som utarbetades under 2012 inte kommer att ha omedelbara konsekvenser konstaterar kommissionen att revisionsrättens uppskattade felfrekvens har förblivit oförändrad. Se även svaren till 1.12 och 1.13 om konsekvenserna av återkrav och finansiella korrigeringar för skyddet av EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

4.9

I vetskap om att den handlingsplan som utarbetades under 2012 inte kommer att ha omedelbara konsekvenser konstaterar kommissionen att revisionsrättens uppskattade felfrekvens har förblivit oförändrad. Se även svaren till 1.12 och 1.13 om konsekvenserna av återkrav och finansiella korrigeringar för skyddet av EU:s ekonomiska intressen.

Landsbygdsutveckling

| 4.10 | När det gäller utgifterna för landsbygdsutveckling innehöll 101 (63 %) av de 160 transaktionerna i urvalet fel, varav 59 (58 %) var kvantifierbara fel. |
| --- | --- |

4.10

När det gäller utgifterna för landsbygdsutveckling innehöll 101 (63 %) av de 160 transaktionerna i urvalet fel, varav 59 (58 %) var kvantifierbara fel.

| 4.10 | GD Jordbruks generaldirektör vidhöll sin reservation mot utgifterna för landsbygdsutveckling i sin revisionsförklaring för 2012.

  Denna reservation åtföljdes av en rad korrigerande åtgärder som fastställts av kommissionen tillsammans med EU:s 27 medlemsstater för att ta itu med situationen.


  Felfrekvensen för landsbygdsutveckling måste även bedömas mot bakgrund av landsbygdsutvecklingspolitikens långtgående mål. |
| --- | --- |

4.10

Denna reservation åtföljdes av en rad korrigerande åtgärder som fastställts av kommissionen tillsammans med EU:s 27 medlemsstater för att ta itu med situationen.

Felfrekvensen för landsbygdsutveckling måste även bedömas mot bakgrund av landsbygdsutvecklingspolitikens långtgående mål.

| 4.11 | När det gäller merparten av de transaktioner som innehöll fel anser revisionsrätten att de nationella myndigheterna hade tillräckligt med information för att upptäcka och korrigera felen. |
| --- | --- |

4.11

När det gäller merparten av de transaktioner som innehöll fel anser revisionsrätten att de nationella myndigheterna hade tillräckligt med information för att upptäcka och korrigera felen.

| 4.11 | Kommissionen instämmer i uppfattningen att de nationella myndigheterna skulle ha kunnat upptäcka många av de fel som revisionsrätten uppdagade: Genom reglerna för den gemensamma jordbrukspolitiken tillhandahålls medlemsstaterna alla de instrument som krävs för att begränsa de flesta riskerna för fel. Till följd av reservationerna 2011 och 2012 från generaldirektören för GD Jordbruk har omfattande handlingsplaner genomförts i samarbete med medlemsstaterna för att fastställa grundorsaken till felen och vidta lämpliga avhjälpande åtgärder. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Vid transaktionsgranskningen granskades transaktioner för 27 olika åtgärder. Av de 160 transaktionerna var 80 arealrelaterade och 80 icke arealrelaterade. Fel konstaterades i alla medlemsstater och i nästan samtliga åtgärder i urvalet. Liksom 2011 gällde merparten (65 %) av den mest sannolika felprocent som redovisas i punkt 4.9 icke arealrelaterade åtgärder. |
| --- | --- |

4.12

Vid transaktionsgranskningen granskades transaktioner för 27 olika åtgärder. Av de 160 transaktionerna var 80 arealrelaterade och 80 icke arealrelaterade. Fel konstaterades i alla medlemsstater och i nästan samtliga åtgärder i urvalet. Liksom 2011 gällde merparten (65 %) av den mest sannolika felprocent som redovisas i punkt 4.9 icke arealrelaterade åtgärder.

| 4.12 | Vid sina egna revisioner i vissa medlemsstater har kommissionens avdelningar upptäckt brister liknande de brister som revisionsrätten upptäckt.

  Bristen på överensstämmelse mellan de fel som revisionsrätten upptäckt och de fel som medlemsstaterna upptäckt vid sina kontroller, i enlighet med vad som årligen rapporteras till kommissionen, förefaller mer betydande beträffande icke arealrelaterade åtgärder som inte regleras genom det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS). Detta bekräftar att det integrerade administrations- och kontrollsystemet när det väl har genomförts utgör ett effektivt system för att på lämpligt sätt begränsa risken för fel. |
| --- | --- |

4.12

Bristen på överensstämmelse mellan de fel som revisionsrätten upptäckt och de fel som medlemsstaterna upptäckt vid sina kontroller, i enlighet med vad som årligen rapporteras till kommissionen, förefaller mer betydande beträffande icke arealrelaterade åtgärder som inte regleras genom det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS). Detta bekräftar att det integrerade administrations- och kontrollsystemet när det väl har genomförts utgör ett effektivt system för att på lämpligt sätt begränsa risken för fel.

De handlingsplaner som anges i punkt 4.11, i synnerhet de som är en följd av verksamhetsrapporten för 2012, är specifikt inriktade på frågor med anknytning till icke arealrelaterade åtgärder.

Beträffande vissa rapporterade fall medför felet inte ekonomiska konsekvenser på samma nivå som rapporterats av revisionsrätten.

Kommissionen kommer att tillsammans med de nationella myndigheterna följa upp de exempel som anges av revisionsrätten i rutorna 4.1–4.4 och 4.6 och i lämpliga fall kommer det att ske genom förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

| 4.13 | Orsaken till de flesta av de kvantifierbara felen var att stödmottagarna inte uppfyllde kraven för stödberättigande, särskilt dem som gällde






  a) | miljöåtaganden i jordbruket, |
| --- | --- | --- |

4.13

Orsaken till de flesta av de kvantifierbara felen var att stödmottagarna inte uppfyllde kraven för stödberättigande, särskilt dem som gällde

a)

miljöåtaganden i jordbruket,

| b) | särskilda krav för investeringsprojekt, |
| --- | --- |

b)

särskilda krav för investeringsprojekt,

| c) | upphandlingsregler. |
| --- | --- |

c)

upphandlingsregler.

Var och en av dessa tre analyseras i följande punkter.

| 4.14 | Av de 160 transaktionerna i urvalet gällde 43 ett miljövänligt jordbruk. Revisionsrätten konstaterade att i 11 fall (26 %) hade jordbrukarna inte fullgjort de miljöåtaganden i jordbruket som de hade ingått. Ett exempel på ett sådant fel som revisionsrätten upptäckte finns i ruta 4.1. |
| --- | --- |

4.14

Av de 160 transaktionerna i urvalet gällde 43 ett miljövänligt jordbruk. Revisionsrätten konstaterade att i 11 fall (26 %) hade jordbrukarna inte fullgjort de miljöåtaganden i jordbruket som de hade ingått. Ett exempel på ett sådant fel som revisionsrätten upptäckte finns i ruta 4.1.

| 4.14 | Kommissionen har granskat genomförandet av åtgärder med anknytning till miljön i jordbruket i samtliga medlemsstater under programperioden 2007–2013. Trots kvardröjande brister har kvaliteten på genomförandet överlag förbättrats under perioden.

  Exemplet i ruta 4.1 kommer att följas upp av kommissionen tillsammans med de polska myndigheterna. Trots detta fel har systemet i Polen förbättrats enligt kommissionens samlade bedömning. |
| --- | --- |

4.14

Exemplet i ruta 4.1 kommer att följas upp av kommissionen tillsammans med de polska myndigheterna. Trots detta fel har systemet i Polen förbättrats enligt kommissionens samlade bedömning.

Ruta 4.1 –   Exempel på fel avseende stödberättigande: ej fullgjorda miljöåtaganden i jordbruket

En stödmottagare i Polen åtog sig att på nio skiften (141,59 hektar) följa de särskilda kraven för underhåll av extensiv permanent gräsmark och skydd av hotade fågelarter och deras livsmiljöer. Huvudåtagandet var att varje år på en ny ytareal lämna 5–10 % av skiftena oklippt. För det skulle stödmottagaren få 270 euro per hektar. Revisionsrätten konstaterade att på flera skiften uppfylldes inte kraven: ett skifte hade klippts helt medan det på andra antingen var samma areal som tidigare år som lämnades oklippt eller på en annan plats än den som fågelexperten hade anvisat. Endast på två av de nio skiften som redovisades (21,02 hektar) hade alla krav följts.

Liknande fall där kraven för ett miljövänligt jordbruk inte hade uppfyllts upptäcktes i Tjeckien, Tyskland (Schleswig-Holstein), Grekland, Frankrike och Förenade kungariket (England).

Ruta 4.1
   –   
  Exempel på fel avseende stödberättigande: ej fullgjorda miljöåtaganden i jordbruket

Kommissionen har i sina revisioner avseende genomförandet av åtgärder beträffande miljön i jordbruket upptäckt ett förbättringsutrymme vad gäller kontrollsystemet för att förbättra bedömningen av jordbrukares efterlevnad av ingångna åtaganden.

Vad gäller de medlemsstater som nämns av revisionsrätten pågår förfaranden för kontroll av överensstämmelse beträffande Polen, Tjeckien, Frankrike och Storbritannien (England), vilket i lämpliga fall kommer att leda till finansiella korrigeringar.

| 4.15 | Kriterier för stödberättigande och urvalsförfaranden gör att man kan rikta stödet till vissa kategorier av stödmottagare och på så sätt göra landsbygdsutvecklingsutgifterna mer ändamålsenliga. Av de 80 transaktioner som gällde investeringsprojekt i det granskade urvalet var det 21 (26 %) som inte uppfyllde kraven för stödberättigande. Ett exempel på den typen av fel finns i ruta 4.2. |
| --- | --- |

4.15

Kriterier för stödberättigande och urvalsförfaranden gör att man kan rikta stödet till vissa kategorier av stödmottagare och på så sätt göra landsbygdsutvecklingsutgifterna mer ändamålsenliga. Av de 80 transaktioner som gällde investeringsprojekt i det granskade urvalet var det 21 (26 %) som inte uppfyllde kraven för stödberättigande. Ett exempel på den typen av fel finns i ruta 4.2.

| 4.15 | Kommissionen har vid sina revisioner i vissa medlemsstater även fastställt brister i genomförandet av urvalskriterier och har tillämpat finansiella korrigeringar i detta avseende. I handlingsplanerna för att minska felfrekvensen inom landsbygdsutveckling utgör urvalskriterier ett av de områden som hanterats.

  Exemplet i ruta 4.2 följs upp av kommissionen inom ramen för förfarandet för kontroll av överensstämmelse. |
| --- | --- |

4.15

Exemplet i ruta 4.2 följs upp av kommissionen inom ramen för förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

Ruta 4.2 –   Exempel på fel avseende stödberättigande: ett investeringsprojekt uppfyllde inte kraven för stödberättigande

I Spanien (Andalusien) fick en mottagare 1,4 miljoner euro i bidrag för att modernisera bevattningsinfrastrukturen på två villkor: projektet skulle vara ekonomiskt bärkraftigt och vattenförbrukningen skulle behållas på eller minska från de 3 000 m3 per hektar och år som stödmottagaren hade när bidragsansökan lämnades in. Revisionsrätten konstaterade att inget av de två villkoren var uppfyllda. Projektet var inte ekonomiskt bärkraftigt när bidragsansökan lämnades in och borde ha avslagits; vattenförbrukningen som översteg 6 000 m3 per hektar och år, vilket var dubbelt så mycket som stödmottagarens vattenrättigheter vid den tiden, skulle ha krävts för att villkoret skulle vara uppfyllt. Vattenförbrukningen behölls inte på eller minskade inte enligt kraven utan ökade i stället när projektet avslutades till 8 000 m3 per hektar och år, vilket innebar att betalningen inte skulle ha gjorts. Om de två stödvillkoren inte är uppfyllda är utgifterna icke stödberättigande.

Bristande efterlevnad av kraven för stödberättigande för investeringsprojekt konstaterades även i Tyskland (Schleswig-Holstein), Grekland, Frankrike, Italien (Bolzano, Sardinien), Litauen, Polen, Portugal, Rumänien och Förenade kungariket (England).

| 4.16 | I 26 av de 160 granskade transaktionerna var stödmottagaren skyldig att följa reglerna för offentlig upphandling. Revisionsrätten konstaterade att i 17 fall (65 %) hade en eller flera av dessa regler inte följts, varav fem klassificerades som allvarliga överträdelser, vilket illustreras i ruta 4.3. |
| --- | --- |

4.16

I 26 av de 160 granskade transaktionerna var stödmottagaren skyldig att följa reglerna för offentlig upphandling. Revisionsrätten konstaterade att i 17 fall (65 %) hade en eller flera av dessa regler inte följts, varav fem klassificerades som allvarliga överträdelser, vilket illustreras i ruta 4.3.

| 4.16 | Bristande efterlevnad av upphandlingsregler innebär inte nödvändigtvis att 100 % av de berörda utgifterna använts felaktigt eftersom projektet i sig fortfarande kan uppnå sitt mål och bidra med mervärde. Se även punkt 4.25. |
| --- | --- |

4.16

Ruta 4.3 –   Exempel på fel avseende stödberättigande: överträdelse av reglerna för offentlig upphandling

I Rumänien ansökte stödmottagaren (en landsbygdskommun) om stöd till ett investeringsprojekt som innefattade ett vattenförsörjningsnät, ett avloppssystem, upprustning av lokala vägar och en samlingslokal. Sju anbudsgivare lämnade in anbud av vilka stödmottagaren avslog fem för att de inte uppfyllde kraven. Revisionsrätten konstaterade att den vinnande anbudsgivaren inte uppfyllde två anbudskrav och dessutom att andra anbud hade avslagits just för att de inte uppfyllde dessa krav. På grund av bristande efterlevnad av upphandlingsreglerna och av principen om likabehandling, vilket påverkade utfallet av upphandlingen, är de aktuella utgifterna icke stödberättigande.

Revisionsrätten konstaterade även fall av överträdelse av reglerna för offentlig upphandling i Spanien (Andalusien), Frankrike, Litauen, Polen och Slovenien.

Ruta 4.3
   –   
  Exempel på fel avseende stödberättigande: överträdelse av reglerna för offentlig upphandling

Vad gäller Rumänien har kommissionen vid sina revisioner även upptäckt betydande brister och ett förfarande för avslutning av räkenskaperna pågår. Kommissionens avdelningar kommer att följa upp revisionsrättens resultat gentemot de nationella myndigheterna i syfte att skydda EU:s ekonomiska intressen och återkräva eventuella felaktiga utbetalningar.

| 4.17 | Revisionsrätten konstaterade att 35 % av alla fel påverkade fler betalningar än den granskade. Exempel på det finns i ruta 4.4. |
| --- | --- |

4.17

Revisionsrätten konstaterade att 35 % av alla fel påverkade fler betalningar än den granskade. Exempel på det finns i ruta 4.4.

Ruta 4.4 –   Exempel på återkommande fel avseende stödberättigande: icke stödberättigande moms inbegreps

I Frankrike var stödmottagaren för åtgärden bevarande och uppgradering av kulturarvet på landsbygden ett offentligt organ. Organet redovisade utgifter som inbegrep moms, vilket godkändes av det utbetalande organet och medfinansierades genom EU-budgeten. Den rättsliga grunden föreskriver dock att moms inte är stödberättigande för offentligrättsliga organ när det gäller verksamheter eller transaktioner som de är inblandade i i egenskap av offentliga myndigheter. Revisionsrätten konstaterade att det utbetalande organet upprepade gånger hade godkänt moms också när det gällde andra betalningar.

Återkommande fel med en ekonomisk effekt konstaterades även i Spanien (Andalusien), Italien (Bolzano), Polen, Portugal och Rumänien.

Ruta 4.4
   –   
  Exempel på återkommande fel avseende stödberättigande: icke stödberättigande moms inbegreps

Inom ramen för förfarandet för kontroll av överensstämmelse kommer kommissionens avdelningar att följa upp revisionsrättens resultat gentemot de nationella myndigheterna i syfte att skydda EU:s ekonomiska intressen och återkräva eventuella felaktiga utbetalningar.

| 4.18 | Inom vissa EJFLU-stödordningar (15) har mottagare av EU-stöd en laglig skyldighet att uppfylla ”tvärvillkoren”, vilket beskrivs i kapitel 3 (punkt 3.5). Revisionsrätten fann en eller flera överträdelser av tvärvillkoren i 25 (33 %) av de 75 betalningar som omfattades av tvärvillkor (16). Revisionsrätten noterade framför allt betydande problem när det gällde att genomföra tvärvillkoren för identifiering och registrering av djur. |
| --- | --- |

4.18

Inom vissa EJFLU-stödordningar (15) har mottagare av EU-stöd en laglig skyldighet att uppfylla ”tvärvillkoren”, vilket beskrivs i kapitel 3 (punkt 3.5). Revisionsrätten fann en eller flera överträdelser av tvärvillkoren i 25 (33 %) av de 75 betalningar som omfattades av tvärvillkor (16). Revisionsrätten noterade framför allt betydande problem när det gällde att genomföra tvärvillkoren för identifiering och registrering av djur.

| 4.18 | Efterlevnaden av skyldigheter i form av tvärvillkor utgör inte något behörighetskriterium för stöd enligt den gemensamma jordbrukspolitiken och följaktligen hänför sig inte kontroller av dessa krav till de bakomliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Tvärvillkor utgör en mekanism genom vilken jordbrukare straffas när de inte efterlever ett antal regler som i allmänhet har sitt ursprung i andra politikområden än den gemensamma jordbrukspolitiken och som gäller för EU:s medborgare oberoende av den gemensamma jordbrukspolitiken. Följaktligen anser kommissionen att påföljder som utdöms för överträdelser mot krav avseende tvärvillkor inte bör beaktas vid beräkningen av felfrekvenser i samband med den gemensamma jordbrukspolitiken.

  Vad gäller de omfattande problem som upptäckts i samband med identifiering och registrering av djur instämmer GD Jordbruk i revisionsrättens iakttagelse och ger dessa krav särskild uppmärksamhet vid sina revisioner avseende tvärvillkor. |
| --- | --- |

4.18

Vad gäller de omfattande problem som upptäckts i samband med identifiering och registrering av djur instämmer GD Jordbruk i revisionsrättens iakttagelse och ger dessa krav särskild uppmärksamhet vid sina revisioner avseende tvärvillkor.

Miljö, fiske och hälsa

| 4.19 | När det gällde miljö, fiske och hälsa innehöll 10 av de 17 transaktionerna i urvalet (59 %) fel, varav 4 (40 %) var kvantifierbara fel. Den främsta orsaken till de kvantifierbara felen var att stödmottagarna inte uppfyllde kraven avseende stödberättigande. Ett exempel finns i ruta 4.5. |
| --- | --- |

4.19

När det gällde miljö, fiske och hälsa innehöll 10 av de 17 transaktionerna i urvalet (59 %) fel, varav 4 (40 %) var kvantifierbara fel. Den främsta orsaken till de kvantifierbara felen var att stödmottagarna inte uppfyllde kraven avseende stödberättigande. Ett exempel finns i ruta 4.5.

Ruta 4.5 –   Exempel på fel avseende stödberättigande: principen om komplementaritet följdes inte

Life-programmet finansierar inte åtgärder som omfattas av andra finansiella instrument inom EU. Principen om ”komplementaritet” innebär att stödmottagarna måste garantera att ingen annan direkt eller indirekt EU-finansiering används för att medfinansiera deras Life-projekt. En stödmottagare i ett Life-projekt i Ungern som skulle återställa en livsmiljö i en våtmark fick även annat EU-stöd (inbegripet Natura 2000-livsmiljöer och mindre gynnade områden) för samma mark i Life-projektet. Kommissionen accpeterade detta och godkände utbetalningen av stödet. Eftersom principen om komplementaritet inte följdes är de aktuella utgifterna delvis icke stödberättigande.

Ruta 4.5
   –   
  Exempel på fel avseende stödberättigande: principen om komplementaritet följdes inte

De stöd som anges av revisionsrätten berör varken direkt eller indirekt Life-projektet eller specifika åtgärder inom dess ram, utan utgör kompensation till markägare med utgångspunkt i specifika bestämmelser i programmet för landsbygdsutveckling. Denna kompensation härrör inte från några specifika åtgärder inom projektet. De har ett annat tillämpningsområde och ett annat syfte inom Life-projektet. Kommissionen anser att dessa belopp inte ska behandlas som en direkt eller indirekt finansiering av projektet.

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

Landsbygdsutveckling

Medlemsstaternas system för transaktionernas korrekthet

| 4.20 | I
  bilaga 4.2
  sammanfattas revisionsrättens granskning av medlemsstaternas system för övervakning och kontroll (17). |
| --- | --- |

4.20

I
  bilaga 4.2
  sammanfattas revisionsrättens granskning av medlemsstaternas system för övervakning och kontroll (17).

| 4.20 | Gemensamt svar avseende punkterna 4.20 och 4.21:

  Det är mycket riktigt medlemsstaternas myndigheters ansvar att säkerställa att det administrations- och kontrollsystem som inrättats uppfyller lagens krav och garanterar att det inte föreligger några finansiella risker för EGFJ:s och EJFLU:s tillgångar.


  Systemet med delad förvaltning av EGFJ:s och EJFLU:s tillgångar fungerar så att kommissionen i händelse av att det förekommer brister som leder till finansiella risker för tillgångarna ska införa finansiella nettokorrigeringar för de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.20

Det är mycket riktigt medlemsstaternas myndigheters ansvar att säkerställa att det administrations- och kontrollsystem som inrättats uppfyller lagens krav och garanterar att det inte föreligger några finansiella risker för EGFJ:s och EJFLU:s tillgångar.

Systemet med delad förvaltning av EGFJ:s och EJFLU:s tillgångar fungerar så att kommissionen i händelse av att det förekommer brister som leder till finansiella risker för tillgångarna ska införa finansiella nettokorrigeringar för de berörda medlemsstaterna.

Kommissionen är medveten om bristerna i medlemsstaternas kontrollsystem avseende EJFLU, i synnerhet beträffande åtgärder utanför det integrerade administrations- och kontrollsystemet. De attesterande organen rapporterar om dessa brister i sina årliga attesteringsrapporter. De attesterande organen utfärdar rekommendationer för förbättring av kontrollsystemen och uppföljning av sina rekommendationer. Kommissionen beaktar de attesterande organens resultat liksom annan tillgänglig information när den utför sin riskanalys och upprättar sitt eget revisionsprogram inom ramen för förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

| 4.21 | I detta sammanhang ansvarar medlemsstaternas myndigheter för att införa och genomföra framför allt följande:






  a) | Lämpliga förvaltnings- och kontrollförfaranden som ska garantera att de redovisningar som den som begär ersättning gör är riktiga och att kraven avseende stödberättigande för beviljande av stödet är uppfyllda. |
| --- | --- | --- |

4.21

I detta sammanhang ansvarar medlemsstaternas myndigheter för att införa och genomföra framför allt följande:

a)

Lämpliga förvaltnings- och kontrollförfaranden som ska garantera att de redovisningar som den som begär ersättning gör är riktiga och att kraven avseende stödberättigande för beviljande av stödet är uppfyllda.

| b) | Kontrollerna på plats ska beroende på stödordning omfatta minst 5 % av alla stödmottagare eller av utgiften (18). Lämpliga förfaranden bör finnas för att välja ut stödmottagare för sådana kontroller, kvaliteten på och rapporteringen från kontrollerna och lämpligheten i de korrigeringar som gjorts. |
| --- | --- |

b)

Kontrollerna på plats ska beroende på stödordning omfatta minst 5 % av alla stödmottagare eller av utgiften (18). Lämpliga förfaranden bör finnas för att välja ut stödmottagare för sådana kontroller, kvaliteten på och rapporteringen från kontrollerna och lämpligheten i de korrigeringar som gjorts.

| c) | Ett system som garanterar en ändamålsenlig kontroll av uppfyllelsen av tvärvillkor. |
| --- | --- |

c)

Ett system som garanterar en ändamålsenlig kontroll av uppfyllelsen av tvärvillkor.

| 4.22 | När det gäller Frankrike rapporterade revisionsrätten i årsrapporten för 2010 att systemen inte var ändamålsenliga (19). När det gällde DAS 2012 gjorde revisionsrätten ett uppföljningsbesök för att kontrollera om de brister som rapporterades 2010 hade åtgärdats. Revisionsrätten konstaterade att fyra (20) av de sju brister som hade rapporterats fortfarande inte eller inte helt hade åtgärdats i den besökta regionen (Midi-Pyrénées). Dessutom visade resultatet av transaktionsgranskningen i tre andra regioner i Frankrike att en femte brist (21) kvarstod. |
| --- | --- |

4.22

När det gäller Frankrike rapporterade revisionsrätten i årsrapporten för 2010 att systemen inte var ändamålsenliga (19). När det gällde DAS 2012 gjorde revisionsrätten ett uppföljningsbesök för att kontrollera om de brister som rapporterades 2010 hade åtgärdats. Revisionsrätten konstaterade att fyra (20) av de sju brister som hade rapporterats fortfarande inte eller inte helt hade åtgärdats i den besökta regionen (Midi-Pyrénées). Dessutom visade resultatet av transaktionsgranskningen i tre andra regioner i Frankrike att en femte brist (21) kvarstod.

| 4.22 | För de två senaste på varandra följande åren har det attesterande organet rapporterat betydande problem vad gäller kontrollsystemet avseende EJFLU i Frankrike och förfaranden för finansiell korrigering har inletts för båda de berörda åren.

  De franska myndigheterna har uppmanats att ta itu med de brister som framkommit och detta kommer att följas upp inom de redan inledda förfarandena.


  Kommissionens avdelningar har också vid sina egna revisioner i Frankrike upptäckt upprepade brister liknande de brister som upptäckts av revisionsrätten. Dessutom har kommissionens avdelningar följt upp revisionsrättens resultat och återfunnit 3 av de brister som revisionsrätten uppdagat (avsaknad av granskning av arbete från den överordnade personalens sida, ineffektiv riskanalys, otillräckligt slumpmässigt urval). Förfarandet för avslutning av räkenskaperna pågår. |
| --- | --- |

4.22

De franska myndigheterna har uppmanats att ta itu med de brister som framkommit och detta kommer att följas upp inom de redan inledda förfarandena.

Kommissionens avdelningar har också vid sina egna revisioner i Frankrike upptäckt upprepade brister liknande de brister som upptäckts av revisionsrätten. Dessutom har kommissionens avdelningar följt upp revisionsrättens resultat och återfunnit 3 av de brister som revisionsrätten uppdagat (avsaknad av granskning av arbete från den överordnade personalens sida, ineffektiv riskanalys, otillräckligt slumpmässigt urval). Förfarandet för avslutning av räkenskaperna pågår.

| 4.23 | När det gäller de fem andra medlemsstaterna omfattade revisionsrättens granskning efterlevnad av bestämmelserna i relevanta förordningar och en bedömning av systemens ändamålsenlighet när det gäller att garantera transaktionernas korrekthet. Framför allt granskades de tre delar som anges i punkt 4.21. |
| --- | --- |

4.23

När det gäller de fem andra medlemsstaterna omfattade revisionsrättens granskning efterlevnad av bestämmelserna i relevanta förordningar och en bedömning av systemens ändamålsenlighet när det gäller att garantera transaktionernas korrekthet. Framför allt granskades de tre delar som anges i punkt 4.21.

| 4.24 | Revisionsrätten konstaterade främst följande brister i dessa fem medlemsstater: |
| --- | --- |

4.24

Revisionsrätten konstaterade främst följande brister i dessa fem medlemsstater:

| 4.24 | Närhelst kommissionen inom ramen för sina revisioner fastställer brister i de administrativa kontrollerna går den vidare med dessa genom förfarandet för kontroll av överensstämmelse för att skydda EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

4.24

| — | Brister i administrativa kontroller av stödvillkor och åtaganden i alla fem medlemsstater, till exempel att icke stödberättigande moms inte upptäcks eller dubbelfinansiering. |
| --- | --- |

—

Brister i administrativa kontroller av stödvillkor och åtaganden i alla fem medlemsstater, till exempel att icke stödberättigande moms inte upptäcks eller dubbelfinansiering.

| — | Otillräcklig utvärdering av om kostnaderna är rimliga (Tyskland (Brandenburg och Berlin), Polen, Rumänien och Sverige). |
| --- | --- |

—

Otillräcklig utvärdering av om kostnaderna är rimliga (Tyskland (Brandenburg och Berlin), Polen, Rumänien och Sverige).

| — | Kommissionen instämmer i att det är väsentligt att utföra administrativa kontroller av utgifternas rimlighet för att säkerställa kontrollsystemets effektivitet. Kommissionen har vid sina överensstämmelserevisioner också funnit brister i bedömningen av utgifternas rimlighet och har infört finansiella korrigeringar i detta avseende för att skydda EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

—

| — | Brister i tillämpningen av minskningar eller återvinningar i alla fem medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Brister i tillämpningen av minskningar eller återvinningar i alla fem medlemsstater.

| — | De frågor som revisionsrätten tar upp granskas systematiskt också vid kommissionens revisionsuppdrag. Då brister framkommer leder dessa till finansiella korrigeringar som införs för medlemsstater genom förfarandet för avslutning av räkenskaperna och genom rekommendationer för förbättring av kontrollsystemen. |
| --- | --- |

—

| — | Bristande kvalitet på kontroller på plats i alla fem medlemsstater, till exempel omfattades inte alla åtaganden och skyldigheter av dessa kontroller och/eller så upptäcktes inte alla fall av bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

—

Bristande kvalitet på kontroller på plats i alla fem medlemsstater, till exempel omfattades inte alla åtaganden och skyldigheter av dessa kontroller och/eller så upptäcktes inte alla fall av bristande efterlevnad.

| — | Brister i utformningen och genomförandet av kontrollsystemet för kontroller av tvärvillkor i alla fem medlemsstater, till exempel otillräckliga nationella standarder för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden eller felaktig nationell tillämpning av nitratdirektivet. |
| --- | --- |

—

Brister i utformningen och genomförandet av kontrollsystemet för kontroller av tvärvillkor i alla fem medlemsstater, till exempel otillräckliga nationella standarder för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden eller felaktig nationell tillämpning av nitratdirektivet.

| — | Kommissionen har genomfört revisioner avseende tvärvillkoren i de fem medlemsstater som varit föremål för revisionsrättens revisioner (dock inte i samma regioner i Tyskland) och har också upptäckt brister i fråga om fastställandet och kontrollen av standarder för god jordbrukshävd och föreskrivna verksamhetskrav. Då en risk för fonderna tydligt har konstaterats har kommissionen tillämpat en finansiell korrigering inom ramen för dessa undersökningar. I andra fall pågår kommissionens förfarande för avslutning av räkenskaperna fortfarande i form av undersökningar avseende dessa fem medlemsstater (Rumänien, Bulgarien, Polen, Sverige och Tyskland). |
| --- | --- |

—

Dessa brister påminner mycket om dem som konstaterades och rapporterades beträffande de sex andra medlemsstater som granskades förra året (22).

De brister som påtalats av revisionsrätten hanteras i de omfattande handlingsplaner som införts i samarbete med medlemsstaterna som ett svar på reservationerna avseende utgifter för landsbygdsutveckling 2011 och 2012 i GD Jordbruks årliga verksamhetsrapporter för 2011 och 2012. Detta förväntas leda till resultat under de kommande åren.

| 4.25 | Den allvarligaste brist som revisionsrätten upptäckte gällde icke ändamålsenliga kontroller av upphandlingsregler, som var uppenbar i samtliga fem medlemsstater. Som en illustration granskade revisionsrätten 40 förfaranden för offentlig upphandling i de fem medlemsstaterna och det visade sig att 16 innehöll fel (40 %). I sex av de 40 fallen konstaterades icke stödberättigande utgifter. Sammantaget upptäckte revisionsrätten mer än 9 miljoner euro i icke stödberättigande kostnader, vilket berodde på att upphandlingsreglerna inte hade följts. Ett fall som gäller icke stödberättigande kostnader finns i ruta 4.6. |
| --- | --- |

4.25

Den allvarligaste brist som revisionsrätten upptäckte gällde icke ändamålsenliga kontroller av upphandlingsregler, som var uppenbar i samtliga fem medlemsstater. Som en illustration granskade revisionsrätten 40 förfaranden för offentlig upphandling i de fem medlemsstaterna och det visade sig att 16 innehöll fel (40 %). I sex av de 40 fallen konstaterades icke stödberättigande utgifter. Sammantaget upptäckte revisionsrätten mer än 9 miljoner euro i icke stödberättigande kostnader, vilket berodde på att upphandlingsreglerna inte hade följts. Ett fall som gäller icke stödberättigande kostnader finns i ruta 4.6.

| 4.25 | Kommissionen har även upptäckt betydande brister i efterlevnaden av upphandlingsreglerna och finansiella korrigeringar kommer att genomföras för att täcka de finansiella riskerna för EJFLU.

  Offentlig upphandling utgör även ett av de centrala inslagen i de handlingsplaner som anges i punkt 4.11.


  Det ska emellertid framhållas att bristande efterlevnad av upphandlingsreglerna inte nödvändigtvis innebär att 100 % av de berörda utgifterna är felaktiga eftersom projektet i sig fortfarande kan uppnå sitt mål och bidra med mervärde.


  Kommissionens avdelningar arbetar med att upprätta gemensamma riktlinjer för samtliga EU-fonder i syfte att fastställa nivån på de finansiella korrigeringarna i händelse av bristande efterlevnad av reglerna för offentlig upphandling – se även punkt 4.16.


  Vad gäller Rumänien har kommissionen vid sina revisioner även upptäckt betydande brister och ett förfarande för avslutning av räkenskaperna pågår. Kommissionens avdelningar kommer att följa upp revisionsrättens resultat gentemot de nationella myndigheterna i syfte att skydda EU:s ekonomiska intressen och återkräva eventuella felaktiga utbetalningar. |
| --- | --- |

4.25

Offentlig upphandling utgör även ett av de centrala inslagen i de handlingsplaner som anges i punkt 4.11.

Det ska emellertid framhållas att bristande efterlevnad av upphandlingsreglerna inte nödvändigtvis innebär att 100 % av de berörda utgifterna är felaktiga eftersom projektet i sig fortfarande kan uppnå sitt mål och bidra med mervärde.

Kommissionens avdelningar arbetar med att upprätta gemensamma riktlinjer för samtliga EU-fonder i syfte att fastställa nivån på de finansiella korrigeringarna i händelse av bristande efterlevnad av reglerna för offentlig upphandling – se även punkt 4.16.

Vad gäller Rumänien har kommissionen vid sina revisioner även upptäckt betydande brister och ett förfarande för avslutning av räkenskaperna pågår. Kommissionens avdelningar kommer att följa upp revisionsrättens resultat gentemot de nationella myndigheterna i syfte att skydda EU:s ekonomiska intressen och återkräva eventuella felaktiga utbetalningar.

Ruta 4.6 –   Exempel på bristande kvalitet på en medlemsstats administrativa kontroller

När det gällde ett fall av offentlig upphandling som granskades i Tyskland (Brandenburg och Berlin) var det utbetalande organet självt mottagare av mer än 2,2 miljoner euro i EFJLU-stöd för åtgärden ”tekniskt stöd” som gällde det utbetalande organets it-system som hade lagts ut på entreprenad mellan 2008 och 2012.

Revisionsrätten konstaterade att kontraktet för it-systemet och påföljande it-underhållsorder tilldelades ett företag genom förhandlat förfarande utan föregående offentliggörande och inte via det öppna eller selektiva förfarande som krävs. Om de obligatoriska förfarandena inte följs blir utgifterna icke stödberättigande till EU-finansiering. Samma situation förekom när det gällde tilldelning av kontrakt för it-system i elva andra tyska regioner.

Kommissionens system för transaktionernas korrekthet

Kommissionens förfaranden för avslutning av räkenskaperna

| 4.26 | Förvaltningen av merparten av jordbruksutgifterna delas mellan medlemsstaterna och kommisssionen. Stödet betalas ut av medlemsstaterna, som sedan får ersättning (varje månad när det gäller EGFJ och varje kvartal när det gäller EJFLU) från kommissionen. För att kommissionen ska kunna ta det slutliga ansvaret för genomförandet av budgeten tillämpar den två separata förfaranden för avslutning av räkenskaperna (23):






  a) | Ett årligt finansiellt förfarande för avslutning som omfattar årsredovisningen och internkontrollsystemet vid varje ackrediterat utbetalande organ. Det beslut som detta leder till grundas på revisioner som genomförs av oberoende attesterande organ i medlemsstaterna, vilka lämnas till kommissionen. |
| --- | --- | --- |

4.26

Förvaltningen av merparten av jordbruksutgifterna delas mellan medlemsstaterna och kommisssionen. Stödet betalas ut av medlemsstaterna, som sedan får ersättning (varje månad när det gäller EGFJ och varje kvartal när det gäller EJFLU) från kommissionen. För att kommissionen ska kunna ta det slutliga ansvaret för genomförandet av budgeten tillämpar den två separata förfaranden för avslutning av räkenskaperna (23):

a)

Ett årligt finansiellt förfarande för avslutning som omfattar årsredovisningen och internkontrollsystemet vid varje ackrediterat utbetalande organ. Det beslut som detta leder till grundas på revisioner som genomförs av oberoende attesterande organ i medlemsstaterna, vilka lämnas till kommissionen.

| b) | Ett flerårigt förfarande för revision av överensstämmelse, som kan leda till finansiella korrigeringar för den berörda medlemsstaten om utgifterna innebär ett brott mot EU-reglerna under ett eller flera budgetår. De beslut som detta leder till grundas på revisioner som genomförs av kommissionen. |
| --- | --- |

b)

Ett flerårigt förfarande för revision av överensstämmelse, som kan leda till finansiella korrigeringar för den berörda medlemsstaten om utgifterna innebär ett brott mot EU-reglerna under ett eller flera budgetår. De beslut som detta leder till grundas på revisioner som genomförs av kommissionen.

| 4.27 | När det gäller upplägget av kommissionens revisioner av överensstämmelse konstaterade revisionsrätten att de flesta grundläggande delarna fanns på plats och uppfyllde de viktigaste lagstadgade kraven. Det utgiftsbelopp som täcks av revisionerna av överensstämmelse uttryckt i procent av de totala utgifterna var 47 % 2008 och 42 % 2012. I det årliga granskningsprogrammet för 2013 omfattar den planerade täckningen endast 19 %. När det gäller de revisioner av överensstämmelse som gjorts upptäckte revisionsrätten brister i kvalitetskontrollen, granskningsdokumentationen och sättet på vilket bevis utvärderas och slutsatser formuleras (24). |
| --- | --- |

4.27

När det gäller upplägget av kommissionens revisioner av överensstämmelse konstaterade revisionsrätten att de flesta grundläggande delarna fanns på plats och uppfyllde de viktigaste lagstadgade kraven. Det utgiftsbelopp som täcks av revisionerna av överensstämmelse uttryckt i procent av de totala utgifterna var 47 % 2008 och 42 % 2012. I det årliga granskningsprogrammet för 2013 omfattar den planerade täckningen endast 19 %. När det gäller de revisioner av överensstämmelse som gjorts upptäckte revisionsrätten brister i kvalitetskontrollen, granskningsdokumentationen och sättet på vilket bevis utvärderas och slutsatser formuleras (24).

| 4.27 | I punkterna 4.27–4.33 analyseras genomförandet av förfarandet för kontroll av överensstämmelse. Följande gäller beträffande 2012:






  — | Som mycket riktigt påpekas av revisionsrätten i punkt 4.33 minskade andelen schablonkorrigeringar bland de finansiella korrigeringarna sammantaget från 68 % 2011 till 12 % 2012. Följaktligen baseras alltfler finansiella korrigeringar på en mer noggrann uppskattning av de ekonomiska riskerna för EU. |
| --- | --- | --- |

4.27

—

Som mycket riktigt påpekas av revisionsrätten i punkt 4.33 minskade andelen schablonkorrigeringar bland de finansiella korrigeringarna sammantaget från 68 % 2011 till 12 % 2012. Följaktligen baseras alltfler finansiella korrigeringar på en mer noggrann uppskattning av de ekonomiska riskerna för EU.

| — | I enlighet med vad som likaledes iakttagits av revisionsrätten i punkt 4.29 har det sammanlagda antalet finansiella korrigeringar ökat på senare år. |
| --- | --- |

—

I enlighet med vad som likaledes iakttagits av revisionsrätten i punkt 4.29 har det sammanlagda antalet finansiella korrigeringar ökat på senare år.

Den lägre revisionstäckning för 2013 som revisionsrätten anger återspeglar ett förvaltningsmässigt beslut av GD Jordbruk mot bakgrund av behovet av att använda dess begränsade resurser till att påskynda hanteringen av pågående ärenden, vilket har försvårats och blivit mer resurskrävande på grund av ett ökat antal överklaganden av beräknade finansiella korrigeringar i stället för schablonkorrigeringar, och till att följa upp handlingsplaner som införts i medlemsstaterna. Man kan emellertid konstatera att den verkliga täckningen är mycket högre eftersom överensstämmelserevisionerna åtminstone täcker utgifter som verkställts under de senaste 24 månaderna (24-månadersregeln). Siffran för 2013, som inte är relevant i samband med denna rapport, kommer inte att framgå förrän under våren 2014 när de årliga utgiftsredogörelserna tas emot. Det måste betonas att revisionstäckningen i 2013 års revisionsplanering är preliminär och inte kan jämföras med den faktiska täckningen under föregående år. Dessutom motsvaras de utgifter som täcks av de utgifter för vilka risken är störst.

Det kan konstateras att antalet revisionsuppdrag avseende EJFLU har ökat från 23 stycken 2012 till 35 stycken 2013.

Dessa tre väsentliga kriterier visar att effektiviteten i genomförandet av förfarandet för kontroll av överensstämmelse begränsar risken för fel. Likväl överväger kommissionen, i synnerhet inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, ytterligare förbättringar.

Kvaliteten på kommissionens revisionsarbete säkerställs genom principen om fyra ögon och alla revisionsplaner och revisionsrapporter granskas av och diskuteras med revisorer på olika nivå. Revisionsarbetet dokumenteras genom checklistor och rapporter, och i enlighet med revisionsrättens anmärkningar i sin verksamhetsrapport för 2011 förbättras och harmoniseras revisionsdokumentationen.

| 4.28 | Kommissionens revisioner är systembaserade och syftar inte till att kontrollera de underliggande transaktionernas korrekthet. Urvalen görs på grundval av en subjektiv bedömning eller slumpvis och omfattar utgifter som hänför sig till flera budgetår. Syftet med kommissionens revisioner är således inte att beräkna en årlig felprocent. |
| --- | --- |

4.28

Kommissionens revisioner är systembaserade och syftar inte till att kontrollera de underliggande transaktionernas korrekthet. Urvalen görs på grundval av en subjektiv bedömning eller slumpvis och omfattar utgifter som hänför sig till flera budgetår. Syftet med kommissionens revisioner är således inte att beräkna en årlig felprocent.

| 4.28 | Kommissionens revisioner bygger på en central riskanalys genom vilken det avgörs inom vilka riskområden revisionsverksamheter och revisionsresurser ska samlas för ett bättre skydd av EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

4.28

| 4.29 | År 2012 fattade kommissionen tre beslut om överensstämmelse som ledde till finansiella korrigeringar på 651 miljoner euro (503 miljoner euro inom EJGF och 148 miljoner euro inom EJFLU). Det genomsnittliga beloppet för finansiella korrigeringar under den senaste femårsperioden (2008–2012) var 30 % högre än under den föregående perioden (2003–2007), med hänsyn till budgetökningen mellan de två perioderna. |
| --- | --- |

4.29

År 2012 fattade kommissionen tre beslut om överensstämmelse som ledde till finansiella korrigeringar på 651 miljoner euro (503 miljoner euro inom EJGF och 148 miljoner euro inom EJFLU). Det genomsnittliga beloppet för finansiella korrigeringar under den senaste femårsperioden (2008–2012) var 30 % högre än under den föregående perioden (2003–2007), med hänsyn till budgetökningen mellan de två perioderna.

| 4.29 | Kommissionen anser att ökningen på 30 % avseende de finansiella korrigeringarna visar att överensstämmelseförfarandets effektivitet inte minskar. |
| --- | --- |

4.29

| 4.30 | Vid användningen av schablonkorrigeringar beaktar man inte överträdelsens art och omfattning (25) tillräckligt, eftersom samma schablonkorrigering på 5 % tillämpas oavsett om brister konstateras i en enda nyckelkontroll eller i många sådana kontroller. Schablonkorrigeringar har tidigare använts i stor utsträckning, men det har skett en märkbar minskning under 2012. I sex av de 54 ärendena 2012 minskade kommissionen den schablonminskning på 5 % som föreslogs från början till 2 % efter ett förlikningsförfarande. |
| --- | --- |

4.30

Vid användningen av schablonkorrigeringar beaktar man inte överträdelsens art och omfattning (25) tillräckligt, eftersom samma schablonkorrigering på 5 % tillämpas oavsett om brister konstateras i en enda nyckelkontroll eller i många sådana kontroller. Schablonkorrigeringar har tidigare använts i stor utsträckning, men det har skett en märkbar minskning under 2012. I sex av de 54 ärendena 2012 minskade kommissionen den schablonminskning på 5 % som föreslogs från början till 2 % efter ett förlikningsförfarande.

| 4.30 | Kommissionen vill framhäva följande inslag beträffande denna punkt. Endast 12 % av de finansiella korrigeringarna 2012 var schablonkorrigeringar. Metoden för att beräkna finansiella korrigeringar, som har varit i kraft sedan 1997, är fullt förenlig med och uppfyller fullt ut artikel 31.2 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005. Den har vidmakthållits av domstolen, också för mål efter ikraftträdandet av förordning (EG) nr 1290/2005. Kommissionen konstaterar att revisionsrätten kritiserar att schablonkorrigeringarna inte ackumuleras.

  Revisionsrätten påpekar mycket riktigt att kommissionen har minskat korrigeringarna efter förlikningsförfarandet. I de 6 ärenden som det är frågan om har kommissionen, liksom i samband med alla sådana ärenden, noga granskat de förklaringar och all eventuell ny information som medlemsstaterna tillhandahållit under detta förfarande innan den fattat sitt välgrundade beslut att minska den ursprungligen föreslagna schablonkorrigeringen i syfte att så gott som möjligt återspegla den verkliga risken för EU:s budget. Man kan konstatera att det är helt och hållet förenligt med det kontradiktoriska förfarandets karaktär att ge kommissionen möjlighet att övergå till en mer noggrann beräkning av risken för budgeten. |
| --- | --- |

4.30

Revisionsrätten påpekar mycket riktigt att kommissionen har minskat korrigeringarna efter förlikningsförfarandet. I de 6 ärenden som det är frågan om har kommissionen, liksom i samband med alla sådana ärenden, noga granskat de förklaringar och all eventuell ny information som medlemsstaterna tillhandahållit under detta förfarande innan den fattat sitt välgrundade beslut att minska den ursprungligen föreslagna schablonkorrigeringen i syfte att så gott som möjligt återspegla den verkliga risken för EU:s budget. Man kan konstatera att det är helt och hållet förenligt med det kontradiktoriska förfarandets karaktär att ge kommissionen möjlighet att övergå till en mer noggrann beräkning av risken för budgeten.

| 4.31 | Ett återkommande problem med överensstämmelsebesluten är att förfarandet tar för lång tid. Revisionsrätten påtalade problemet redan i en särskild rapport 2010 (26), men konstaterar att situationen inte har förbättrats. Ett urval av överensstämmelseförfaranden visade att 2012 var den faktiska tid det tog (mer än fyra år) dubbelt så lång som kommissionens interna tidsgränser, vilket leder till en betydande eftersläpning. |
| --- | --- |

4.31

Ett återkommande problem med överensstämmelsebesluten är att förfarandet tar för lång tid. Revisionsrätten påtalade problemet redan i en särskild rapport 2010 (26), men konstaterar att situationen inte har förbättrats. Ett urval av överensstämmelseförfaranden visade att 2012 var den faktiska tid det tog (mer än fyra år) dubbelt så lång som kommissionens interna tidsgränser, vilket leder till en betydande eftersläpning.

| 4.31 | I synnerhet inom ramen för utarbetandet av genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken kommer kommissionen att framhärda i sina insatser för att påskynda förfarandet, mot bakgrund av behovet av att bibehålla kvalitetsstandarderna och medlemsstaternas rätt till genmäle. |
| --- | --- |

4.31

| 4.32 | Revisionsrätten konstaterade att resultaten av revisionerna av överensstämmelse inte beaktades tillräckligt i beslutet om finansiellt godkännande. Det innebär att man i mindre utsträckning kan förlita sig på det finansiella godkännandet. |
| --- | --- |

4.32

Revisionsrätten konstaterade att resultaten av revisionerna av överensstämmelse inte beaktades tillräckligt i beslutet om finansiellt godkännande. Det innebär att man i mindre utsträckning kan förlita sig på det finansiella godkännandet.

| 4.32 | Av artikel 30 i förordning (EG) nr 1290/2005 framgår det tydligt att det i beslutet om avslutning av räkenskaperna ska fastslås att de årsräkenskaper som överlämnats av det utbetalande organet är fullständiga, exakta och sanningsenliga. Beslutet ska inte föregripa senare beslut inom förfaranden för kontroll av överensstämmelse. Därför är de båda förfarandena åtskilda och självständiga, även om de uppenbarligen kompletterar varandra. Om det senare (överensstämmelseförfarandet) kan inledas efter det förra bör beslutet om avslutning av räkenskaperna varken baseras på resultaten från överensstämmelserevisioner eller på revisionsrättens resultat avseende utgifternas korrekthet, av uppenbara skäl på grund av skillnader i de olika förfarandenas tidpunkt, karaktär och tillämpningsområde. |
| --- | --- |

4.32

| 4.33 | Trots att kommissionen har ökat det totala beloppet för finansiella korrigeringar på senare år och minskat andelen schablonkorrigeringar betydligt under 2012 (27), fattas besluten om överensstämmelse i samband med räkenskapsavslutning ännu inte på ett lämpligt sätt och tillräckligt snabbt. |
| --- | --- |

4.33

Trots att kommissionen har ökat det totala beloppet för finansiella korrigeringar på senare år och minskat andelen schablonkorrigeringar betydligt under 2012 (27), fattas besluten om överensstämmelse i samband med räkenskapsavslutning ännu inte på ett lämpligt sätt och tillräckligt snabbt.

| 4.33 | Den ökning av det totala antalet finansiella korrigeringar på senare år och den betydande minskning av andelen schablonkorrigeringar 2012 som revisionsrätten konstaterat utgör starka indikationer på att systemet är effektivt. Likväl överväger kommissionen förbättringar, särskilt som en del av genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och i syfte att uppnå en bättre förvaltning av förfarandet i fråga om noggrannheten i uppskattningen av den ekonomiska risken för EU samt av tidpunkten. |
| --- | --- |

4.33

Förstärkning av förfarandet för säkerställande

| 4.34 | År 2010 införde kommissionen en ny frivillig kontrollram, kallad säkerställandet av lagligheten och korrektheten i transaktioner på de slutliga stödmottagarnas nivå genom de attesterande organen arbete. Förslaget till rättslig ram för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 innehåller bestämmelser som ska göra förfarandet obligatoriskt för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

4.34

År 2010 införde kommissionen en ny frivillig kontrollram, kallad säkerställandet av lagligheten och korrektheten i transaktioner på de slutliga stödmottagarnas nivå genom de attesterande organen arbete. Förslaget till rättslig ram för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 innehåller bestämmelser som ska göra förfarandet obligatoriskt för alla medlemsstater.

| 4.34 | Förstärkningen av ett säkerhetsförfarande utformades som ett första steg i utvecklingsprocessen mot större säkerhet i fråga om det kontrollarbete som utförs av medlemsstaterna. Detta har under utarbetandeskedet visat sig vara en användbar gemensam inlärningsövning för de frivilliga deltagarna i syfte att utveckla och precisera förfarandena och riktlinjerna för det arbete avseende laglighet och korrekthet som krävs enligt den nya lagstiftningen till den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

4.34

| 4.35 | Förstärkningen av förfarandet för säkerställande innebär att de attesterande organen upprepar granskningen av ett representativt urval av transaktioner som det utbetalande organet har kontrollerat på plats. Om kommissionen anser att medlemsstaterna tillämpar detta förfarande korrekt kan de finansiella korrigeringarna vid avslutandet av räkenskaperna begränsas till den felprocent som grundas på den attesterade inspektionsstatistiken. Kommissionen har hittills inte använt den möjligheten eftersom villkoren för en sådan utjämning inte varit uppfyllda. |
| --- | --- |

4.35

Förstärkningen av förfarandet för säkerställande innebär att de attesterande organen upprepar granskningen av ett representativt urval av transaktioner som det utbetalande organet har kontrollerat på plats. Om kommissionen anser att medlemsstaterna tillämpar detta förfarande korrekt kan de finansiella korrigeringarna vid avslutandet av räkenskaperna begränsas till den felprocent som grundas på den attesterade inspektionsstatistiken. Kommissionen har hittills inte använt den möjligheten eftersom villkoren för en sådan utjämning inte varit uppfyllda.

| 4.35 | Ett sådant möjligt fastställande av ett tak under vissa förhållanden av nivån på de finansiella korrigeringarna avseende nämnda felfrekvens har anknytning till överensstämmelsen hos förfarandena för avslutning av räkenskaperna. Om en medlemsstat mycket riktigt genomför det förslag som anges ovan och det attesterande organet bekräftar tillförlitligheten hos kontrollstatistiken för en given population skulle varje eventuell finansiell korrigering avseende brister i medlemsstatens förvaltning och kontroll av ett stödprogram inom ifrågavarande population begränsas till den felfrekvens som framkommer ur den berörda kontrollstatistiken.

  Då ett attesterande organ inte bekräftar den felfrekvens som framkommer ur det utbetalande organets kontrollstatistik uppfylls inte villkoren för att fastställa ett tak för de finansiella korrigeringarna på felfrekvensnivå. |
| --- | --- |

4.35

Då ett attesterande organ inte bekräftar den felfrekvens som framkommer ur det utbetalande organets kontrollstatistik uppfylls inte villkoren för att fastställa ett tak för de finansiella korrigeringarna på felfrekvensnivå.

| 4.36 | År 2012 innefattade revisionsrättens granskning fyra av de fem medlemsstater som tillämpade detta förfarande: två för EJFLU (Bulgarien och Rumänien) och två för EJGF (Luxemburg och Förenade kungariket (Nordirland)). Revisionsrätten konstaterade allvarliga brister i hur förfarandet genomfördes. |
| --- | --- |

4.36

År 2012 innefattade revisionsrättens granskning fyra av de fem medlemsstater som tillämpade detta förfarande: två för EJFLU (Bulgarien och Rumänien) och två för EJGF (Luxemburg och Förenade kungariket (Nordirland)). Revisionsrätten konstaterade allvarliga brister i hur förfarandet genomfördes.

| 4.36 | Beträffande Nordirland planeras ett verifieringsuppdrag avseende kvaliteten på det attesterande organet när landets svar på revisionsrättens rapport väl har mottagits.

  Beträffande Rumänien och Bulgarien planeras inga verifieringsuppdrag eftersom det attesterande organet inte kunde bekräfta den utgift som framgår av kontrollstatistiken. Likväl pågår en uppföljning av revisionsrättens resultat med dessa länder i syfte att förbättra kvaliteten på det attesterande organets arbete under kommande år. |
| --- | --- |

4.36

Beträffande Rumänien och Bulgarien planeras inga verifieringsuppdrag eftersom det attesterande organet inte kunde bekräfta den utgift som framgår av kontrollstatistiken. Likväl pågår en uppföljning av revisionsrättens resultat med dessa länder i syfte att förbättra kvaliteten på det attesterande organets arbete under kommande år.

| — | När det gäller EJFLU konstaterade revisionsrätten att de uppgifter som de två attesterande organen rapporterade inte var tillförlitliga. I Rumänien till exempel upprepade revisionsrätten det attesterande organets inspektioner och konstaterade icke stödberättigande delar i fem av de tio granskade fallen. |
| --- | --- |

—

När det gäller EJFLU konstaterade revisionsrätten att de uppgifter som de två attesterande organen rapporterade inte var tillförlitliga. I Rumänien till exempel upprepade revisionsrätten det attesterande organets inspektioner och konstaterade icke stödberättigande delar i fem av de tio granskade fallen.

| — | Förfaranden för kontroll av överensstämmelse med anknytning till EJFLU pågår beträffande de två berörda medlemsstaterna och den risk som framkommit utifrån de konstaterade riskerna kommer att omfattas av finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

—

| — | När det gäller EJGF granskade revisionsrätten ett urval betalningar som hade granskats av respektive attesterande organ och upprepade ett antal mätningar som dessa organ hade gjort och kom fram till att det förekom betydande skillnader. När det till exempel gällde 12 av de 47 mätningar som revisionsrätten gjorde om i Förenade kungariket (Nordirland) skilde sig mätresultaten med mer än den tillämpliga toleransmarginalen (28) från det attesterande organets resultat. |
| --- | --- |

—

När det gäller EJGF granskade revisionsrätten ett urval betalningar som hade granskats av respektive attesterande organ och upprepade ett antal mätningar som dessa organ hade gjort och kom fram till att det förekom betydande skillnader. När det till exempel gällde 12 av de 47 mätningar som revisionsrätten gjorde om i Förenade kungariket (Nordirland) skilde sig mätresultaten med mer än den tillämpliga toleransmarginalen (28) från det attesterande organets resultat.

| — | Se ovan. |
| --- | --- |

—

GD Jordbruks årliga verksamhetsrapport

| 4.37 | GD Jordbruks årliga verksamhetsrapport innehåller en reservation avseende de totala EJFLU-utgifterna för 2012 (13,3 miljarder euro). Reservationen utfärdades på grund av GD Jordbruks farhågor beträffande kvaliteten på kontrollerna i vissa medlemsstater och även den felprocent som revisionsrätten rapporterade. |
| --- | --- |

4.37

GD Jordbruks årliga verksamhetsrapport innehåller en reservation avseende de totala EJFLU-utgifterna för 2012 (13,3 miljarder euro). Reservationen utfärdades på grund av GD Jordbruks farhågor beträffande kvaliteten på kontrollerna i vissa medlemsstater och även den felprocent som revisionsrätten rapporterade.

| 4.37 | Reservationen överfördes från 2011, men i enlighet med vad som anges i reservationstexten har reservationens grundval breddats. Både revisionsrättens och GD Jordbruks egna revisioner väcker frågor om kvaliteten på de kontroller som utförts av medlemsstaterna. Reservationen överfördes därför till 2012 även om de beräknade kvardröjande felfrekvenserna låg under 2 %. |
| --- | --- |

4.37

| 4.38 | GD Jordbruks reservation avseende EJFLU har dock följande brister: |
| --- | --- |

4.38

GD Jordbruks reservation avseende EJFLU har dock följande brister:

| 4.38 | Skälen till reservationen avseende EJFLU förklaras tydligt i GD Jordbruks verksamhetsrapport för 2012. Mot bakgrund av farhågorna avseende kvaliteten på kontrollerna i vissa medlemsstater och eftersom det inte gick att tillämpa den nya, integrerade strategi som antagits för frikopplade direktstöd kunde GD Jordbruk inte utesluta att de verkliga kvardröjande felfrekvenserna översteg väsentlighetströskeln. Också mot bakgrund av att flertalet av de åtgärder som genomfördes under 2012 inom ramen för den omfattande handlingsplan som inrättats för uppföljningen av reservationen för 2011 inte kommer att kunna ha någon betydande inverkan på de kvardröjande felfrekvenserna förrän tidigast 2014 beslutades att reservationen för 2011 ska kvarstå. |
| --- | --- |

4.38

GD Jordbruk redovisar tydligt i sin verksamhetsrapport för 2012 (avsnitt 3.1.1.1.7) att den nya strategi som antagits för frikopplade direktstöd framför allt på grund av tidpunktsskäl inte kunde tillämpas avseende landsbygdsutveckling i rapporten i fråga. I enlighet med vad som anges i kommissionens sammanfattande rapport för 2012 kommer den nya, integrerade strategin att utvecklas ytterligare och dessutom tillämpas avseende utgifter för landsbygdsutveckling i GD Jordbruks verksamhetsrapport för 2013. Detta kommer att möjliggöra en mer noggrann kvantifiering av riskbeloppen.

| — | Utifrån den kontrollstatistik som medlemsstaterna rapporterade till kommissionen var den kvarstående felprocenten (29) 1,62 % (kvantifierad av kommissionen till 202,7 miljoner euro). GD Jordbruk och landsbygdsutveckling bedömde att den kvarstående felprocenten sannolikt var högre än så och kan överstiga 2 %; det gjorde dock inte en egen kvantifierad uppskattning av den kvarstående felprocenten. |
| --- | --- |

—

Utifrån den kontrollstatistik som medlemsstaterna rapporterade till kommissionen var den kvarstående felprocenten (29) 1,62 % (kvantifierad av kommissionen till 202,7 miljoner euro). GD Jordbruk och landsbygdsutveckling bedömde att den kvarstående felprocenten sannolikt var högre än så och kan överstiga 2 %; det gjorde dock inte en egen kvantifierad uppskattning av den kvarstående felprocenten.

| — | Vid det nya tillvägagångssätt som används för frikopplat arealstöd bedömer GD Jordbruk för varje utbetalande organ om den ska tillämpa en högre felprocent eller inte utifrån uppgifterna från de egna revisionerna (se punkt 3.31 i kapitel 3). Detta tillvägagångssätt följdes inte 2012 när det gällde landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

—

Vid det nya tillvägagångssätt som används för frikopplat arealstöd bedömer GD Jordbruk för varje utbetalande organ om den ska tillämpa en högre felprocent eller inte utifrån uppgifterna från de egna revisionerna (se punkt 3.31 i kapitel 3). Detta tillvägagångssätt följdes inte 2012 när det gällde landsbygdsutveckling.

| 4.39 | GD Jordbruk anger i sin reservation att man visserligen har vidtagit ett stort antal åtgärder för att komma till rätta med den ökade felnivån, men att det inte kommer att få någon större effekt på felprocenten förrän tidigast 2014. Revisionsrätten instämmer i denna bedömning. |
| --- | --- |

4.39

GD Jordbruk anger i sin reservation att man visserligen har vidtagit ett stort antal åtgärder för att komma till rätta med den ökade felnivån, men att det inte kommer att få någon större effekt på felprocenten förrän tidigast 2014. Revisionsrätten instämmer i denna bedömning.

Miljö, fiske och hälsa

| 4.40 | Miljö, fiske och hälsa förvaltas av kommissionen med hjälp av särskilda kontrollsystem. Revisionsrätten granskade GD Hälsa och konsumentskydds internkontrollsystem för upphandling, punktlighet när det gäller betalningar och bidragsöverenskommelser. Vid granskningen konstaterade revisionsrätten att systemen var delvis ändamålsenliga. När det gällde små kontrakt saknades tydliga kriterier för att bedöma anbudsgivarnas finansiella och ekonomiska kapacitet och otillräcklig dokumentation för att välja ut anbudsgivare till förhandlade eller selektiva anbudsförfaranden. Det tog lång tid att slutföra förhandskontrollerna på plats, vilket orsakade stora betalningsförseningar och vissa betalningsförseningar beräknades inte korrekt. När det gällde bidragsöverenskommelser som förvaltades av genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor saknades bevis för att kontroller av potentiella intressekonflikter som påverkar externa experter hade gjorts. |
| --- | --- |

4.40

Miljö, fiske och hälsa förvaltas av kommissionen med hjälp av särskilda kontrollsystem. Revisionsrätten granskade GD Hälsa och konsumentskydds internkontrollsystem för upphandling, punktlighet när det gäller betalningar och bidragsöverenskommelser. Vid granskningen konstaterade revisionsrätten att systemen var delvis ändamålsenliga. När det gällde små kontrakt saknades tydliga kriterier för att bedöma anbudsgivarnas finansiella och ekonomiska kapacitet och otillräcklig dokumentation för att välja ut anbudsgivare till förhandlade eller selektiva anbudsförfaranden. Det tog lång tid att slutföra förhandskontrollerna på plats, vilket orsakade stora betalningsförseningar och vissa betalningsförseningar beräknades inte korrekt. När det gällde bidragsöverenskommelser som förvaltades av genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor saknades bevis för att kontroller av potentiella intressekonflikter som påverkar externa experter hade gjorts.

| 4.40 | Vad gäller mindre kontrakt tillämpar kommissionen allmänna kriterier avseende ekonomisk genomförbarhet snarare än specifika motsvarigheter på grund av den låga ekonomiska risken för små kontrakt med kort löptid för vilka förhandsfinansieringsbetalningar inte förutses.

  Vad gäller urvalet av sökanden till förhandlad och selektiv anbudsgivning uppdateras förfarandet för närvarande inför den nya budgetförordningens ikraftträdande.


  Slutförandet av revisioner på plats utförda av kommissionen i medlemsstater innan slutbetalningen inleddes tog relativt lång tid eftersom det fanns många olösta frågor att klarlägga med dem som var föremål för revision. Under denna period mottog medlemsstaterna under tiden den första och andra delen av den uppskattade innestående betalningen. |
| --- | --- |

4.40

Vad gäller urvalet av sökanden till förhandlad och selektiv anbudsgivning uppdateras förfarandet för närvarande inför den nya budgetförordningens ikraftträdande.

Slutförandet av revisioner på plats utförda av kommissionen i medlemsstater innan slutbetalningen inleddes tog relativt lång tid eftersom det fanns många olösta frågor att klarlägga med dem som var föremål för revision. Under denna period mottog medlemsstaterna under tiden den första och andra delen av den uppskattade innestående betalningen.

Externa experters kontroller utgör en del av de standardiserade skriftliga riktlinjerna för byråns arbetsförfaranden. Dessutom hanteras intressekonflikter i sina olika aspekter genom förklaringar från experterna och genom utvärderingspanelernas sammansättning hamnar de enskilda experterna i minoritetsställning. Byrån kommer att uppdatera sina kontrollbevis i överensstämmelse med revisorns slutsatser.

| 4.41 | Revisionsrätten har inga särskilda iakttagelser om GD Havsfrågor och fiskes årliga verksamhetsrapport när det gäller de underliggande transaktionernas korrekthet. |
| --- | --- |

4.41

Revisionsrätten har inga särskilda iakttagelser om GD Havsfrågor och fiskes årliga verksamhetsrapport när det gäller de underliggande transaktionernas korrekthet.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser för 2012

| 4.42 | När det gäller detta verksamhetsområde |
| --- | --- |

4.42

När det gäller detta verksamhetsområde

4.42

| — | visar transaktionsgranskningen att den mest sannolika felprocenten i populationen är 7,9 %, |
| --- | --- |

—

visar transaktionsgranskningen att den mest sannolika felprocenten i populationen är 7,9 %,

| — | Kommissionen noterar den mest sannolika felfrekvensen enligt revisionsrättens uppskattning. Kommissionen instämmer inte i revisionsrättens bedömning av lagligheten och korrektheten hos en transaktion. Detta leder till en lägre uppskattning från kommissionens sida av nivån på felaktiga utbetalningar.

  Enligt granskningen av transaktioner i enlighet med vad som fastställts av revisionsrätten framkommer att den uppskattade felfrekvensen har förblivit oförändrad sedan förra året. |
| --- | --- |

—

Enligt granskningen av transaktioner i enlighet med vad som fastställts av revisionsrätten framkommer att den uppskattade felfrekvensen har förblivit oförändrad sedan förra året.

| — | bedömer revisionsrätten att de system för övervakning och kontroll som granskats (30) är delvis ändamålsenliga; av de landsbygdsutvecklingssystem som revisionsrätten granskade i sex medlemsstater var ett inte ändamålsenligt (Rumänien) och de övriga fem var delvis ändamålsenliga (Bulgarien, Tyskland (Brandenburg och Berlin), Frankrike, Polen och Sverige). |
| --- | --- |

—

bedömer revisionsrätten att de system för övervakning och kontroll som granskats (30) är delvis ändamålsenliga; av de landsbygdsutvecklingssystem som revisionsrätten granskade i sex medlemsstater var ett inte ändamålsenligt (Rumänien) och de övriga fem var delvis ändamålsenliga (Bulgarien, Tyskland (Brandenburg och Berlin), Frankrike, Polen och Sverige).

| — | Kommissionen konstaterar att de resultat som lagts fram liknar resultaten från föregående år.

  I synnerhet vad gäller Rumänien har kommissionen vid sina revisioner också upptäckt betydande brister och förfaranden för avslutning av räkenskaperna pågår. Även beträffande Bulgarien har kommissionen vid sina revisioner upptäckt brister som kommer att följas upp vid avslutningen av räkenskaperna. |
| --- | --- |

—

I synnerhet vad gäller Rumänien har kommissionen vid sina revisioner också upptäckt betydande brister och förfaranden för avslutning av räkenskaperna pågår. Även beträffande Bulgarien har kommissionen vid sina revisioner upptäckt brister som kommer att följas upp vid avslutningen av räkenskaperna.

Enligt de samlade revisionsbevisen är felnivån i de godkända utgifterna väsentlig.

Rekommendationer

| 4.43 | Bilaga 4.3
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationer i tidigare årsrapporter har genomförts. I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten sju rekommendationer. Av dessa rekommendationer har en genomförts i de flesta avseenden och sex i vissa avseenden. |
| --- | --- |

4.43

Bilaga 4.3
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationer i tidigare årsrapporter har genomförts. I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten sju rekommendationer. Av dessa rekommendationer har en genomförts i de flesta avseenden och sex i vissa avseenden.

| 4.43 | Kommissionen anser att de fyra rekommendationer avseende jordbruk som revisionsrätten anger har genomförts. |
| --- | --- |

4.43

| 4.44 | Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten följande på området landsbygdsutveckling: |
| --- | --- |

4.44

Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten följande på området landsbygdsutveckling:

4.44

| — | Rekommendation 1: Medlemsstaterna bör förbättra sina administrativa kontroller och använda all relevant information som är tillgänglig för de utbetalande organen, eftersom man genom detta har möjlighet att upptäcka och korrigera merparten av felen (se punkterna 4.11 och 4.24). |
| --- | --- |

—

Rekommendation 1: Medlemsstaterna bör förbättra sina administrativa kontroller och använda all relevant information som är tillgänglig för de utbetalande organen, eftersom man genom detta har möjlighet att upptäcka och korrigera merparten av felen (se punkterna 4.11 och 4.24).

Kommissionen instämmer i synpunkten att medlemsstaterna bör genomföra sina egna administrativa kontroller på ett bättre sätt.

I samband med utarbetandet av sina genomförandebestämmelser avseende reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken överväger kommissionen hur de administrativa system och kontrollsystem som ska användas i medlemsstaterna ska kunna stärkas och hur man ska kunna förstärka de olika instrument (inbegripet inställda utbetalningar) som kommissionen kan använda för att skydda EU:s ekonomiska intressen i fall där medlemsstaterna inte uppfyller sin roll korrekt enligt reglerna för delad förvaltning.

| — | Rekommendation 2: Kommissionen bör se till att alla fall där revisionsrätten upptäckt fel följs upp på lämpligt sätt (såsom anges i punkterna 4.17, 4.24 och 4.25). |
| --- | --- |

—

Rekommendation 2: Kommissionen bör se till att alla fall där revisionsrätten upptäckt fel följs upp på lämpligt sätt (såsom anges i punkterna 4.17, 4.24 och 4.25).

Kommissionen kommer att säkerställa att samtliga de systemfel som upptäcks av revisionsrätten kommer att följas upp på lämpligt sätt, inbegripet genom sitt förfarande för kontroll av överensstämmelse i lämpliga fall.

| — | Rekommendation 3: Kommissionen bör i GD Jordbruks årliga verksamhetsrapport tillämpa ett liknande tillvägagångssätt för EJFLU som för frikopplat arealstöd där den tar hänsyn till resultaten av sina egna revisioner av överensstämmelse och bedöma felprocenten för varje utbetalande organ (se punkt 4.38). |
| --- | --- |

—

Rekommendation 3: Kommissionen bör i GD Jordbruks årliga verksamhetsrapport tillämpa ett liknande tillvägagångssätt för EJFLU som för frikopplat arealstöd där den tar hänsyn till resultaten av sina egna revisioner av överensstämmelse och bedöma felprocenten för varje utbetalande organ (se punkt 4.38).

Kommissionen har redan i sin sammanfattande rapport för 2012 tydligt angett att den nya, integrerade strategin kommer att utvecklas ytterligare och att den även kommer att användas avseende EJFLU i rapporterna från och med 2013. Dessutom erinrar kommissionen om att den integrerade strategin även beaktar resultaten från revisionsrättens systemrevisioner och de attesterande organens resultat.

När det gäller den gemensamma jordbrukspolitiken som helhet rekommenderar revisionsrätten följande:

| — | Rekommendation 4: Kommissionen bör se till att den har en tillräcklig täckning i sina revisioner av överensstämmelse (se punkt 4.27). |
| --- | --- |

—

Rekommendation 4: Kommissionen bör se till att den har en tillräcklig täckning i sina revisioner av överensstämmelse (se punkt 4.27).

Kommissionen kommer att vidta lämpliga åtgärder inom ramen för de tillgängliga medlen.

| — | Rekommendation 5: Kommissionen bör komma till rätta med de brister som konstaterades i revisionerna av överensstämmelse och det återkommande problemet med stora förseningar i överensstämmelseförfarandet som helhet (se punkterna 4.27, 4.31 och 4.33). |
| --- | --- |

—

Rekommendation 5: Kommissionen bör komma till rätta med de brister som konstaterades i revisionerna av överensstämmelse och det återkommande problemet med stora förseningar i överensstämmelseförfarandet som helhet (se punkterna 4.27, 4.31 och 4.33).

Kommissionen kommer att fortsätta att förbättra metoden och förfarandena för sina revisioner. Dessutom kommer kommissionen att framhärda i sina insatser för att, i synnerhet inom ramen för utarbetandet av genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, förbättra och påskynda förfarandet, mot bakgrund av behovet av att bibehålla kvalitetsstandarderna och medlemsstaternas rätt till genmäle.

| — | Rekommendation 6: Kommissionen bör ytterligare förbättra sin metod för att fastställa finansiella korrigeringar och ta större hänsyn till de upptäckta överträdelsernas art och omfattning (se punkt 4.30). |
| --- | --- |

—

Rekommendation 6: Kommissionen bör ytterligare förbättra sin metod för att fastställa finansiella korrigeringar och ta större hänsyn till de upptäckta överträdelsernas art och omfattning (se punkt 4.30).

I enlighet med vad som framgår av ökningen av det totala antalet finansiella korrigeringar på senare år och den betydande minskning av andelen schablonkorrigeringar 2012 som också revisionsrätten konstaterar har kommissionen redan förbättrat sin metod för att fastställa finansiella korrigeringar.

Med detta väl sagt strävar kommissionen självfallet alltid efter att ytterligare förbättra sin metod för att fastställa finansiella korrigeringar, i synnerhet inom ramen för genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 4.45 | När det gäller politikområdet hälsa och konsumentskydd rekommenderar revisionsrätten följande: |
| --- | --- |

4.45

När det gäller politikområdet hälsa och konsumentskydd rekommenderar revisionsrätten följande:

4.45

| — | Rekommendation 7: Kommissionen bör komma till rätta med de brister som konstaterades i systemen för upphandling och bidragsöverenskommelser (se punkt 4.40). |
| --- | --- |

—

Rekommendation 7: Kommissionen bör komma till rätta med de brister som konstaterades i systemen för upphandling och bidragsöverenskommelser (se punkt 4.40).

Bristerna kommer att åtgärdas genom kontroller med bättre bevisunderlag och genom uppdatering av förfarandena inför den nya budgetförordningens ikraftträdande.

---

(1)  I detta belopp ingår betalningar för avslutande av tidigare (2000–2006) program (135 miljoner euro) och för andra åtgärder (genetiska resurser) (1,2 miljoner euro).

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 614/2007 (EUT L 149, 9.6.2007, s. 1).

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1198/2006 (EUT L 223, 15.8.2006, s. 1).

(4)  Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar, Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och Europeiska läkemedelsmyndigheten.

(5)  Tjeckien, Tyskland (Brandenburg och Berlin, Schleswig-Holstein), Grekland, Spanien (Andalusien), Frankrike, Italien (Basilicata, Bolzano, Sardinien), Litauen, Österrike, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Finland och Förenade kungariket (England, Skottland).

(6)  Urvalet bestod av 11 transaktioner som genomfördes med direkt förvaltning och 6 med delad förvaltning i Tjeckien, Grekland, Spanien, Polen och Förenade kungariket.

(7)  Alla krav avseende de föreskrivna verksamhetskraven 6–8 (om identifiering och registrering av djur) och uppenbar bristande efterlevnad av de föreskrivna verksamhetskraven 1 (fågeldirektivet), 2 (grundvattendirektivet), 4 (nitratdirektivet) och 16 och 18 (djurskydd).

(8)  Artiklarna 16, 17 och 30 i kommissionens förordning (EU) nr 65/2011 av den 27 januari 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 vad gäller kontroller och tvärvillkor i samband med stöd för landsbygdsutveckling (EUT L 25, 28.1.2011, s. 8).

(9)  Utom i de fall då medlemsstaterna redan hade konstaterat en oriktighet utan att tillämpa vederbörliga minskningar eller uteslutningar.

(10)  De utbetalande organen och nyckelkontrollerna valdes ut på grundval av en riskanalys.

(11)  Kommissionens generaldirektorat för hälso- och konsumentfrågor (GD Hälso- och konsumentfrågor).

(12)  Kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling).

(13)  Kommissionens generaldirektorat för havsfrågor och fiske (GD Havsfrågor och fiske).

(14)  Revisionsrätten beräknar det uppskattade felet utifrån ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Revisionsrätten bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 4,5 och 11,3 % (den lägsta respektive högsta sannolika felprocenten).

(15)  Såsom anges i artikel 50a i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1).

(16)  De överträdelser som konstaterats står för 0,4 procentenheter av den felprocent som revisionsrätten redovisar i punkt 4.9.

(17)  Vad beträffar arealrelaterade landsbygdsutvecklingsåtgärder, till exempel miljövänligt jordbruk, sker kontrollen av vissa grundläggande delar som stödberättigande areal genom det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS), som beskrivs i kapitel 3 (punkt 3.18). Andra stödvillkor regleras genom särskilt utformade kontroller. Såsom beskrivs i kapitel 3 (
  bilaga 3.2
  ) konstaterade revisionsrätten att IACS-systemet var delvis ändamålsenligt vid ett utbetalande organ och icke ändamålsenligt vid två andra.

(18)  Artiklarna 12 och 25 i förordning (EU) nr 65/2011.

(19)  Bilaga 3.2.2 till årsrapporten för 2010.

(20)  Brist på systematisk granskning av administrativa kontroller, brister i förfarandet för att välja ut stödmottagare som omfattas av kontroller på plats, ingen kontroll av om kostnaderna var rimliga, otillräckliga kontroller av redovisade utgifter.

(21)  Brist på kontroller av ett stödvillkor för åtgärden kompensationsstöd till jordbrukare i områden med naturbetingade svårigheter.

(22)  Punkterna 4.24–4.32 i årsrapporten för 2011.

(23)  I enlighet med budgetförordningen och tillämpningsföreskrifterna för Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

(24)  Bristen på kvalitetskontroll och granskningsdokumentation påpekades redan i årsrapporten för 2011 (punkt 4.41 i kapitel 4).

(25)  I artikel 31.2 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT L 209, 11.8.2005, s. 1) anges följande: ”Kommissionen skall göra en bedömning av de belopp som skall undantas, särskilt med hänsyn till hur stor bristen på förenlighet är. Kommissionen skall beakta överträdelsens art och omfattning samt den ekonomiska förlust som gemenskapen lidit.”

(26)  Punkterna 68–73 och 98 i särskild rapport nr 7/2010 Revision av förfarandet för avslutande av räkenskaperna.

(27)  Beloppet för schablonkorrigeringar som en del av det totala beloppet för finansiella korrigeringar minskade från 68 % 2011 till 12 % 2012.

(28)  Artikel 34.1 i förordning (EG) nr 1122/2009.

(29)  Den kvarstående felprocenten är en uppskattning av de fel som kvarstår efter korrigering av de fel som upptäckts av medlemsstaternas system för övervakning och kontroll.

(30)  Alla granskade system valdes ut på grundval av en riskanalys.

(31)  Revisionen av administrativa utgifter redovisas i kapitel 9.

(32)  I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 6 i bilaga 1.1).

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2012.

BILAGA 4.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN AVSEENDE LANDSBYGDSUTVECKLING, MILJÖ, FISKE OCH HÄLSA

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Landsbygdsutveckling | Miljö, fiske och hälsa | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner | 160 | 17 | 177 | 178 | 92 | 93 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (1)
   (2) |
| Andel (antal) granskade transaktioner som |
| inte innehöll några fel | 37 % | (59) | 41 % | (7) | 37 % | (66) | 43 % | 48 % | 67 % |
| innehöll ett eller flera fel | 63 % | (101) | 59 % | (10) | 63 % | (111) | 57 % | 52 % | 33 % |
| Analys av de transaktioner som innehöll fel |
| Analys per feltyp |
| Icke kvantifierbara fel: | 42 % | (42) | 60 % | (6) | 43 % | (48) | 38 % | 48 % | 42 % |
| Kvantifierbara fel avseende: | 58 % | (59) | 40 % | (4) | 57 % | (63) | 62 % | 52 % | 58 % |
| stödberättigande | 71 % | (42) | 100 % | (4) | 73 % | (46) | 68 % | 56 % | 22 % |
| förekomst | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | 0 % | 6 % |
| riktighet | 29 % | (17) | 0 % | (0) | 27 % | (17) | 30 % | 44 % | 72 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent | 7,9 % | | | |
| Högsta sannolika felprocent | 11,3 % | | | |
| Lägsta sannolika felprocent | 4,5 % | | | |

2012

2011

2010

2009

Landsbygdsutveckling

Miljö, fiske och hälsa

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner

160

17

177

178

92

93

RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (1)
   (2)

Andel (antal) granskade transaktioner som

inte innehöll några fel

37 %

(59)

41 %

(7)

37 %

(66)

43 %

48 %

67 %

innehöll ett eller flera fel

63 %

(101)

59 %

(10)

63 %

(111)

57 %

52 %

33 %

Analys av de transaktioner som innehöll fel

Analys per feltyp

Icke kvantifierbara fel:

42 %

(42)

60 %

(6)

43 %

(48)

38 %

48 %

42 %

Kvantifierbara fel avseende:

58 %

(59)

40 %

(4)

57 %

(63)

62 %

52 %

58 %

stödberättigande

71 %

(42)

100 %

(4)

73 %

(46)

68 %

56 %

22 %

förekomst

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

0 %

6 %

riktighet

29 %

(17)

0 %

(0)

27 %

(17)

30 %

44 %

72 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent

7,9 %

Högsta sannolika felprocent

11,3 %

Lägsta sannolika felprocent

4,5 %

---

(1)  För att få en bättre inblick i områden med olika riskprofiler inom verksamhetsområdet delade revisionsrätten in urvalet i segment.

(2)  Siffrorna inom parentes visar det faktiska antalet transaktioner.

BILAGA 4.2

RESULTAT AV SYSTEMGRANSKNINGEN AVSEENDE LANDSBYGDSUTVECKLING

Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll

| Medlemsstat


  (utbetalande organ) | Administrativa förfaranden och kontroller | Metoder för inspektioner på plats, urval, genomförande, kvalitetskontroll och rapportering av resultat | Tillämpning och kontroll av tvärvillkor | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Frankrike

  (endast uppföljning av tidigare iakttagelser) | Delvis ändamålsenliga | Delvis ändamålsenliga | e.t. | Delvis ändamålsenligt |
| Sverige | Delvis ändamålsenliga | Ändamålsenliga | Delvis ändamålsenligt | Delvis ändamålsenligt |
| Tyskland

  (Brandenburg och Berlin) | Delvis ändamålsenliga | Delvis ändamålsenliga | Delvis ändamålsenligt | Delvis ändamålsenligt |
| Polen | Delvis ändamålsenliga | Ändamålsenliga | Ändamålsenligt | Delvis ändamålsenligt |
| Bulgarien | Delvis ändamålsenliga | Delvis ändamålsenliga | Delvis ändamålsenligt | Delvis ändamålsenligt |
| Rumänien

  (Utbetalande organ och interventionsorgan i jordbruket (APIA) and och utbetalande organ för landsbygdsutveckling och fiske (PARDF)) | Ej ändamålsenliga | Ej ändamålsenliga | Ej ändamålsenligt | Ej ändamålsenligt |

Medlemsstat

(utbetalande organ)

Administrativa förfaranden och kontroller

Metoder för inspektioner på plats, urval, genomförande, kvalitetskontroll och rapportering av resultat

Tillämpning och kontroll av tvärvillkor

Samlad bedömning

Frankrike

(endast uppföljning av tidigare iakttagelser)

Delvis ändamålsenliga

Delvis ändamålsenliga

e.t.

Delvis ändamålsenligt

Sverige

Delvis ändamålsenliga

Ändamålsenliga

Delvis ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Tyskland

(Brandenburg och Berlin)

Delvis ändamålsenliga

Delvis ändamålsenliga

Delvis ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Polen

Delvis ändamålsenliga

Ändamålsenliga

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Bulgarien

Delvis ändamålsenliga

Delvis ändamålsenliga

Delvis ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Rumänien

(Utbetalande organ och interventionsorgan i jordbruket (APIA) and och utbetalande organ för landsbygdsutveckling och fiske (PARDF))

Ej ändamålsenliga

Ej ändamålsenliga

Ej ändamålsenligt

Ej ändamålsenligt

BILAGA 4.3

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER AVSEENDE LANDSBYGDSUTVECKLING, MILJÖ, FISKE OCH HÄLSA

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Helt genomförd | Håller på att genomföras | Ej genomförd | Ej längre tillämplig | Otillräckliga bevis |
| I de flesta avseenden | I vissa avseenden |
| 2010 | 3.58 d Kvaliteten på inspektionerna kontrolleras ordentligt och rapporteras av de attesterande organen. | | | X | | | | |
| 3.59 På området för landsbygdsutveckling rekommenderar revisionsrätten att kommissionen och medlemsstaterna åtgärdar de brister som konstaterats, framför allt genom att göra kontrollerna av åtgärder utanför IACS mer ändamålsenliga. | | | X | | | | |
| 3.60 Slutligen måste kommissionen och medlemsstaterna vidta ändamålsenliga åtgärder så att de problem som konstaterats på politikområdena miljö, havsfrågor och fiske och hälsa och konsumentskydd får en lösning. | | | X | | | | |
| 2009 | 3.74 Revisionsrätten upprepar också att ytterligare ansträngningar krävs på området för landsbygdsutveckling för att ytterligare förenkla reglerna och villkoren. | | | X | | | | |
| 3.75 Vidare anser revisionsrätten att kommissionens riktlinjer om det arbete som attesterande organ ska utföra måste ses över i fråga om typ, omfattning och rapporteringsskyldigheter, särskilt det arbete som gäller godkännande av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsstatistik. | | | X | | | | |
| 3.76 Slutligen måste ändamålsenliga åtgärder vidtas tillsammans med berörda nationella myndigheter så att man undviker att ersättning för icke stödberättigande utgifter betalas ut till fiskeprojekt. | | | X | | | | |
| 3.76 Internkontrollerna av betalningar för program för utrotning och övervakning av djursjukdomar till medlemsstaterna förutsätter att man gör en tydlig åtskillnad av funktioner mellan kommissionens avdelningar och att lämpliga formella kontrollrutiner utarbetas. | | X | | | | | |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Kommissionens svar

Helt genomförd

Håller på att genomföras

Ej genomförd

Ej längre tillämplig

Otillräckliga bevis

I de flesta avseenden

I vissa avseenden

2010

3.58 d Kvaliteten på inspektionerna kontrolleras ordentligt och rapporteras av de attesterande organen.

X

3.59 På området för landsbygdsutveckling rekommenderar revisionsrätten att kommissionen och medlemsstaterna åtgärdar de brister som konstaterats, framför allt genom att göra kontrollerna av åtgärder utanför IACS mer ändamålsenliga.

X

3.60 Slutligen måste kommissionen och medlemsstaterna vidta ändamålsenliga åtgärder så att de problem som konstaterats på politikområdena miljö, havsfrågor och fiske och hälsa och konsumentskydd får en lösning.

X

2009

3.74 Revisionsrätten upprepar också att ytterligare ansträngningar krävs på området för landsbygdsutveckling för att ytterligare förenkla reglerna och villkoren.

X

3.75 Vidare anser revisionsrätten att kommissionens riktlinjer om det arbete som attesterande organ ska utföra måste ses över i fråga om typ, omfattning och rapporteringsskyldigheter, särskilt det arbete som gäller godkännande av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsstatistik.

X

3.76 Slutligen måste ändamålsenliga åtgärder vidtas tillsammans med berörda nationella myndigheter så att man undviker att ersättning för icke stödberättigande utgifter betalas ut till fiskeprojekt.

X

3.76 Internkontrollerna av betalningar för program för utrotning och övervakning av djursjukdomar till medlemsstaterna förutsätter att man gör en tydlig åtskillnad av funktioner mellan kommissionens avdelningar och att lämpliga formella kontrollrutiner utarbetas.

X

---

KAPITEL 5

Regionalpolitik, energi och transport

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för politikområdena

Politiska mål

Politiska instrument

Risker avseende korrekthet

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Transaktionernas korrekthet

Systemens ändamålsenlighet

Revisionsmyndigheter

Revisionsrättens granskning av fyra revisionsmyndigheter

Bedömning av kommissionens övervakning av revisionsmyndigheterna

Granskning av kommissionens årliga verksamhetsrapporter

Generaldirektoratet för regional- och stadspolitik

Generaldirektoratet för transport och rörlighet och generaldirektoratet för energi

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser för 2012

Rekommendationer

| Bilaga 5.1 – | Resultat av transaktionsgranskningen avseende regionalpolitik, energi och transport |
| --- | --- |

Bilaga 5.1 –

| Bilaga 5.2 – | Resultat av systemgranskningen avseende de sammanhållningspolitiska fonderna (Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF) |
| --- | --- |

Bilaga 5.2 –

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 5.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet regionalpolitik, energi och transport som innefattar politikområdena regionalpolitik, rörlighet och transport och energi. Nyckelinformation om vilka verksamheter som granskades och om hur stora utgifterna var under 2012 finns i
  tabell 5.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

5.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet regionalpolitik, energi och transport som innefattar politikområdena regionalpolitik, rörlighet och transport och energi. Nyckelinformation om vilka verksamheter som granskades och om hur stora utgifterna var under 2012 finns i
  tabell 5.1
  .

Tabell 5.1 –   Regionalpolitik, transport och energi – nyckelinformation 2012

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | Beskrivning | Betalningar | Förvaltningsmetod |
| Regionalpolitik | Europeiska regionala utvecklingsfonden och annan regional verksamhet | 27 466 | Delad |
| Sammanhållningsfonden | 9 622 | Delad |
| Solidaritetsfonden | 726 | Delad |
| Föranslutningsinstrument med anknytning till strukturpolitik | 354 | Decentraliserad |
| Administrativa utgifter | 86 | Direkt centraliserad |
| | 38 254 | |
| Transport och rörlighet | Transeuropeiska nät (TEN) | 819 | Direkt centraliserad/Indirekt centraliserad |
| Inlands-, luft- och sjötransport | 158 | Direkt centraliserad/Indirekt centraliserad |
| Administrativa utgifter | 65 | Direkt centraliserad |
| Forskning om transport | 63 | Direkt centraliserad |
| | 1 105 | |
| Energi | Konventionella och förnybara energikällor | 285 | Direkt centraliserad/
  Indirekt centraliserad/Gemensam |
| Kärnenergi | 197 | Direkt centraliserad/
  Indirekt centraliserad/Gemensam |
| Forskning om energi | 152 | Direkt centraliserad |
| Administrativa utgifter | 78 | Direkt centraliserad |
| Transeuropeiska nät (TEN) | 11 | Direkt centraliserad |
| | 723 | |
| Totala betalningar för året | 40 082 | |
| – totala administrativa utgifter
   (43) | 229 | |
| Totala driftsutgifter | 39 853 | |
| – förskott
   (44) | 1 871 | |
| + regleringar av förskott
   (44) | 2 753 | |
| Granskad population totalt | 40 735 | |
| Totala åtaganden för året | 45 091 | |
| Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2012. |

(miljoner euro)

Politikområde

Beskrivning

Betalningar

Förvaltningsmetod

Regionalpolitik

Europeiska regionala utvecklingsfonden och annan regional verksamhet

27 466

Delad

Sammanhållningsfonden

9 622

Delad

Solidaritetsfonden

726

Delad

Föranslutningsinstrument med anknytning till strukturpolitik

354

Decentraliserad

Administrativa utgifter

86

Direkt centraliserad

38 254

Transport och rörlighet

Transeuropeiska nät (TEN)

819

Direkt centraliserad/Indirekt centraliserad

Inlands-, luft- och sjötransport

158

Direkt centraliserad/Indirekt centraliserad

Administrativa utgifter

65

Direkt centraliserad

Forskning om transport

63

Direkt centraliserad

1 105

Energi

Konventionella och förnybara energikällor

285

Direkt centraliserad/

Indirekt centraliserad/Gemensam

Kärnenergi

197

Direkt centraliserad/

Indirekt centraliserad/Gemensam

Forskning om energi

152

Direkt centraliserad

Administrativa utgifter

78

Direkt centraliserad

Transeuropeiska nät (TEN)

11

Direkt centraliserad

723

Totala betalningar för året

40 082

– totala administrativa utgifter
   (43)

229

Totala driftsutgifter

39 853

– förskott
   (44)

1 871

- regleringar av förskott
   (44)

2 753

Granskad population totalt

40 735

Totala åtaganden för året

45 091

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2012.

| 5.2 | Regionalpolitiken, som till största delen genomförs genom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden (SF), står för 96 % av utgifterna inom de politikområden som behandlas i detta kapitel medan de återstående 4 % går till områdena transport och energi. |
| --- | --- |

5.2

Regionalpolitiken, som till största delen genomförs genom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden (SF), står för 96 % av utgifterna inom de politikområden som behandlas i detta kapitel medan de återstående 4 % går till områdena transport och energi.

| 5.3 | Eruf (med betalningar på 27,5 miljarder euro) och Sammanhållningsfonden (med betalningar på 9,6 miljarder euro) stod för 97 % av utgifterna inom regionalpolitik 2012 (1). Betalningarna på områdena transport och energi uppgick till 1,8 miljarder euro 2012. Cirka 45 % av utgifterna för transport och energi gick till programmen för de transeuropeiska näten (TEN) och 16 % till projekt för konventionell och förnybar energi (2). |
| --- | --- |

5.3

Eruf (med betalningar på 27,5 miljarder euro) och Sammanhållningsfonden (med betalningar på 9,6 miljarder euro) stod för 97 % av utgifterna inom regionalpolitik 2012 (1). Betalningarna på områdena transport och energi uppgick till 1,8 miljarder euro 2012. Cirka 45 % av utgifterna för transport och energi gick till programmen för de transeuropeiska näten (TEN) och 16 % till projekt för konventionell och förnybar energi (2).

Särskilda kännetecken för politikområdena

Politiska mål

Regionalpolitik

| 5.4 | Regionalpolitiken syftar till att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen inom Europeiska unionen genom att minska skillnaderna i utveckling mellan olika regioner. |
| --- | --- |

5.4

Regionalpolitiken syftar till att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen inom Europeiska unionen genom att minska skillnaderna i utveckling mellan olika regioner.

Transport och energi

| 5.5 | Energi- och transportpolitiken syftar till att förse medborgare och företag i EU med säkra, hållbara och konkurrenskraftiga system och tjänster på energi- och transportområdet och utveckla innovativa lösningar som bidrar till utformningen och genomförandet av denna politik. |
| --- | --- |

5.5

Energi- och transportpolitiken syftar till att förse medborgare och företag i EU med säkra, hållbara och konkurrenskraftiga system och tjänster på energi- och transportområdet och utveckla innovativa lösningar som bidrar till utformningen och genomförandet av denna politik.

Politiska instrument

Regionalpolitik

| 5.6 | Eruf finansierar infrastrukturarbeten, skapande eller bevarande av arbetstillfällen, regionala ekonomiska utvecklingsinitiativ och åtgärder till stöd för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

5.6

Eruf finansierar infrastrukturarbeten, skapande eller bevarande av arbetstillfällen, regionala ekonomiska utvecklingsinitiativ och åtgärder till stöd för små och medelstora företag.

| 5.7 | I medlemsstater vars bruttonationalprodukt per capita ligger under 90 % av genomsnittet i EU finansierar Sammanhållningsfonden investeringar i infrastruktur på områdena miljö och transport. |
| --- | --- |

5.7

I medlemsstater vars bruttonationalprodukt per capita ligger under 90 % av genomsnittet i EU finansierar Sammanhållningsfonden investeringar i infrastruktur på områdena miljö och transport.

| 5.8 | Övriga regionalpolitiska instrument är EU:s solidaritetsfond, som ger stöd i händelse av naturkatastrofer i medlemsstaterna, och instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) som hjälper kandidatländer att förbereda sig för att använda EU:s regionala medel. |
| --- | --- |

5.8

Övriga regionalpolitiska instrument är EU:s solidaritetsfond, som ger stöd i händelse av naturkatastrofer i medlemsstaterna, och instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) som hjälper kandidatländer att förbereda sig för att använda EU:s regionala medel.

Förvaltning och kontroll av utgifterna inom de sammanhållningspolitiska fonderna vid delad förvaltning

| 5.9 | Eruf och Sammanhållningsfonden är tillsammans med Europeiska socialfonden (ESF) en del av de sammanhållningspolitiska fonderna. De styrs av gemensamma regler, om inte annat följer av undantag i de särskilda förordningarna för varje fond. Reglerna för stödberättigande fastställs på nationell eller ibland regional nivå. De sammanhållningspolitiska fonderna genomförs via fleråriga program och förvaltningen delas mellan kommissionen och medlemsstaterna. Samma nationella myndigheter ansvarar ofta för förvaltningen av alla sammanhållningspolitiska fonder. ESF, som behandlas i kapitel 6, tas upp i detta kapitel när frågor som är gemensamma för alla fonder diskuteras. |
| --- | --- |

5.9

Eruf och Sammanhållningsfonden är tillsammans med Europeiska socialfonden (ESF) en del av de sammanhållningspolitiska fonderna. De styrs av gemensamma regler, om inte annat följer av undantag i de särskilda förordningarna för varje fond. Reglerna för stödberättigande fastställs på nationell eller ibland regional nivå. De sammanhållningspolitiska fonderna genomförs via fleråriga program och förvaltningen delas mellan kommissionen och medlemsstaterna. Samma nationella myndigheter ansvarar ofta för förvaltningen av alla sammanhållningspolitiska fonder. ESF, som behandlas i kapitel 6, tas upp i detta kapitel när frågor som är gemensamma för alla fonder diskuteras.

| 5.9 | Antagandet av regler för stödberättigande på nationell nivå (artikel 56 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006) var en av de viktigaste förenklingar som infördes under programperioden 2007–2013. Syftet med detta var att ge medlemsstaterna större flexibilitet vid anpassningen av reglerna för stödberättigande till de specifika behoven för regioner eller program och att anpassa dessa regler till de gällande reglerna för andra nationella offentliga system. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Till varje programperiod godkänner kommissionen operativa program och vägledande finansieringsplaner som innefattar EU:s bidrag och nationella bidrag, på grundval av medlemsstaternas förslag (3). Projekten, som finansieras via de operativa programmen, genomförs av privatpersoner, föreningar, privata eller offentliga företag eller lokala, regionala och nationella offentliga organ. |
| --- | --- |

5.10

Till varje programperiod godkänner kommissionen operativa program och vägledande finansieringsplaner som innefattar EU:s bidrag och nationella bidrag, på grundval av medlemsstaternas förslag (3). Projekten, som finansieras via de operativa programmen, genomförs av privatpersoner, föreningar, privata eller offentliga företag eller lokala, regionala och nationella offentliga organ.

| 5.11 | Myndigheter i medlemsstaterna väljer ut projekt som ska uppnå de operativa programmens mål. Stödmottagarna redovisar de kostnader som uppkommit inom projekten för de nationella myndigheterna. Dessa enskilda redovisningar aggregeras till periodiska kostnadsredovisningar för varje operativt program som attesteras av medlemsstaternas myndigheter och läggs fram för kommissionen. Den andel som medfinansieras av EU ersätts därefter från EU:s budget. |
| --- | --- |

5.11

Myndigheter i medlemsstaterna väljer ut projekt som ska uppnå de operativa programmens mål. Stödmottagarna redovisar de kostnader som uppkommit inom projekten för de nationella myndigheterna. Dessa enskilda redovisningar aggregeras till periodiska kostnadsredovisningar för varje operativt program som attesteras av medlemsstaternas myndigheter och läggs fram för kommissionen. Den andel som medfinansieras av EU ersätts därefter från EU:s budget.

Medlemsstaterna och den regionala nivån

| 5.12 | Medlemsstaterna har det främsta ansvaret för att förebygga eller upptäcka och korrigera oriktiga utgifter och rapporterar om detta till kommissionen. Ansvaret för den löpande administrationen ligger hos utsedda förvaltningsmyndigheter och förmedlande organ (4). I detta ingår att välja ut enskilda projekt, införa förfaranden och genomföra kontroller för att förebygga, upptäcka och korrigera oriktigheter och kontrollera att projekten faktiskt genomförs (”kontroller på primär nivå”). De attesterande organen verifierar att kontrollerna på primär nivå genomförs på ett ändamålsenligt sätt och utför eventuellt ytterligare kontroller innan de redovisar de kostnader som ska ersättas för kommissionen. Förvaltningsmyndigheter och attesterande myndigheter spelar därför en nyckelroll när det gäller att se till att de utgifter som ersätts av kommissionen är korrekta. |
| --- | --- |

5.12

Medlemsstaterna har det främsta ansvaret för att förebygga eller upptäcka och korrigera oriktiga utgifter och rapporterar om detta till kommissionen. Ansvaret för den löpande administrationen ligger hos utsedda förvaltningsmyndigheter och förmedlande organ (4). I detta ingår att välja ut enskilda projekt, införa förfaranden och genomföra kontroller för att förebygga, upptäcka och korrigera oriktigheter och kontrollera att projekten faktiskt genomförs (”kontroller på primär nivå”). De attesterande organen verifierar att kontrollerna på primär nivå genomförs på ett ändamålsenligt sätt och utför eventuellt ytterligare kontroller innan de redovisar de kostnader som ska ersättas för kommissionen. Förvaltningsmyndigheter och attesterande myndigheter spelar därför en nyckelroll när det gäller att se till att de utgifter som ersätts av kommissionen är korrekta.

| 5.13 | Revisionsmyndigheter i medlemsstaterna ansvarar för att utföra systemrevisioner och revisioner av insatser i syfte att få rimliga garantier för att programmens förvaltnings- och kontrollsystem fungerar ändamålsenligt och för att de attesterade utgifterna för varje operativt program är korrekta. De rapporterar om dessa revisioner till kommissionen i årliga kontrollrapporter och årliga revisionsuttalanden. |
| --- | --- |

5.13

Revisionsmyndigheter i medlemsstaterna ansvarar för att utföra systemrevisioner och revisioner av insatser i syfte att få rimliga garantier för att programmens förvaltnings- och kontrollsystem fungerar ändamålsenligt och för att de attesterade utgifterna för varje operativt program är korrekta. De rapporterar om dessa revisioner till kommissionen i årliga kontrollrapporter och årliga revisionsuttalanden.

Kommissionsnivå

| 5.14 | Kommissionen ska förvissa sig om att medlemsstaterna har inrättat förvaltnings- och kontrollsystem som uppfyller kraven i förordningarna och att systemen fungerar effektivt (5). Om kommissionen konstaterar att en medlemsstat inte har korrigerat felaktiga utgifter som hade attesterats och redovisats eller att det förekommer allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen, får kommissionen avbryta eller ställa in betalningarna (6). Om medlemsstaten inte drar tillbaka den felaktiga utgiften (som får ersättas med stödberättigande utgifter för andra projekt inom samma operativa program) och/eller inte åtgärdar de eventuella systembrister som konstaterats får kommissionen tillämpa finansiella korrigeringar, vilket leder till en nettominskning av EU-stödet (7). |
| --- | --- |

5.14

Kommissionen ska förvissa sig om att medlemsstaterna har inrättat förvaltnings- och kontrollsystem som uppfyller kraven i förordningarna och att systemen fungerar effektivt (5). Om kommissionen konstaterar att en medlemsstat inte har korrigerat felaktiga utgifter som hade attesterats och redovisats eller att det förekommer allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen, får kommissionen avbryta eller ställa in betalningarna (6). Om medlemsstaten inte drar tillbaka den felaktiga utgiften (som får ersättas med stödberättigande utgifter för andra projekt inom samma operativa program) och/eller inte åtgärdar de eventuella systembrister som konstaterats får kommissionen tillämpa finansiella korrigeringar, vilket leder till en nettominskning av EU-stödet (7).

| 5.14 | I sina årliga verksamhetsrapporter för 2012 för de generaldirektorat som ansvarar för strukturfonderna har kommissionen lagt fram detaljerade beskrivningar av hur man förvissat sig om att medlemsstaterna har inrättat fungerande förvaltnings- och kontrollsystem för vart och ett av de medfinansierade programmen. Där ges även en samlad bedömning av de nationella kontrollsystemen.

  Om det förekommer brister i systemen avbryter eller inställer kommissionen betalningarna genom sin tillsynsfunktion. I den årliga verksamhetsrapporten rapporterar kommissionen om hur den utövat sitt tillsynsansvar (se sidan 45). För 2012 rapporterar GD Regional- och stadspolitik två fall av inställda betalningar till Eruf-program, 66 inledda förfaranden om betalningsinställelse, 69 avbrutna betalningsfrister och 119 förebyggande tidiga varningar till medlemsstater. |
| --- | --- |

5.14

Om det förekommer brister i systemen avbryter eller inställer kommissionen betalningarna genom sin tillsynsfunktion. I den årliga verksamhetsrapporten rapporterar kommissionen om hur den utövat sitt tillsynsansvar (se sidan 45). För 2012 rapporterar GD Regional- och stadspolitik två fall av inställda betalningar till Eruf-program, 66 inledda förfaranden om betalningsinställelse, 69 avbrutna betalningsfrister och 119 förebyggande tidiga varningar till medlemsstater.

Transport och energi

| 5.15 | Målet med EU:s transportpolitik är att utveckla den inre marknaden, öka konkurrens och innovation och integrera transportnäten. På detta område går EU:s politik ut på att främja rörlighet, hållbar utveckling och transportsäkerhet. Programmet för transeuropeiska transportnät är det främsta finansieringsinstrumentet som finansierar stora infrastrukturprojekt. |
| --- | --- |

5.15

Målet med EU:s transportpolitik är att utveckla den inre marknaden, öka konkurrens och innovation och integrera transportnäten. På detta område går EU:s politik ut på att främja rörlighet, hållbar utveckling och transportsäkerhet. Programmet för transeuropeiska transportnät är det främsta finansieringsinstrumentet som finansierar stora infrastrukturprojekt.

| 5.16 | Målet med EU:s energipolitik är att förse medborgare och företag med energi till överkomliga och konkurrenskraftiga priser och med tekniskt avancerade energitjänster. Politiken syftar till att energin ska produceras, transporteras och konsumeras på ett hållbart sätt och till att trygga energitillgången inom EU. Det främsta finansieringsinstrumentet är det europeiska energiprogrammet för återhämtning, som finansierar projekt, till största delen genom bidrag och subventioner. |
| --- | --- |

5.16

Målet med EU:s energipolitik är att förse medborgare och företag med energi till överkomliga och konkurrenskraftiga priser och med tekniskt avancerade energitjänster. Politiken syftar till att energin ska produceras, transporteras och konsumeras på ett hållbart sätt och till att trygga energitillgången inom EU. Det främsta finansieringsinstrumentet är det europeiska energiprogrammet för återhämtning, som finansierar projekt, till största delen genom bidrag och subventioner.

Förvaltning och kontroll av utgifter för energi och transport vid direkt, indirekt centraliserad och gemensam förvaltning

| 5.17 | Kommissionen (generaldirektoratet för transport och rörlighet och generaldirektoratet för energi) verkställer utgifter för transport och energi genom direkt och indirekt centraliserad förvaltning (genom två genomförandeorgan och ett gemensamt företag (8)), men även genom gemensam förvaltning (t.ex. fonder för kärnkraftsavveckling eller det europeiska instrumentet för finansiering av effektivare energiutnyttjande). |
| --- | --- |

5.17

Kommissionen (generaldirektoratet för transport och rörlighet och generaldirektoratet för energi) verkställer utgifter för transport och energi genom direkt och indirekt centraliserad förvaltning (genom två genomförandeorgan och ett gemensamt företag (8)), men även genom gemensam förvaltning (t.ex. fonder för kärnkraftsavveckling eller det europeiska instrumentet för finansiering av effektivare energiutnyttjande).

| 5.18 | I allmänhet finansierar kommissionen projekt efter formella inbjudningar att lämna projektförslag. Betalningar till godkända projekt görs direkt av kommissionen till stödmottagare på grundval av bidragsöverenskommelser eller kommissionens finansieringsbeslut. Stödmottagare är vanligtvis myndigheter i medlemsstaterna men även offentliga eller privata företag. Nästan alla betalningar sker i form av delbetalningar: ett förskott eller en förhandsfinansiering betalas ut när bidragsöverenskommelsen eller finansieringsbeslutet undertecknas och följs av mellanliggande betalningar och slutbetalningar som ersättning för de stödberättigande utgifter som stödmottagarna har redovisat. |
| --- | --- |

5.18

I allmänhet finansierar kommissionen projekt efter formella inbjudningar att lämna projektförslag. Betalningar till godkända projekt görs direkt av kommissionen till stödmottagare på grundval av bidragsöverenskommelser eller kommissionens finansieringsbeslut. Stödmottagare är vanligtvis myndigheter i medlemsstaterna men även offentliga eller privata företag. Nästan alla betalningar sker i form av delbetalningar: ett förskott eller en förhandsfinansiering betalas ut när bidragsöverenskommelsen eller finansieringsbeslutet undertecknas och följs av mellanliggande betalningar och slutbetalningar som ersättning för de stödberättigande utgifter som stödmottagarna har redovisat.

| 5.19 | Kommissionen utvärderar förslag i förhållande till särskilda urvals- och tilldelningskriterier, ger stödmottagarna information och anvisningar och övervakar och kontrollerar projektgenomförandet utifrån de finansiella och tekniska lägesrapporter som stödmottagarna lämnar in. Om så krävs enligt bidragsöverenskommelserna eller kommissionens beslut ska ersättningsanspråken attesteras av en oberoende extern revisor eller ett behörigt nationellt organ. |
| --- | --- |

5.19

Kommissionen utvärderar förslag i förhållande till särskilda urvals- och tilldelningskriterier, ger stödmottagarna information och anvisningar och övervakar och kontrollerar projektgenomförandet utifrån de finansiella och tekniska lägesrapporter som stödmottagarna lämnar in. Om så krävs enligt bidragsöverenskommelserna eller kommissionens beslut ska ersättningsanspråken attesteras av en oberoende extern revisor eller ett behörigt nationellt organ.

| 5.20 | Kommissionen gör dessutom efterhandsrevisioner för att upptäcka och korrigera eventuella fel som inte har förhindrats genom tidigare kontroller. |
| --- | --- |

5.20

Kommissionen gör dessutom efterhandsrevisioner för att upptäcka och korrigera eventuella fel som inte har förhindrats genom tidigare kontroller.

Risker avseende korrekthet

Regionalpolitik

| 5.21 | När det gäller utgifter inom Eruf och Sammanhållningsfonden är de största riskerna att finansiering går till projekt som inte följer EU:s och/eller nationella bestämmelser om offentlig upphandling eller som inte uppfyller villkoren för stödberättigande. Det finns också en risk för att stödmottagare redovisar specifika kostnader som inte är stödberättigande. |
| --- | --- |

5.21

När det gäller utgifter inom Eruf och Sammanhållningsfonden är de största riskerna att finansiering går till projekt som inte följer EU:s och/eller nationella bestämmelser om offentlig upphandling eller som inte uppfyller villkoren för stödberättigande. Det finns också en risk för att stödmottagare redovisar specifika kostnader som inte är stödberättigande.

| 5.21 | Kommissionen delar denna bedömning, såsom anges i detalj i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Analysis of errors in the Cohesion Policy for the years 2006–2009 (analys av fel i sammanhållningspolitiken för åren 2006–2009) (SEK(2011) 1179 av den 5 oktober 2011). I detta dokument redogör kommissionen för specifika insatser i syfte att minska dessa risker (i synnerhet fler riktlinjer till och utbildning för förvaltningsmyndigheterna beträffande de identifierade riskerna, snabbt genomförande av finansiella korrigeringar, avbrotts- och inställningsförfaranden samt att revisionerna inriktas på de områden som medför störst risk). |
| --- | --- |

5.21

Kommissionen delar denna bedömning, såsom anges i detalj i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Analysis of errors in the Cohesion Policy for the years 2006–2009 (analys av fel i sammanhållningspolitiken för åren 2006–2009) (SEK(2011) 1179 av den 5 oktober 2011). I detta dokument redogör kommissionen för specifika insatser i syfte att minska dessa risker (i synnerhet fler riktlinjer till och utbildning för förvaltningsmyndigheterna beträffande de identifierade riskerna, snabbt genomförande av finansiella korrigeringar, avbrotts- och inställningsförfaranden samt att revisionerna inriktas på de områden som medför störst risk).

| 5.22 | När medlemsstaternas myndigheter genomför de operativa programmen ställs de inför konkurrerande prioriteringar. Utgifterna måste bli föremål för lämpliga kontroller som ska garantera att de är korrekta och ger valuta för pengarna. Samtidigt vill man att EU-medlen ska absorberas. I praktiken kan detta motverka en konsekvent tillämpning av ändamålsenliga kontroller. |
| --- | --- |

5.22

När medlemsstaternas myndigheter genomför de operativa programmen ställs de inför konkurrerande prioriteringar. Utgifterna måste bli föremål för lämpliga kontroller som ska garantera att de är korrekta och ger valuta för pengarna. Samtidigt vill man att EU-medlen ska absorberas. I praktiken kan detta motverka en konsekvent tillämpning av ändamålsenliga kontroller.

| 5.22 | Kommissionen anser i detta sammanhang att ett sunt förvaltnings- och kontrollsystem är ett system som gör det möjligt att attestera lagliga och korrekta utgifter. |
| --- | --- |

5.22

| 5.23 | Det finns också en risk för att man inte upptäcker och/eller korrigerar fall där EU:s och/eller nationella regler inte följs vid de kontroller på olika nivåer som görs i medlemsstaten eller av kommissionen, vilket leder till att icke stödberättigande utgifter i slutändan ersätts från EU-budgeten. |
| --- | --- |

5.23

Det finns också en risk för att man inte upptäcker och/eller korrigerar fall där EU:s och/eller nationella regler inte följs vid de kontroller på olika nivåer som görs i medlemsstaten eller av kommissionen, vilket leder till att icke stödberättigande utgifter i slutändan ersätts från EU-budgeten.

| 5.23 | Eftersom förvaltnings- och kontrollsystemet är flerårigt kan det förekomma att en utbetalning av ett för stort belopp som upptäcks i en ansökan om utbetalning som ersatts av kommissionen, ännu inte har genomgått hela kontrollkedjan på nationell nivå och på EU-nivå vid tidpunkten för attesteringen. Därför gör kommissionen varje år en uppskattning av den samlade kvarstående risken för oriktiga utgifter per program sedan början av programperioden och vidtar åtgärder för att mildra de identifierade riskerna. Om brister konstateras i förvaltnings- och kontrollsystemen vidtar kommissionen lämpliga åtgärder för att säkerställa att de samlade utgifterna i fråga täcks av de finansiella korrigeringar som krävs. |
| --- | --- |

5.23

Transport och energi

| 5.24 | Den största risken när det gäller utgifter för transport och energi är att kommissionen inte upptäcker icke stödberättigande kostnader som stödmottagare har redovisat innan de ersätts. Liksom inom Eruf och Sammanhållningsfonden finns det även risk för att reglerna för offentlig upphandling inte följs. |
| --- | --- |

5.24

Den största risken när det gäller utgifter för transport och energi är att kommissionen inte upptäcker icke stödberättigande kostnader som stödmottagare har redovisat innan de ersätts. Liksom inom Eruf och Sammanhållningsfonden finns det även risk för att reglerna för offentlig upphandling inte följs.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 5.25 | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  till kapitel 1. När det gäller revisionen av verksamhetsområdet regionalpolitik, transport och energi bör särskilt följande noteras:






  a) | Revisionsrätten granskade ett urval av 180 transaktioner (9) i enlighet med vad som anges i punkt 6 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet är utformat så att det ska vara representativt för alla typer av transaktioner inom verksamhetsområdena. År 2012 bestod urvalet av betalningar till projekt i 17 medlemsstater (10). |
| --- | --- | --- |

5.25

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  till kapitel 1. När det gäller revisionen av verksamhetsområdet regionalpolitik, transport och energi bör särskilt följande noteras:

a)

Revisionsrätten granskade ett urval av 180 transaktioner (9) i enlighet med vad som anges i punkt 6 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet är utformat så att det ska vara representativt för alla typer av transaktioner inom verksamhetsområdena. År 2012 bestod urvalet av betalningar till projekt i 17 medlemsstater (10).

| b) | Systemgranskningen omfattade följande:






  i) | Fyra revisionsmyndigheter (och i förekommande fall delegerade revisionsorgan) när det gällde de tre sammanhållningspolitiska fonderna (dvs. Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF) för programperioden 2007–2013 i fyra medlemsstater, nämligen Belgien (Vallonien), Malta, Slovakien och Förenade kungariket (England) (11). |
| --- | --- | --- |

b)

Systemgranskningen omfattade följande:

i)

Fyra revisionsmyndigheter (och i förekommande fall delegerade revisionsorgan) när det gällde de tre sammanhållningspolitiska fonderna (dvs. Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF) för programperioden 2007–2013 i fyra medlemsstater, nämligen Belgien (Vallonien), Malta, Slovakien och Förenade kungariket (England) (11).

| ii) | Kommissionens övervakningsåtgärder avseende revisionsmyndigheterna som helhet. |
| --- | --- |

ii)

Kommissionens övervakningsåtgärder avseende revisionsmyndigheterna som helhet.

| iii) | Verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för regional- och stadspolitik, generaldirektoratet för transport och rörlighet och generaldirektoratet för energi. |
| --- | --- |

iii)

Verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för regional- och stadspolitik, generaldirektoratet för transport och rörlighet och generaldirektoratet för energi.

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 5.26 | I
  bilaga 5.1
  sammanfattas resultatet av transaktionsgranskningen. Av de 180 transaktioner som revisionsrätten granskade innehöll 88 (49 %) fel. På grundval av de fel som kvantifierades uppskattar revisionsrätten den mest sannolika felprocenten till 6,8 % (12). |
| --- | --- |

5.26

I
  bilaga 5.1
  sammanfattas resultatet av transaktionsgranskningen. Av de 180 transaktioner som revisionsrätten granskade innehöll 88 (49 %) fel. På grundval av de fel som kvantifierades uppskattar revisionsrätten den mest sannolika felprocenten till 6,8 % (12).

| 5.26 | Kommissionen konstaterar att den mest sannolika felprocenten för 2012 ligger i linje med de siffror som revisionsrätten presenterar för de senaste tre åren i samband med den innevarande programperioden. Minskningen i felprocent jämfört med föregående perioder är en följd av de förstärkta kontrollbestämmelserna för programperioden 2007–2013 och tillämpningen av en strikt politik där kommissionen avbryter eller ställer in betalningar när brister identifieras. Kommissionen fortsätter att inrikta sina insatser på de program och/eller de medlemsstater som innebär störst risk och att införa snabba korrigerande åtgärder när brister identifieras (se även svaren på punkterna 1.12 och 1.13).

  Dessutom gjorde kommissionen 2012 schablonkorrigeringar på samlad basis för alla utgifter i två program i Tjeckien och Slovakien. Kommissionen anser att den gjort allt i sin makt och handlat helt i enlighet med de befintliga förordningarna för att skydda EU:s budget under det budgetår som granskats av revisionsrätten, men konstaterar att revisionsrätten inte tagit hänsyn till ovan nämnda schablonkorrigeringar vid beräkningen av felprocenten för 2012.


  Kommissionen konstaterar också att felfrekvensen minskade till 49 % 2012 jämfört med 59 % 2011. |
| --- | --- |

5.26

Dessutom gjorde kommissionen 2012 schablonkorrigeringar på samlad basis för alla utgifter i två program i Tjeckien och Slovakien. Kommissionen anser att den gjort allt i sin makt och handlat helt i enlighet med de befintliga förordningarna för att skydda EU:s budget under det budgetår som granskats av revisionsrätten, men konstaterar att revisionsrätten inte tagit hänsyn till ovan nämnda schablonkorrigeringar vid beräkningen av felprocenten för 2012.

Kommissionen konstaterar också att felfrekvensen minskade till 49 % 2012 jämfört med 59 % 2011.

När det gäller mer än hälften av de regionalpolitiska transaktionerna kunde kontroller på medlemsstatsnivå ha förhindrat en del av de fel som konstaterades.

| 5.27 | När det gäller 56 % av de transaktioner inom regionalpolitik som innehöll fel (kvantifierbara och/eller icke kvantifierbara) anser revisionsrätten att medlemsstaternas myndigheter hade tillräckligt med information för att upptäcka och korrigera ett eller flera av felen innan de attesterade utgifterna för kommissionen. |
| --- | --- |

5.27

När det gäller 56 % av de transaktioner inom regionalpolitik som innehöll fel (kvantifierbara och/eller icke kvantifierbara) anser revisionsrätten att medlemsstaternas myndigheter hade tillräckligt med information för att upptäcka och korrigera ett eller flera av felen innan de attesterade utgifterna för kommissionen.

| 5.28 | Liksom förra året konstaterade revisionsrätten när det gäller Eruf och Sammanhållningsfonden brister i de nationella myndigheternas verifikationer främst i de kontroller på primär nivå som utfördes av förvaltningsmyndigheter och förmedlande organ (13). |
| --- | --- |

5.28

Liksom förra året konstaterade revisionsrätten när det gäller Eruf och Sammanhållningsfonden brister i de nationella myndigheternas verifikationer främst i de kontroller på primär nivå som utfördes av förvaltningsmyndigheter och förmedlande organ (13).

| 5.27 och 5.28 | Kommissionen följer noga upp dessa fall för att se till att fel i de berörda systemen i framtiden förhindras effektivare före attestering.

  Förvaltningsmyndigheterna ska utföra dokumentkontroller på alla ansökningar från stödmottagare innan en utgift attesteras. Verksamheter kan dock också kontrolleras på plats i ett senare skede av projektgenomförandet, efter attestering och fram till avslutandet, vilket förklarar varför en del av felen i revisionsrättens revisionsurval inte kunde upptäckas. Kontrollsystemets inverkan när det gäller att minska felprocenten kan normalt inte bedömas förrän under de efterföljande åren, när alla kontrollskeden har genomförts.


  Kommissionen är medveten om förvaltningskontrollernas kritiska roll och har sedan 2010 genomfört riktade granskningar av förvaltningskontroller av högriskprogram där man kunnat konstatera att brister kan förbli oupptäckta eller inte upptäckas i tid. Resultaten av dessa granskningar per slutet av 2012 presenteras i GD Regional- och stadspolitiks årliga verksamhetsrapport för 2012 (se sidan 39). |
| --- | --- |

5.27 och 5.28

Förvaltningsmyndigheterna ska utföra dokumentkontroller på alla ansökningar från stödmottagare innan en utgift attesteras. Verksamheter kan dock också kontrolleras på plats i ett senare skede av projektgenomförandet, efter attestering och fram till avslutandet, vilket förklarar varför en del av felen i revisionsrättens revisionsurval inte kunde upptäckas. Kontrollsystemets inverkan när det gäller att minska felprocenten kan normalt inte bedömas förrän under de efterföljande åren, när alla kontrollskeden har genomförts.

Kommissionen är medveten om förvaltningskontrollernas kritiska roll och har sedan 2010 genomfört riktade granskningar av förvaltningskontroller av högriskprogram där man kunnat konstatera att brister kan förbli oupptäckta eller inte upptäckas i tid. Resultaten av dessa granskningar per slutet av 2012 presenteras i GD Regional- och stadspolitiks årliga verksamhetsrapport för 2012 (se sidan 39).

| 5.29 | De fel som konstaterades inom Eruf/Sammanhållningsfonden på politikområdena transport och energi gällde något av följande:






  a) | Reglerna för offentlig upphandling följdes inte. |
| --- | --- | --- |

5.29

De fel som konstaterades inom Eruf/Sammanhållningsfonden på politikområdena transport och energi gällde något av följande:

a)

Reglerna för offentlig upphandling följdes inte.

| b) | Icke stödberättigande kostnader redovisades. |
| --- | --- |

b)

Icke stödberättigande kostnader redovisades.

| c) | Beräkningen av finansieringsunderskottet i inkomstgenererande projekt var felaktig. |
| --- | --- |

c)

Beräkningen av finansieringsunderskottet i inkomstgenererande projekt var felaktig.

| d) | Reglerna för statligt stöd följdes inte. |
| --- | --- |

d)

Reglerna för statligt stöd följdes inte.

Underlåtenhet att följa reglerna för offentlig upphandling utgör mer än hälften av den felprocentsats som revisionsrätten har uppskattat för dessa politikområden

| 5.30 | Regler för offentlig upphandling är ett centralt instrument när det handlar om att använda offentliga medel på ett sparsamt och ändamålsenligt sätt och inrätta en inre marknad i EU. |
| --- | --- |

5.30

Regler för offentlig upphandling är ett centralt instrument när det handlar om att använda offentliga medel på ett sparsamt och ändamålsenligt sätt och inrätta en inre marknad i EU.

| 5.31 | Under 2012 granskade revisionsrätten 247 förfaranden för offentlig upphandling avseende kontrakt för bygg- och anläggningsarbeten och tjänster som låg till grund för utgifterna i de 180 transaktioner som granskades (14). Det sammanlagda kontraktsvärdet av de granskade offentliga upphandlingarna beräknas uppgå till cirka 6,3 miljarder euro (15). |
| --- | --- |

5.31

Under 2012 granskade revisionsrätten 247 förfaranden för offentlig upphandling avseende kontrakt för bygg- och anläggningsarbeten och tjänster som låg till grund för utgifterna i de 180 transaktioner som granskades (14). Det sammanlagda kontraktsvärdet av de granskade offentliga upphandlingarna beräknas uppgå till cirka 6,3 miljarder euro (15).

| 5.32 | Liksom tidigare år var risken för fel särskilt hög vid förfaranden för offentlig upphandling (16). Revisionsrätten konstaterade att EU:s och/eller nationella regler för offentlig upphandling inte hade följts i 31 % av de 180 granskade transaktionerna. |
| --- | --- |

5.32

Liksom tidigare år var risken för fel särskilt hög vid förfaranden för offentlig upphandling (16). Revisionsrätten konstaterade att EU:s och/eller nationella regler för offentlig upphandling inte hade följts i 31 % av de 180 granskade transaktionerna.

| 5.32 | Felen i den offentliga upphandlingen sammanhänger med en bristande efterlevnad av reglerna för den inre marknaden och är inte specifika för sammanhållningspolitiken, såsom framgår av andra kapitel i denna rapport. Kommissionen fortsätter dock att vidta riktade åtgärder för att förhindra och upptäcka fall av bristande efterlevnad av förfarandena för offentlig upphandling. Kommissionen håller för närvarande på att inom området delad förvaltning granska och harmonisera reglerna för tillämpningen av schablonkorrigering i fall av bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

5.32

| 5.33 | Allvarliga brister när det gällde att följa dessa regler konstaterades i 12 % av de granskade transaktionerna (se ruta 5.1). Felen svarar för 51 % av alla kvantifierbara fel och utgör cirka 52 % av den uppskattade felprocenten inom dessa politikområden. |
| --- | --- |

5.33

Allvarliga brister när det gällde att följa dessa regler konstaterades i 12 % av de granskade transaktionerna (se ruta 5.1). Felen svarar för 51 % av alla kvantifierbara fel och utgör cirka 52 % av den uppskattade felprocenten inom dessa politikområden.

| 5.33 | Kommissionen konstaterade att mer än hälften av den beräknade felprocenten utgjordes av fel som identifierades i 22 projekt av 180 granskade. Kommissionen understryker att i två av dessa projekt anser man att det fel som revisionsrätten identifierat redan täcks av en finansiell schablonkorrigering som tillämpats av medlemsstaten på programnivå under 2012 (se även svaret på punkt 5.26). |
| --- | --- |

5.33

Kommissionen tillämpar schablonkorrigeringar inom sammanhållningspolitiken, baserat på riktlinjerna från samordningskommittén för fonderna (39), och skyddar därmed EU-budgeten genom att man beaktar proportionalitetsprincipen och de identifierade oriktigheternas art och omfattning.

Kommissionen och de nationella myndigheterna tillämpar dessa schablonkorrigeringar vid genomförandet av finansiella korrigeringar på grund av överträdelser av reglerna för offentlig upphandling, även vid uppföljningen av fel som redovisats av revisionsrätten.

Ruta 5.1 –   Exempel på allvarliga brister när det gällde att följa reglerna för offentlig upphandling

| a) | Articifiell uppdelning av bygg- och anläggningsarbeten på flera upphandlingar: I ett Erufprojekt i Tyskland som gällde upprustning av en kusthamn delades renoveringen av färjeterminalen upp i tre delar trots att alla delar fyllde samma tekniska och ekonomiska funktion. Arbetena delades sedan artificiellt in i sex kontrakt, av vilka fem tilldelades med hjälp av ett förenklat förfarande. Med tanke på karaktären på de arbeten som anbuden avsåg var denna begränsning av konkurrensen inte motiverad.
  Ett liknande fall konstaterades i ett Erufprojekt i Polen. |
| --- | --- |

a)

Articifiell uppdelning av bygg- och anläggningsarbeten på flera upphandlingar: I ett Erufprojekt i Tyskland som gällde upprustning av en kusthamn delades renoveringen av färjeterminalen upp i tre delar trots att alla delar fyllde samma tekniska och ekonomiska funktion. Arbetena delades sedan artificiellt in i sex kontrakt, av vilka fem tilldelades med hjälp av ett förenklat förfarande. Med tanke på karaktären på de arbeten som anbuden avsåg var denna begränsning av konkurrensen inte motiverad.

Ett liknande fall konstaterades i ett Erufprojekt i Polen.

| b) | Omotiverad direkt tilldelning: I ett projekt inom transeuropeiska transportnät i Frankrike som gällde bygge av en höghastighetstågsträcka tilldelades två bygg- och anläggningskontrakt direkt samma företag som tidigare hade tillhandahållit liknande tjänster till infrastrukturförvaltaren. En sådan direkt tilldelning strider dock mot gällande upphandlingsregler och kontraktet borde ha upphandlats.
  Liknande fall av omotiverad direkt tilldelning konstaterades i Erufprojekt i Polen. |
| --- | --- |

b)

Omotiverad direkt tilldelning: I ett projekt inom transeuropeiska transportnät i Frankrike som gällde bygge av en höghastighetstågsträcka tilldelades två bygg- och anläggningskontrakt direkt samma företag som tidigare hade tillhandahållit liknande tjänster till infrastrukturförvaltaren. En sådan direkt tilldelning strider dock mot gällande upphandlingsregler och kontraktet borde ha upphandlats.

Liknande fall av omotiverad direkt tilldelning konstaterades i Erufprojekt i Polen.

| c) | Oriktig tilldelning av ett kontrakt på grund av felaktig tillämpning av tilldelningskriterier: I ett Erufprojekt i Förenade kungariket som gällde utbyggnad av ett universitet och leverans av en biodemonstratoranläggning delades kontraktet upp i två delar. Vid utvärderingen utvärderades dock de två delarna gemensamt, vilket ändrade utfallet av anbudet. Det ledde till att kontraktet tilldelades på ett felaktigt sätt.
  Ett liknande fall konstaterades i ett Erufprojekt i Ungern. |
| --- | --- |

c)

Oriktig tilldelning av ett kontrakt på grund av felaktig tillämpning av tilldelningskriterier: I ett Erufprojekt i Förenade kungariket som gällde utbyggnad av ett universitet och leverans av en biodemonstratoranläggning delades kontraktet upp i två delar. Vid utvärderingen utvärderades dock de två delarna gemensamt, vilket ändrade utfallet av anbudet. Det ledde till att kontraktet tilldelades på ett felaktigt sätt.

Ett liknande fall konstaterades i ett Erufprojekt i Ungern.

| 5.34 | Revisionsrätten konstaterade andra fel i förfarandena för upphandling och kontraktstilldelning i ytterligare 19 % av de 180 granskade transaktionerna. Bland dessa fel finns fall av bristande efterlevnad av informations- och offentlighetskraven, brister i förfrågningsunderlaget och brister i förfarandet för utvärdering av anbud. Dessa fel ingår inte i revisionsrättens uppskattning av felprocenten (se punkt 5.26) (17). |
| --- | --- |

5.34

Revisionsrätten konstaterade andra fel i förfarandena för upphandling och kontraktstilldelning i ytterligare 19 % av de 180 granskade transaktionerna. Bland dessa fel finns fall av bristande efterlevnad av informations- och offentlighetskraven, brister i förfrågningsunderlaget och brister i förfarandet för utvärdering av anbud. Dessa fel ingår inte i revisionsrättens uppskattning av felprocenten (se punkt 5.26) (17).

| 5.34 | Kommissionen kommer att följa upp alla fel som rapporteras av revisionsrätten och tillämpa finansiella korrigeringar när så är lämpligt och rättsligt möjligt (se svar på punkt 5.33). |
| --- | --- |

5.34

Icke stödberättigande kostnader redovisades i 9 % av alla projekt som revisionsrätten granskade

| 5.35 | När de nationella myndigheterna redovisar kostnader för kommissionen intygar de att de har uppkommit i enlighet med ett antal särskilda bestämmelser som fastställs i EU-förordningar, nationella regler för stödberättigande, särskilda regler för operativa program, inbjudningar att anmäla intresse, beslut om godkännande av projekt för medfinansiering eller bidragsöverenskommelser. |
| --- | --- |

5.35

När de nationella myndigheterna redovisar kostnader för kommissionen intygar de att de har uppkommit i enlighet med ett antal särskilda bestämmelser som fastställs i EU-förordningar, nationella regler för stödberättigande, särskilda regler för operativa program, inbjudningar att anmäla intresse, beslut om godkännande av projekt för medfinansiering eller bidragsöverenskommelser.

| 5.36 | Revisionsrätten konstaterade att icke stödberättigande kostnader hade redovisats i 9 % av de granskade transaktionerna. De svarar för 39 % av alla kvantifierbara fel och står för omkring 19 % av den uppskattade felprocenten inom dessa politikområden (se ruta 5.2). |
| --- | --- |

5.36

Revisionsrätten konstaterade att icke stödberättigande kostnader hade redovisats i 9 % av de granskade transaktionerna. De svarar för 39 % av alla kvantifierbara fel och står för omkring 19 % av den uppskattade felprocenten inom dessa politikområden (se ruta 5.2).

| 5.36 | Kommissionen pekar på vikten av att stödmottagarna och programmens förvaltningsmyndigheter tillämpar reglerna för stödberättigande konsekvent. Detta kan ske genom utbildning och vägledning, och regionpolitiskt bör förvaltningsmyndigheterna överföra den kunskap som förvärvats via utbildning och vägledning till alla organ som har ansvar för förvaltning av fonderna. Regionpolitiskt gäller att om kommissionen identifierar komplicerade regler på programnivå lämnar kommissionen även rekommendationer till den berörda medlemsstaten att förenkla reglerna.

  Kommissionen kommer att fokusera sina åtgärder på programmyndigheter där risker identifierats. Med avseende på programmen 2014–2020 kommer kommissionen att rekommendera medlemsstaterna att förenkla programmens regler för stödberättigande och att använda de förenklade kostnadsalternativen som planeras enligt förordningen på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

5.36

Kommissionen kommer att fokusera sina åtgärder på programmyndigheter där risker identifierats. Med avseende på programmen 2014–2020 kommer kommissionen att rekommendera medlemsstaterna att förenkla programmens regler för stödberättigande och att använda de förenklade kostnadsalternativen som planeras enligt förordningen på ett effektivt sätt.

Ruta 5.2 –   Exempel på icke stödberättigande kostnader som redovisats

| a) | Utgifter som redovisades utanför den stödberättigande perioden: I ett projekt inom transeuropeiska nät i Finland som gällde upprättande av en byggnadsplan för en ringväg ingick sex fakturor som hade uppkommit innan den stödberättigande perioden startat i kostnadsredovisningen. Utgifterna attesterades felaktigt som stödberättigande för kommissionen.
  Liknande fall där utgifter som var icke stödberättigande på grund av att den stödberättigande perioden inte hade respekterats konstaterades i Erufprojekt i Frankrike och Österrike. |
| --- | --- |

a)

Utgifter som redovisades utanför den stödberättigande perioden: I ett projekt inom transeuropeiska nät i Finland som gällde upprättande av en byggnadsplan för en ringväg ingick sex fakturor som hade uppkommit innan den stödberättigande perioden startat i kostnadsredovisningen. Utgifterna attesterades felaktigt som stödberättigande för kommissionen.

Liknande fall där utgifter som var icke stödberättigande på grund av att den stödberättigande perioden inte hade respekterats konstaterades i Erufprojekt i Frankrike och Österrike.

| b) | Alltför stora förvaltningsavgifter: I ett Erufprojekt i Förenade kungariket som gällde en fond som ska ge bidrag och lån till sociala företag med begränsad finansiell kapacitet togs löner och andra omkostnader i ersättningsanspråket felaktigt upp som personalkostnader i stället för att ersättning begärdes för en förvaltningsavgift (beräknad som en procentandel av de direkta kostnaderna), såsom föreskrivs i EU:s bestämmelser. Det ledde till för höga utgifter i kostnadsredovisningen. |
| --- | --- |

b)

Alltför stora förvaltningsavgifter: I ett Erufprojekt i Förenade kungariket som gällde en fond som ska ge bidrag och lån till sociala företag med begränsad finansiell kapacitet togs löner och andra omkostnader i ersättningsanspråket felaktigt upp som personalkostnader i stället för att ersättning begärdes för en förvaltningsavgift (beräknad som en procentandel av de direkta kostnaderna), såsom föreskrivs i EU:s bestämmelser. Det ledde till för höga utgifter i kostnadsredovisningen.

Felaktig beräkning av finansieringsunderskottet konstaterades i nästan 8 % av de transaktioner som revisionsrätten granskade

| 5.37 | Inom Eruf och Sammanhållningsfonden beror det EU-stödbelopp som ska beviljas ett projekt på projektets investeringskostnad och på de nettoinkomster som det kommer att generera. När det gäller inkomstgenererande projekt (18) måste därför framtida inkomster och investeringskostnader analyseras innan projektet godkänns: investeringskostnaden minus de nettoinkomster som projektet förväntas generera under en särskild referensperiod tillsammans med det kvarstående värdet avgör ”finansieringsunderskottet”. |
| --- | --- |

5.37

Inom Eruf och Sammanhållningsfonden beror det EU-stödbelopp som ska beviljas ett projekt på projektets investeringskostnad och på de nettoinkomster som det kommer att generera. När det gäller inkomstgenererande projekt (18) måste därför framtida inkomster och investeringskostnader analyseras innan projektet godkänns: investeringskostnaden minus de nettoinkomster som projektet förväntas generera under en särskild referensperiod tillsammans med det kvarstående värdet avgör ”finansieringsunderskottet”.

| 5.38 | Revisionsrätten konstaterade fall av inkomstgenererande projekt där finansieringsunderskottet hade beräknats felaktigt. I de fallen hade potentiella inkomster från investeringen inte beaktats eller så hade man använt orealistiskt höga kostnadsuppskattningar. Dessutom hade kvarstående värden kanske inte beaktats. Förvaltningsmyndigheterna upptäckte inte dessa problem när de godkände projekt för medfinansiering och/eller godkände betalningar till projektet. |
| --- | --- |

5.38

Revisionsrätten konstaterade fall av inkomstgenererande projekt där finansieringsunderskottet hade beräknats felaktigt. I de fallen hade potentiella inkomster från investeringen inte beaktats eller så hade man använt orealistiskt höga kostnadsuppskattningar. Dessutom hade kvarstående värden kanske inte beaktats. Förvaltningsmyndigheterna upptäckte inte dessa problem när de godkände projekt för medfinansiering och/eller godkände betalningar till projektet.

| 5.39 | Att utgifter redovisades för högt på grund av att finansieringsunderskottet hade beräknats felaktigt konstaterades i 1 % av de granskade transaktionerna. De svarar för 5 % av alla kvantifierbara fel och står för omkring 5 % av den uppskattade felprocenten inom dessa politikområden (se ruta 5.3). När det gäller ytterligare 7 % av projekten har revisionsrätten inte kvantifierat felen. Detta beror antingen på att kommissionens vägledning var otydlig den dag då projektet godkändes eller på att projekten ännu inte hade avslutats. |
| --- | --- |

5.39

Att utgifter redovisades för högt på grund av att finansieringsunderskottet hade beräknats felaktigt konstaterades i 1 % av de granskade transaktionerna. De svarar för 5 % av alla kvantifierbara fel och står för omkring 5 % av den uppskattade felprocenten inom dessa politikområden (se ruta 5.3). När det gäller ytterligare 7 % av projekten har revisionsrätten inte kvantifierat felen. Detta beror antingen på att kommissionens vägledning var otydlig den dag då projektet godkändes eller på att projekten ännu inte hade avslutats.

| 5.38 och 5.39 | Avseende icke kvantifierbara fel understryker kommissionen att






  — | det finns ett fall där man inte anser att ersättning från det nationella hälso- och sjukvårdssystemet utgör inkomster för beräkning av finansieringsunderskottet, |
| --- | --- | --- |

5.38 och 5.39

—

det finns ett fall där man inte anser att ersättning från det nationella hälso- och sjukvårdssystemet utgör inkomster för beräkning av finansieringsunderskottet,

| — | för projekten inom Sammanhållningsfonden för perioden 2000–2006 som samfinansierades före 2003 krävde förordningen att inkomster skulle tas med i beräkningen, dock utan hänvisning till någon viss metod för hur det skulle gå till, men även att principen om att ”förorenaren betalar” skulle främjas, vilket skulle innebära ökade inkomster för de berörda projekten. Dessutom hänvisade förordningen till behovet att utveckla sådana metoder i samråd med respektive medlemsstat. De metoder som tillämpades före 2003 för att ta hänsyn till inkomster, samtidigt som man främjar principen ”förorenaren betalar”, kan därför skilja sig från de metoder som finns i dag, utan att detta utgör ett brott mot gällande regler. |
| --- | --- |

—

för projekten inom Sammanhållningsfonden för perioden 2000–2006 som samfinansierades före 2003 krävde förordningen att inkomster skulle tas med i beräkningen, dock utan hänvisning till någon viss metod för hur det skulle gå till, men även att principen om att ”förorenaren betalar” skulle främjas, vilket skulle innebära ökade inkomster för de berörda projekten. Dessutom hänvisade förordningen till behovet att utveckla sådana metoder i samråd med respektive medlemsstat. De metoder som tillämpades före 2003 för att ta hänsyn till inkomster, samtidigt som man främjar principen ”förorenaren betalar”, kan därför skilja sig från de metoder som finns i dag, utan att detta utgör ett brott mot gällande regler.

Ruta 5.3 –   Exempel på felaktig beräkning av finansieringsunderskottet i inkomstgenererande projekt

Orealistiska kostnadsuppskattningar användes: I ett sammanhållningsprojekt i Portugal som gällde ombyggnad av ett dricksvattennät i en stad angav stödmottagaren de förväntade personalkostnaderna som använts i kostnadsnyttoanalysen för högt. Det ledde till att finansieringsunderskottet angavs för högt.

Liknande fall där alltför stora kostnader beaktades i kostnadsnyttoanalysen konstaterades i projekt inom Eruf och Sammanhållningsfonden i Spanien, Polen och Förenade kungariket.

Reglerna för statligt stöd följdes inte i 3 % av projekten

| 5.40 | Reglerna för statligt stöd ska garantera att medlemsstaternas insatser inte snedvrider konkurrensen och handeln inom EU. Projekten måste följa bestämmelserna för statligt stöd (19). |
| --- | --- |

5.40

Reglerna för statligt stöd ska garantera att medlemsstaternas insatser inte snedvrider konkurrensen och handeln inom EU. Projekten måste följa bestämmelserna för statligt stöd (19).

| 5.41 | I 3 % av de 180 granskade transaktionerna följde de medfinansierade projekten inte reglerna för statligt stöd. I de fall där revisionsrätten kunde fastställa att detta bidrog till en felaktig EU-finansiering kvantifierades felen. Dessa kvantifierade fel svarar för 5 % av alla kvantifierbara fel och står för omkring 9 % av den uppskattade felprocenten inom dessa politikområden. Andra fall där reglerna för statligt stöd inte följdes och för vilka effekten på EU-finansieringen inte kunde kvantifieras i detta skede beaktas inte i revisionsrättens felprocent (se ruta 5.4). År 2011 bekräftade ett avgörande från Europeiska unionens domstol att reglerna för statligt stöd också gäller för infrastrukturprojekt som ska drivas kommersiellt (20). |
| --- | --- |

5.41

I 3 % av de 180 granskade transaktionerna följde de medfinansierade projekten inte reglerna för statligt stöd. I de fall där revisionsrätten kunde fastställa att detta bidrog till en felaktig EU-finansiering kvantifierades felen. Dessa kvantifierade fel svarar för 5 % av alla kvantifierbara fel och står för omkring 9 % av den uppskattade felprocenten inom dessa politikområden. Andra fall där reglerna för statligt stöd inte följdes och för vilka effekten på EU-finansieringen inte kunde kvantifieras i detta skede beaktas inte i revisionsrättens felprocent (se ruta 5.4). År 2011 bekräftade ett avgörande från Europeiska unionens domstol att reglerna för statligt stöd också gäller för infrastrukturprojekt som ska drivas kommersiellt (20).

| 5.41 | Kommissionen instämmer i att efterlevnad av medlemsstatens regler för statligt stöd är ett villkor för programmens stödberättigande. Dock var, vilket visas i exemplet från Grekland i ruta 5.4 nedan, skyldigheten att avisera infrastrukturprojekt juridiskt oklar fram till rättsfallet Leipzig/Halle i EU-domstolen 2011 (som överklagades och avgjordes först 2013). För att ge medlemsstaterna och stödmottagarna klarhet när det gäller de praktiska konsekvenserna av domslutet, publicerade kommissionen riktlinjer i november 2012 som presenterades för samordningskommittén för fonderna. Kommissionen anser, i enlighet med riktlinjerna, att avsaknad av avisering om infrastrukturprojekt före november 2012 inte är en oriktighet. |
| --- | --- |

5.41

Ruta 5.4 –   Exempel på projekt som inte följde reglerna för statligt stöd

Statligt stöd meddelades inte kommissionen: I ett Erufprojekt i Grekland som gällde uppförande av hamnanläggningar utgjordes stödet av statligt stöd (21). Kommissionen underrättades inte om projektet såsom krävs enligt artikel 108 i EUF-fördraget och därmed hade man inte bedömt om det var förenligt med den inre marknaden.

Liknande fall konstaterades i Erufprojekt i Tyskland och Förenade kungariket.

Fel i kommissionens slutbetalningar

| 5.42 | Tidigare år har revisionsrätten konstaterat att dokumentation om avslutande av program som inte är tillförlitlig (t.ex. deklarationen om att en stödform har avvecklats) kan leda till att oriktiga utgifter ersätts felaktigt om inte kommissionen vidtar lämpliga åtgärder för att upptäcka och korrigera de underliggande problemen (22). |
| --- | --- |

5.42

Tidigare år har revisionsrätten konstaterat att dokumentation om avslutande av program som inte är tillförlitlig (t.ex. deklarationen om att en stödform har avvecklats) kan leda till att oriktiga utgifter ersätts felaktigt om inte kommissionen vidtar lämpliga åtgärder för att upptäcka och korrigera de underliggande problemen (22).

| 5.42 | De brister i avvecklingsdeklarationer som påpekas av revisionsrätten hade konstaterats och analyserats av kommissionen redan före revisionsrättens granskning, vilken ägde rum i ett tidigt skede av avslutandeförfarandet (40). Dessa brister åtgärdades av kommissionen under avslutandeförfarandet efter revisionsrättens revision och kompletterande revisionsarbete har genomförts efter den inledande bedömningen av avslutandehandlingarna. Finansiella korrigeringar har gjorts vid behov. |
| --- | --- |

5.42

| 5.43 | I årets urval ingick slutbetalningar till två operativa program (Österrike och Polen) och sju projekt inom Sammanhållningsfonden (Spanien) från perioden 2000–2006 för vilka totalt 22 projekt inom Eruf och Sammanhållningsfonden granskades. Revisionsrätten konstaterade fel i 12 av dessa 22 projekt. När det gäller ett operativt program inom Eruf konstaterade revisionsrätten att inte alla utgifter i slutbetalningen var korrekta (Österrike). Kommissionen avslutade dock detta operativa program 2012 utan någon finansiell korrigering. När det gäller de sju projekten inom Sammanhållningsfonden i Spanien gjordes inga finansiella korrigeringar av de fel som revisionsrätten hade upptäckt. |
| --- | --- |

5.43

I årets urval ingick slutbetalningar till två operativa program (Österrike och Polen) och sju projekt inom Sammanhållningsfonden (Spanien) från perioden 2000–2006 för vilka totalt 22 projekt inom Eruf och Sammanhållningsfonden granskades. Revisionsrätten konstaterade fel i 12 av dessa 22 projekt. När det gäller ett operativt program inom Eruf konstaterade revisionsrätten att inte alla utgifter i slutbetalningen var korrekta (Österrike). Kommissionen avslutade dock detta operativa program 2012 utan någon finansiell korrigering. När det gäller de sju projekten inom Sammanhållningsfonden i Spanien gjordes inga finansiella korrigeringar av de fel som revisionsrätten hade upptäckt.

| 5.43 | Kommissionen kommer att följa upp de fel som identifierades i avslutade program och kan konstatera att man kan göra finansiella korrigeringar upp till tre år efter ett programs formella avslutande om en kvarstående felprocent upptäcks.

  I april 2013 skickade kommissionen till Europaparlamentet en översiktsrapport över finansiella korrigeringar som genomförts av kommissionen och rapporterats av medlemsstaterna avseende program för perioden 2000–2006. Enligt rapporten uppgick korrigeringarna till minst 5,6 % (7,3 miljarder euro) av Eruf-tilldelningarna för programperioden till och med den 31 december 2012 (och 6,2 % eller 8,1 miljarder euro till och med den 31 mars 2013) (41).


  Vad gäller de sju projekt inom Sammanhållningsfonden som revisionsrätten nämner hänvisar kommissionen till sitt svar på punkt 5.39 och understryker vidare att inget brott mot gällande regelverk begåtts som motiverar en finansiell korrigering. |
| --- | --- |

5.43

I april 2013 skickade kommissionen till Europaparlamentet en översiktsrapport över finansiella korrigeringar som genomförts av kommissionen och rapporterats av medlemsstaterna avseende program för perioden 2000–2006. Enligt rapporten uppgick korrigeringarna till minst 5,6 % (7,3 miljarder euro) av Eruf-tilldelningarna för programperioden till och med den 31 december 2012 (och 6,2 % eller 8,1 miljarder euro till och med den 31 mars 2013) (41).

Vad gäller de sju projekt inom Sammanhållningsfonden som revisionsrätten nämner hänvisar kommissionen till sitt svar på punkt 5.39 och understryker vidare att inget brott mot gällande regelverk begåtts som motiverar en finansiell korrigering.

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

Revisionsmyndigheter

| 5.44 | I de 27 medlemsstaterna har 112 revisionsmyndigheter inrättats för de 434 operativa programmen inom Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF under programperioden 2007–2013 (se punkterna 5.10 och 5.13) (23). |
| --- | --- |

5.44

I de 27 medlemsstaterna har 112 revisionsmyndigheter inrättats för de 434 operativa programmen inom Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF under programperioden 2007–2013 (se punkterna 5.10 och 5.13) (23).

| 5.45 | På sammanhållningsområdet ger revisionsmyndigheternas årliga kontrollrapporter och årliga revisionsuttalanden information om korrektheten i EU:s utgifter inom Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF för programperioden 2007–2013 (24). Under 2012 överlämnades totalt 198 årliga kontrollrapporter och årliga revisionsuttalanden (25) avseende 317 operativa program inom Eruf/Sammanhållningsfonden och 117 operativa program inom ESF till kommissionen (26). |
| --- | --- |

5.45

På sammanhållningsområdet ger revisionsmyndigheternas årliga kontrollrapporter och årliga revisionsuttalanden information om korrektheten i EU:s utgifter inom Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF för programperioden 2007–2013 (24). Under 2012 överlämnades totalt 198 årliga kontrollrapporter och årliga revisionsuttalanden (25) avseende 317 operativa program inom Eruf/Sammanhållningsfonden och 117 operativa program inom ESF till kommissionen (26).

| 5.45 | Revisionsmyndigheterna spelar en central roll när det gäller att bygga upp säkerheten i början av programperioden och vid införandet av systemen. Därefter avger de varje år ett revisionsyttrande om hur förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar, som grundar sig på revisioner av förvaltnings- och kontrollsystemen och ett statistiskt urval av verksamheter som utförts i överensstämmelse med en revisionsstrategi. Förordningen ger kommissionen möjlighet att förlita sig på en revisionsmyndighets arbete för sin säkerhet under vissa villkor (artikel 73 i förordning (EG) nr 1083/2006).

  Kommissionen har ett nära samarbete och en nära samordning med revisionsmyndigheterna, och började redan 2009 att se över deras metoder och revisionsresultat. Detta upplägg bidrog till en kapacitetsökning genom att revisionsmyndigheterna fick rådgivning, vägledning och rekommendationer via kommissionens upprepade kontroller.


  I sina årliga verksamhetsrapporter för 2012 har GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning i detalj analyserat revisionsinformationen och de resultat som rapporterades av revisionsmyndigheterna i deras årliga kontrollrapporter för 2012 (se sidorna 33–37 i GD Regional- och stadspolitiks årliga verksamhetsrapport för 2012 och sidorna 35–39 i GD Sysselsättnings årliga verksamhetsrapport för 2012). |
| --- | --- |

5.45

Kommissionen har ett nära samarbete och en nära samordning med revisionsmyndigheterna, och började redan 2009 att se över deras metoder och revisionsresultat. Detta upplägg bidrog till en kapacitetsökning genom att revisionsmyndigheterna fick rådgivning, vägledning och rekommendationer via kommissionens upprepade kontroller.

I sina årliga verksamhetsrapporter för 2012 har GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning i detalj analyserat revisionsinformationen och de resultat som rapporterades av revisionsmyndigheterna i deras årliga kontrollrapporter för 2012 (se sidorna 33–37 i GD Regional- och stadspolitiks årliga verksamhetsrapport för 2012 och sidorna 35–39 i GD Sysselsättnings årliga verksamhetsrapport för 2012).

Revisionsrättens granskning av fyra revisionsmyndigheter

| 5.46 | I
  bilaga 5.2
  finns resultaten av de enskilda nyckelkrav som granskades och den samlade bedömningen av de granskade revisionsmyndigheterna: Belgien (Vallonien), Malta, Slovakien och Förenade kungariket (England). Revisionsrätten lade särskild vikt vid de årliga kontrollrapporterna och de årliga revisionsuttalandena och vid de delar av revisionsmyndigheternas arbete som hade en direkt och betydande inverkan på deras slutsatser. |
| --- | --- |

5.46

I
  bilaga 5.2
  finns resultaten av de enskilda nyckelkrav som granskades och den samlade bedömningen av de granskade revisionsmyndigheterna: Belgien (Vallonien), Malta, Slovakien och Förenade kungariket (England). Revisionsrätten lade särskild vikt vid de årliga kontrollrapporterna och de årliga revisionsuttalandena och vid de delar av revisionsmyndigheternas arbete som hade en direkt och betydande inverkan på deras slutsatser.

| 5.46 | Sedan början av den innevarande programperioden har kommissionen genomfört 269 revisionsuppdrag för att granska, helt eller delvis, det arbete som utförts av 41 revisionsmyndigheter för Eruf/SF, vilket omfattar 96 % av alla Eruf-/SF-anslag, och det arbete som 84 revisionsmyndigheter utfört för ESF, vilket omfattar 99 % av alla ESF-anslag. Detta arbete innefattade de fyra revisionsmyndigheter som granskades av revisionsrätten. Kommissionen valde att granska de flesta revisionsmyndigheter på grundval av en årligen uppdaterad riskbedömning som utöver flera riskkriterier som granskas över tid även inkluderar programanslag. |
| --- | --- |

5.46

| 5.47 | För var och en av revisionsmyndigheterna granskade revisionsrätten följande:






  a) | Organisation och revisionsmetoder. |
| --- | --- | --- |

5.47

För var och en av revisionsmyndigheterna granskade revisionsrätten följande:

a)

Organisation och revisionsmetoder.

| b) | Arbetspapper för två systemgranskningar. |
| --- | --- |

b)

Arbetspapper för två systemgranskningar.

| c) | Arbetspapper för ett urval av 20 granskningar av insatser, bland annat upprepades minst fem av de 20 granskningarna. |
| --- | --- |

c)

Arbetspapper för ett urval av 20 granskningar av insatser, bland annat upprepades minst fem av de 20 granskningarna.

| d) | De årliga kontrollrapporterna och årliga revisionsuttalandena för 2012 med tillhörande arbetspapper. |
| --- | --- |

d)

De årliga kontrollrapporterna och årliga revisionsuttalandena för 2012 med tillhörande arbetspapper.

| 5.48 | Liksom tidigare år konstaterade revisionsrätten att organisationen vid alla fyra granskade revisionsmyndigheter i allmänhet följde EU:s bestämmelser. Det gällde också för den revisionsmetod som användes vid systemgranskningarna. Revisionsrätten konstaterade dock brister i hur revisionsmyndigheterna genomför sina granskningar av insatser och system och/eller rapporterar resultatet av dem till kommissionen (27). |
| --- | --- |

5.48

Liksom tidigare år konstaterade revisionsrätten att organisationen vid alla fyra granskade revisionsmyndigheter i allmänhet följde EU:s bestämmelser. Det gällde också för den revisionsmetod som användes vid systemgranskningarna. Revisionsrätten konstaterade dock brister i hur revisionsmyndigheterna genomför sina granskningar av insatser och system och/eller rapporterar resultatet av dem till kommissionen (27).

| 5.49 | Revisionsrätten bedömde att tre av de fyra revisionsmyndigheterna var ”delvis ändamålsenliga” och att en var ”ändamålsenlig”. När det gäller de revisionsmyndigheter som bedömdes som ”delvis ändamålsenliga” anser revisionsrätten att de årliga kontrollrapporterna inte följde reglerna fullt ut och/eller så hade revisionsrättens upprepning av revisioner av insatser visat på problem som tidigare inte hade upptäckts av revisionsmyndigheten. |
| --- | --- |

5.49

Revisionsrätten bedömde att tre av de fyra revisionsmyndigheterna var ”delvis ändamålsenliga” och att en var ”ändamålsenlig”. När det gäller de revisionsmyndigheter som bedömdes som ”delvis ändamålsenliga” anser revisionsrätten att de årliga kontrollrapporterna inte följde reglerna fullt ut och/eller så hade revisionsrättens upprepning av revisioner av insatser visat på problem som tidigare inte hade upptäckts av revisionsmyndigheten.

| 5.49 | På grundval av revisionsbevis som samlats in under flera år anser kommissionen att det går att förlita sig på det arbete som utförs av dessa fyra väl fungerande revisionsmyndigheter för sin kvalitetssäkring (se kommissionens svar på punkterna 6.30 och 6.31). |
| --- | --- |

5.49

Bedömning av kommissionens övervakning av revisionsmyndigheterna

| 5.50 | År 2012 fortsatte kommissionen sin undersökning om tillförlitligheten i revisionsmyndigheternas arbete och deras efterlevnad av EU:s bestämmelser (28). Kommissionen fann liknande brister i revisionsmyndigheternas arbete som revisionsrätten konstaterat för 2012 (se punkterna 5.48 och 5.49) eller under tidigare år (29). |
| --- | --- |

5.50

År 2012 fortsatte kommissionen sin undersökning om tillförlitligheten i revisionsmyndigheternas arbete och deras efterlevnad av EU:s bestämmelser (28). Kommissionen fann liknande brister i revisionsmyndigheternas arbete som revisionsrätten konstaterat för 2012 (se punkterna 5.48 och 5.49) eller under tidigare år (29).

| 5.50 | Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 5.46 där man informerar om de revisionsuppdrag som genomförts inom området sammanhållningspolitik sedan 2009. Undersökningen av revisionsmyndigheterna är densamma som enligt kommissionens aktuella revisionsstrategi. GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering fortsätter sitt revisionsarbete med ytterligare 102 granskningsuppdrag fram till mitten av 2014. |
| --- | --- |

5.50

| 5.51 | Dessutom bedömde kommissionen genom en skrivbordsgranskning den information som revisionsmyndigheterna lämnat i de årliga kontrollrapporterna och i de årliga revisionsuttalandena om varje operativt program inom Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF (30). Om kommissionen anser att den felprocent som rapporterats av en revisionsmyndighet är tillförlitlig och representativ för det operativa programmet (eller gruppen av operativa program) kan den godta den eller räkna om den utifrån kompletterande information. Om kommissionen anser att en rapporterad felprocent inte är tillförlitlig tillämpar den en schablonmässigt beräknad felprocent (mellan 2 och 25 %) beroende på hur den riskbedömer det operativa programmet. |
| --- | --- |

5.51

Dessutom bedömde kommissionen genom en skrivbordsgranskning den information som revisionsmyndigheterna lämnat i de årliga kontrollrapporterna och i de årliga revisionsuttalandena om varje operativt program inom Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF (30). Om kommissionen anser att den felprocent som rapporterats av en revisionsmyndighet är tillförlitlig och representativ för det operativa programmet (eller gruppen av operativa program) kan den godta den eller räkna om den utifrån kompletterande information. Om kommissionen anser att en rapporterad felprocent inte är tillförlitlig tillämpar den en schablonmässigt beräknad felprocent (mellan 2 och 25 %) beroende på hur den riskbedömer det operativa programmet.

| 5.51 | Kommissionen understryker att analysen av årliga kontrollrapporter och revisionsutlåtanden utgör en viktig del av den säkerhetsuppbyggnadsprocess som stödjer den försäkring om internkontroll i de årliga verksamhetsrapporterna i vilken resultaten av analysen rapporteras (se till exempel GD Regional- och stadspolitiks årliga verksamhetsrapport för 2012, sidorna 33–35 och bilaga 9 samt GD Sysselsättning, socialpolitik och inkluderings årliga verksamhetsrapport för 2012, sidorna 35–38 och bilaga 8).

  Avseende tillförlitligheten och representativiteten i rapporterade felprocentsatser hänvisas till punkt 5.52, andra strecksatsen. |
| --- | --- |

5.51

Avseende tillförlitligheten och representativiteten i rapporterade felprocentsatser hänvisas till punkt 5.52, andra strecksatsen.

| 5.52 | Revisionsrättens granskningsresultat, som byggde på den information som fanns tillgänglig vid kommissionen och ytterligare uppgifter som begärdes in från revisionsmyndigheterna för alla tre fonder (Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF), var följande (31): |
| --- | --- |

5.52

Revisionsrättens granskningsresultat, som byggde på den information som fanns tillgänglig vid kommissionen och ytterligare uppgifter som begärdes in från revisionsmyndigheterna för alla tre fonder (Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF), var följande (31):

5.52

| — | Kommissionens möjlighet att godkänna och, vid behov, justera de felprocentsatser som revisionsmyndigheterna anger i sina årliga kontrollrapporter är begränsad eftersom revisionsmyndigheterna inte är skyldiga att informera kommissionen om sina transaktionsgranskningar (32). |
| --- | --- |

—

Kommissionens möjlighet att godkänna och, vid behov, justera de felprocentsatser som revisionsmyndigheterna anger i sina årliga kontrollrapporter är begränsad eftersom revisionsmyndigheterna inte är skyldiga att informera kommissionen om sina transaktionsgranskningar (32).

| — | I början av året analyserar kommissionen alltid alla årliga kontrollrapporter och revisionsyttranden som skickats in av de nationella revisionsmyndigheterna. Den beaktar dessutom alla nationella revisionsresultat som tas emot från revisionsmyndigheterna under året samt övriga revisionsresultat från kommissionen och revisionsrätten. För att ytterligare förbättra tillförlitligheten i de rapporterade felprocentsatserna och på grundval av de tveksamheter och risker som identifierats har kommissionens enheter under 2013 utfört granskningar på plats för Eruf/SF (elva uppdrag i nio medlemsstater) för att inhämta ytterligare bevisning och erhålla klargöranden om de årliga kontrollrapporter som lämnats in och i synnerhet om den metod som använts för beräkningen av felprocenten. I vissa fall ledde detta till en omberäkning av felprocenten. Kommissionen begärde också ytterligare information skriftligen från vissa revisionsmyndigheter, som tillhandahållit denna.

  Resultatet av denna analys är en central källa i revisionsprocessen, såsom förklaras i den årliga verksamhetsrapporten.


  På så sätt har kommissionen samlat in omfattande kunskaper om de risker som gäller för respektive revisionsmyndighet. |
| --- | --- |

—

Resultatet av denna analys är en central källa i revisionsprocessen, såsom förklaras i den årliga verksamhetsrapporten.

På så sätt har kommissionen samlat in omfattande kunskaper om de risker som gäller för respektive revisionsmyndighet.

| — | När det gällde 51 av de 138 operativa program som granskades konstaterade revisionsrätten att kommissionen inte hade tillräckligt med information för att kunna godta (eller räkna om) de felprocentsatser som revisionsmyndigheterna rapporterade när den bedömde de årliga kontrollrapporterna. Detta innefattar fall där de granskade utgifter som angavs i den årliga kontrollrapporten inte helt motsvarade det operativa programmets utgifter under året eller där de felprocentsatser som rapporterades i den årliga kontrollrapporten inte beräknades korrekt av revisionsmyndigheten. |
| --- | --- |

—

När det gällde 51 av de 138 operativa program som granskades konstaterade revisionsrätten att kommissionen inte hade tillräckligt med information för att kunna godta (eller räkna om) de felprocentsatser som revisionsmyndigheterna rapporterade när den bedömde de årliga kontrollrapporterna. Detta innefattar fall där de granskade utgifter som angavs i den årliga kontrollrapporten inte helt motsvarade det operativa programmets utgifter under året eller där de felprocentsatser som rapporterades i den årliga kontrollrapporten inte beräknades korrekt av revisionsmyndigheten.

| — | Kommissionen konstaterar att de 51 program som revisionsrätten hänvisar till motsvarar det arbete som utförts av nio revisionsmyndigheter av sammanlagt 112 revisionsmyndigheter som ansvarar för Eruf, ESF och SF. Kommissionen konstaterar vidare att den tekniska fråga som ställs avseende de 31 programmen i Frankrike inte ändrar revisionsmyndighetens och kommissionens bedömning.

  Kommissionen understryker att schablonsatser tillämpades där så var lämpligt när den rapporterade felprocenten bedömdes som otillförlitlig av kommissionen. För de 14 program där ingen schablonsats tillämpades bedömde kommissionen den rapporterade felprocenten som tillförlitlig och konstaterar att användning av ett felprocenturval som baseras på icke-statistiskt urval planeras i förordningen i händelse av små verksamhetspopulationer.


  Dessa är de enda tillgängliga indikatorerna för att uppskatta den övergripande risken för de berörda programmen och används därför av kommissionen i kvalitetssäkringssyfte. I sådana fall beaktar kommissionen även populationens egenskaper och revisionernas räckvidd. Kommissionen har aktivt främjat användningen av statistiskt urval under 2012/2013 och uppdaterade sina riktlinjer 2013 så att statiskt urval tillåts även när verksamhetspopulationen är liten, för att uppnå representativa resultat.


  I samband med ovanstående är det viktigt att observera att kommissionen i arbetet med att validera de procent som rapporteras av revisionsmyndigheterna använder alla revisionsförfaranden som finns att tillgå om det skulle uppstå tveksamheter rörande korrekthet och/eller tillförlitlighet när det gäller rapporterade felprocentsatser: skriftliga eller muntliga frågor till revisionsmyndigheterna, granskningar på plats och/eller analys av ytterligare information från revisionsmyndigheterna, däribland enskilda revisionsresultat om så krävs. Baserat på den här informationen justerades felprocenten i de årliga kontrollrapporterna i 21 % av Eruf-/SF-programmen och 15,4 % av ESF-programmen. Dessutom ansågs den rapporterade felprocenten på 11 % för Eruf-/SF-programmen och ESF-programmen otillförlitlig och ersattes därför av en schablonsats av kommissionen (se de årliga kontrollrapporterna för 2012, sidan 35 för GD Regional- och stadspolitik respektive sidan 37 för GD Sysselsättning).


  För ytterligare klargöranden rörande rapporterade felprocentsatser från revisionsmyndigheterna rörande ESF hänvisar kommissionen till sitt svar på punkt 6.40 a. |
| --- | --- |

—

Kommissionen understryker att schablonsatser tillämpades där så var lämpligt när den rapporterade felprocenten bedömdes som otillförlitlig av kommissionen. För de 14 program där ingen schablonsats tillämpades bedömde kommissionen den rapporterade felprocenten som tillförlitlig och konstaterar att användning av ett felprocenturval som baseras på icke-statistiskt urval planeras i förordningen i händelse av små verksamhetspopulationer.

Dessa är de enda tillgängliga indikatorerna för att uppskatta den övergripande risken för de berörda programmen och används därför av kommissionen i kvalitetssäkringssyfte. I sådana fall beaktar kommissionen även populationens egenskaper och revisionernas räckvidd. Kommissionen har aktivt främjat användningen av statistiskt urval under 2012/2013 och uppdaterade sina riktlinjer 2013 så att statiskt urval tillåts även när verksamhetspopulationen är liten, för att uppnå representativa resultat.

I samband med ovanstående är det viktigt att observera att kommissionen i arbetet med att validera de procent som rapporteras av revisionsmyndigheterna använder alla revisionsförfaranden som finns att tillgå om det skulle uppstå tveksamheter rörande korrekthet och/eller tillförlitlighet när det gäller rapporterade felprocentsatser: skriftliga eller muntliga frågor till revisionsmyndigheterna, granskningar på plats och/eller analys av ytterligare information från revisionsmyndigheterna, däribland enskilda revisionsresultat om så krävs. Baserat på den här informationen justerades felprocenten i de årliga kontrollrapporterna i 21 % av Eruf-/SF-programmen och 15,4 % av ESF-programmen. Dessutom ansågs den rapporterade felprocenten på 11 % för Eruf-/SF-programmen och ESF-programmen otillförlitlig och ersattes därför av en schablonsats av kommissionen (se de årliga kontrollrapporterna för 2012, sidan 35 för GD Regional- och stadspolitik respektive sidan 37 för GD Sysselsättning).

För ytterligare klargöranden rörande rapporterade felprocentsatser från revisionsmyndigheterna rörande ESF hänvisar kommissionen till sitt svar på punkt 6.40 a.

| — | När det gällde 16 av de 138 operativa programmen rapporterade revisionsmyndigheterna felprocentsatser som inte var representativa (dvs. procentsatser som varken byggde på en statistisk eller en formell icke statistisk urvalsmetod i enlighet med kommissionens vägledning). Kommissionen bör inte använda sådana satser vid sin kvalitetssäkring för att beräkna felprocenten för det operativa programmet som helhet. Revisionsrätten konstaterade att endast när det gällde två av dessa 16 operativa program tillämpade kommissionen schablonmässigt beräknade satser på det sätt som den ska. |
| --- | --- |

—

När det gällde 16 av de 138 operativa programmen rapporterade revisionsmyndigheterna felprocentsatser som inte var representativa (dvs. procentsatser som varken byggde på en statistisk eller en formell icke statistisk urvalsmetod i enlighet med kommissionens vägledning). Kommissionen bör inte använda sådana satser vid sin kvalitetssäkring för att beräkna felprocenten för det operativa programmet som helhet. Revisionsrätten konstaterade att endast när det gällde två av dessa 16 operativa program tillämpade kommissionen schablonmässigt beräknade satser på det sätt som den ska.

| — | När det gäller fem av de 138 operativa programmen ligger den felprocentsats som revisionsrätten räknade om (med hänsyn till de fleråriga finansiella korrigeringarna) över 2 %. |
| --- | --- |

—

När det gäller fem av de 138 operativa programmen ligger den felprocentsats som revisionsrätten räknade om (med hänsyn till de fleråriga finansiella korrigeringarna) över 2 %.

| — | Kommissionen välkomnar det faktum att revisionsrätten kommit till samma slutsatser i alla 138 av de granskade fallen utom fem. Dessa fall berör två revisionsmyndigheter. När det gäller dessa fem fall är kommissionen oenig och bekräftar sin bedömning som rapporterades i den årliga kontrollrapporten för 2012 efter en djupanalys av de förklaringar som lämnats av de berörda revisionsmyndigheterna.

  I synnerhet i fallet med fyra program i Nederländerna som omgrupperats i ett enda urval anser kommissionen att ett projekt, där ett fel upptäcktes av revisionsmyndigheten genom en egen granskning 2012, var av exceptionell karaktär och inte skulle ha valts ut för finansiering. De nationella myndigheterna accepterade att dra tillbaka utgifterna för hela projektet och därigenom den tillhörande oriktiga utgiften i slutet av 2012. Därför anser kommissionen att denna utgift inte ska ingå i beräkningen av prognostiserad felprocent. När det gäller program i Tyskland anser kommissionen att om den del av utgiften som uteslöts från populationen som skulle granskas hade medräknats skulle det ha fått en mycket begränsad effekt på felprocenten.


  Kommissionen anser därför att man uppfyllt sin tillsynsfunktion korrekt med avseende på de felprocentsatser som rapporterats av revisionsmyndigheterna. |
| --- | --- |

—

I synnerhet i fallet med fyra program i Nederländerna som omgrupperats i ett enda urval anser kommissionen att ett projekt, där ett fel upptäcktes av revisionsmyndigheten genom en egen granskning 2012, var av exceptionell karaktär och inte skulle ha valts ut för finansiering. De nationella myndigheterna accepterade att dra tillbaka utgifterna för hela projektet och därigenom den tillhörande oriktiga utgiften i slutet av 2012. Därför anser kommissionen att denna utgift inte ska ingå i beräkningen av prognostiserad felprocent. När det gäller program i Tyskland anser kommissionen att om den del av utgiften som uteslöts från populationen som skulle granskas hade medräknats skulle det ha fått en mycket begränsad effekt på felprocenten.

Kommissionen anser därför att man uppfyllt sin tillsynsfunktion korrekt med avseende på de felprocentsatser som rapporterats av revisionsmyndigheterna.

Granskning av kommissionens årliga verksamhetsrapporter

| 5.53 | Revisionsrätten bedömde de årliga verksamhetsrapporterna för 2012 med tillhörande förklaringar för generaldirektoraten för regional- och stadspolitik, för transport och rörlighet samt för energi. I synnerhet när det gäller korrektheten avseende de betalningar som godkändes under 2012






  a) | bedömde revisionsrätten reservationerna för 2012, |
| --- | --- | --- |

5.53

Revisionsrätten bedömde de årliga verksamhetsrapporterna för 2012 med tillhörande förklaringar för generaldirektoraten för regional- och stadspolitik, för transport och rörlighet samt för energi. I synnerhet när det gäller korrektheten avseende de betalningar som godkändes under 2012

a)

bedömde revisionsrätten reservationerna för 2012,

| b) | kontrollerade revisionsrätten enhetligheten och riktigheten i kommissionens beräkning av belopp med risk. |
| --- | --- |

b)

kontrollerade revisionsrätten enhetligheten och riktigheten i kommissionens beräkning av belopp med risk.

Generaldirektoratet för regional- och stadspolitik

| 5.54 | I den årliga verksamhetsrapporten för 2012 uppskattade generaldirektoratet för regional- och stadspolitik att det fanns risk för fel i mellan 2,2 och 5,0 % av de mellanliggande betalningar och slutbetalningar för Eruf och Sammanhållningsfonden under programperioden 2007–2013 som godkändes under 2012 (33). |
| --- | --- |

5.54

I den årliga verksamhetsrapporten för 2012 uppskattade generaldirektoratet för regional- och stadspolitik att det fanns risk för fel i mellan 2,2 och 5,0 % av de mellanliggande betalningar och slutbetalningar för Eruf och Sammanhållningsfonden under programperioden 2007–2013 som godkändes under 2012 (33).

| 5.55 | Denna uppskattning, som generaldirektoratet för regional- och stadspolitik gjorde i den årliga verksamhetsrapporten för 2012, bygger på de felprocentsatser som rapporterades av revisionsmyndigheterna avseende utgifterna under 2011 (34). Den ligger över den väsentlighetsgräns på 2 % som kommissionen har fastställt och stämmer överens med revisionsrättens bedömning av detta politikområde för 2011 (35). |
| --- | --- |

5.55

Denna uppskattning, som generaldirektoratet för regional- och stadspolitik gjorde i den årliga verksamhetsrapporten för 2012, bygger på de felprocentsatser som rapporterades av revisionsmyndigheterna avseende utgifterna under 2011 (34). Den ligger över den väsentlighetsgräns på 2 % som kommissionen har fastställt och stämmer överens med revisionsrättens bedömning av detta politikområde för 2011 (35).

| 5.55 | Kommissionen instämmer i att den risknivå som presenteras i GD Regional- och stadspolitiks årliga kontrollrapport för 2012 är jämförbar med revisionsrättens resultat i deras årsrapport för 2011. |
| --- | --- |

5.55

| 5.56 | Antalet operativa program som fått en reservation från generaldirektoratet för regional- och stadspolitik och deras uppskattade ekonomiska inverkan minskade 2012 jämfört med 2011 (36). Det beror främst på att kommissionen uppskattat ett lägre belopp med risk utifrån de felprocentsatser som revisionsmyndigheterna rapporterade i sina årliga kontrollrapporter för 2012. |
| --- | --- |

5.56

Antalet operativa program som fått en reservation från generaldirektoratet för regional- och stadspolitik och deras uppskattade ekonomiska inverkan minskade 2012 jämfört med 2011 (36). Det beror främst på att kommissionen uppskattat ett lägre belopp med risk utifrån de felprocentsatser som revisionsmyndigheterna rapporterade i sina årliga kontrollrapporter för 2012.

| 5.56 | Såsom anges i sammanfattningen av GD Regional- och stadspolitiks årliga verksamhetsrapport för 2012 beror minskningen av antalet reservationer främst på de korrigerande åtgärder som vidtagits i medlemsstaterna och genomförandet av finansiella korrigeringar av kommissionen (se den årliga kontrollrapporten för 2012, sidorna 46–49). Den strikta politik som GD Regional- och stadspolitik följer vad gäller varningar, avbrott, inställelser och finansiella korrigeringar har fungerat som ett incitament att förbättra förvaltnings- och kontrollsystemen. |
| --- | --- |

5.56

| 5.57 | Revisionsrätten anser att generaldirektoratet för regional- och stadspolitik borde ha utfärdat en reservation avseende ytterligare fem operativa program (se punkt 5.52). |
| --- | --- |

5.57

Revisionsrätten anser att generaldirektoratet för regional- och stadspolitik borde ha utfärdat en reservation avseende ytterligare fem operativa program (se punkt 5.52).

| 5.57 | Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 5.52, som bekräftar att det inte fanns något skäl för en reservation i något av de fem fallen. I fyra av dessa program som omgrupperades i ett enda urval korrigerades felet 2012 och därför behöver det inte inkluderas i beräkningen av den prognostiserade felprocenten. När det gäller det femte programmet anser kommissionen att om den del av utgiften som uteslöts från populationen som skulle granskas hade medräknats skulle det ha fått en mycket begränsad effekt på felprocenten. |
| --- | --- |

5.57

| 5.58 | När GD Regional- och stadspolitik bedömer operativa program beaktar det även uppgifter om flerårig ackumulerad kvarstående risk (som beräknas av kommissionen och beaktar finansiella korrigeringar som gjorts på EU-nivå och nationell nivå sedan programperioden startade). Kommissionen har dock endast begränsad information om huruvida de system som medlemsstaterna har infört för finansiella korrigeringar är ändamålsenliga. Detta medför en risk för att kommissionens bedömning av enskilda operativa program i den årliga verksamhetsrapporten inte är tillräckligt tillförlitlig. |
| --- | --- |

5.58

När GD Regional- och stadspolitik bedömer operativa program beaktar det även uppgifter om flerårig ackumulerad kvarstående risk (som beräknas av kommissionen och beaktar finansiella korrigeringar som gjorts på EU-nivå och nationell nivå sedan programperioden startade). Kommissionen har dock endast begränsad information om huruvida de system som medlemsstaterna har infört för finansiella korrigeringar är ändamålsenliga. Detta medför en risk för att kommissionens bedömning av enskilda operativa program i den årliga verksamhetsrapporten inte är tillräckligt tillförlitlig.

| 5.58 | Sedan 2011 har kommissionens enheter på begäran av den myndighet som beviljar ansvarsfrihet utfört riskbaserade granskningar av systemen för registrering och rapportering av finansiella korrigeringar. Som en följd har man varje år ökat informationen om hur medlemsstaternas system fungerar och begärt en förbättring av systemen där så varit nödvändigt (se den sammanfattande rapport som skickades till den myndighet som beviljar ansvarsfrihet och revisionsrätten 2013) (42). Dessutom utför revisionsmyndigheterna själva granskningar av de attesterande organens aktiviteter och rapporterar resultaten till kommissionen, som beaktar denna information i sin bedömning. |
| --- | --- |

5.58

| 5.59 | Den metod revisionsrätten använder när den beaktar finansiella korrigeringar i sina granskningar beskrivs i punkterna 1.19–1.35 i kapitel 1. |
| --- | --- |

5.59

Den metod revisionsrätten använder när den beaktar finansiella korrigeringar i sina granskningar beskrivs i punkterna 1.19–1.35 i kapitel 1.

| 5.59 | Kommissionen har vidtagit alla nödvändiga åtgärder enligt fördraget och som planeras i förordningen för att skydda EU:s budget.

  Kommissionen anser att den gjort allt i sin makt och handlat helt i enlighet med de befintliga förordningarna under det budgetår som granskats av revisionsrätten, men konstaterar att ingen hänsyn tagits till de schablonkorrigeringar som tillämpats på programmen i Tjeckien och Slovakien vid beräkningen av felprocenten för 2012.


  Se kommissionens svar på punkterna 5.26 och ruta 1.2. |
| --- | --- |

5.59

Kommissionen anser att den gjort allt i sin makt och handlat helt i enlighet med de befintliga förordningarna under det budgetår som granskats av revisionsrätten, men konstaterar att ingen hänsyn tagits till de schablonkorrigeringar som tillämpats på programmen i Tjeckien och Slovakien vid beräkningen av felprocenten för 2012.

Se kommissionens svar på punkterna 5.26 och ruta 1.2.

Generaldirektoratet för transport och rörlighet och generaldirektoratet för energi

| 5.60 | Generaldirektoratet för transport och rörlighet och generaldirektoratet för energi






  — | utfärdade reservationer som omfattade 23 respektive 57 % av de totala betalningsbemyndiganden som hade godkänts under året, |
| --- | --- | --- |

5.60

Generaldirektoratet för transport och rörlighet och generaldirektoratet för energi

—

utfärdade reservationer som omfattade 23 respektive 57 % av de totala betalningsbemyndiganden som hade godkänts under året,

| — | uppskattade att cirka 4,6 % av de betalningar som godkändes under 2012 för sjätte och sjunde ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling innehöll fel, |
| --- | --- |

—

uppskattade att cirka 4,6 % av de betalningar som godkändes under 2012 för sjätte och sjunde ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling innehöll fel,

| — | på grundval av den kvarstående felprocenten uppskattar dessa generaldirektorat effekten av reservationerna till 2,5 % av de betalningar till ramprogrammen för forskning som gjorts under 2012. |
| --- | --- |

—

på grundval av den kvarstående felprocenten uppskattar dessa generaldirektorat effekten av reservationerna till 2,5 % av de betalningar till ramprogrammen för forskning som gjorts under 2012.

| 5.61 | År 2012 konstaterade revisionsrätten kvantifierbara fel i sex av åtta granskade TEN-T-projekt (75 %). Men generaldirektoratet för transport och rörlighet har inte utfärdat någon reservation avseende bristande efterlevnad av EU:s och nationella regler för offentlig upphandling när det gäller TEN-T-programmet. Revisionsrätten noterar även att generaldirektoratet för energi utfärdade en sådan reservation avseende europeiska energiprogrammet för återhämtning där revisionsrätten hade konstaterat liknande problem (37). |
| --- | --- |

5.61

År 2012 konstaterade revisionsrätten kvantifierbara fel i sex av åtta granskade TEN-T-projekt (75 %). Men generaldirektoratet för transport och rörlighet har inte utfärdat någon reservation avseende bristande efterlevnad av EU:s och nationella regler för offentlig upphandling när det gäller TEN-T-programmet. Revisionsrätten noterar även att generaldirektoratet för energi utfärdade en sådan reservation avseende europeiska energiprogrammet för återhämtning där revisionsrätten hade konstaterat liknande problem (37).

| 5.61 | Kommissionen anser att GD Transport och rörlighet har följt de stående instruktionerna för de årliga verksamhetsrapporterna för 2012 (ref. Ares(2012) 1240233, punkt 7.4) i detta avseende och att det inte fanns något skäl till en reservation i TEN-T-programmen. I samband med sitt tillsynsansvar för Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T EA) har GD Transport och rörlighet tagit hänsyn till all den information som står till dess förfogande, däribland revisionsrättens rapport 2011 och de försäkringar som organet lämnat.

  I det senare fallet kan det konstateras att den felprocent som upptäckts genom slutliga efterhandskontroller den 31 december 2012 var 1,7 % lägre än väsentlighetströskeln på 2 %. Dessutom vidtog organet ett antal åtgärder under 2012 som beaktade revisionsrättens resultat för att stärka sina kontroller och öka mottagarnas kännedom om offentliga upphandlingsregler.


  Vid tiden för reservationen, den 31 mars 2013, hade GD Transport och rörlighet erhållit tre preliminära iakttagelser från revisionsrätten rörande fel i offentlig upphandling i TEN-T-projekt, varav två hade analyserats och besvarats av GD Transport och rörlighet i februari 2013. |
| --- | --- |

5.61

I det senare fallet kan det konstateras att den felprocent som upptäckts genom slutliga efterhandskontroller den 31 december 2012 var 1,7 % lägre än väsentlighetströskeln på 2 %. Dessutom vidtog organet ett antal åtgärder under 2012 som beaktade revisionsrättens resultat för att stärka sina kontroller och öka mottagarnas kännedom om offentliga upphandlingsregler.

Vid tiden för reservationen, den 31 mars 2013, hade GD Transport och rörlighet erhållit tre preliminära iakttagelser från revisionsrätten rörande fel i offentlig upphandling i TEN-T-projekt, varav två hade analyserats och besvarats av GD Transport och rörlighet i februari 2013.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser för 2012

| 5.62 | När det gäller de politikområden som behandlas i detta kapitel |
| --- | --- |

5.62

När det gäller de politikområden som behandlas i detta kapitel

5.62

| — | visar granskningen av transaktioner att den mest sannolika felprocenten i populationen är 6,8 %, |
| --- | --- |

—

visar granskningen av transaktioner att den mest sannolika felprocenten i populationen är 6,8 %,

| — | Kommissionen konstaterar att den mest sannolika felprocenten ligger i linje med de siffror som revisionsrätten presenterar för de senaste tre åren i samband med den innevarande programperioden.

  Minskningen i felprocent jämfört med föregående perioder är en följd av de förstärkta kontrollbestämmelserna för programperioden 2007–2013 och tillämpningen av en strikt politik där kommissionen avbryter eller ställer in betalningar när brister identifieras. Kommissionen fortsätter att inrikta sina insatser på de program och/eller de medlemsstater som innebär störst risk och att snabbt införa korrigerande åtgärder när brister identifieras (se även svaren på punkterna 1.12 och 1.13).


  Två program som innefattade fel som identifierades av revisionsrätten i urvalet för 2012 (i Tjeckien och i Slovakien) korrigerades 2012 med ett schablonbelopp. Kommissionen anser att den gjort allt i sin makt och handlat helt i enlighet med de befintliga förordningarna för att skydda EU:s budget under det budgetår som granskats av revisionsrätten, men konstaterar att revisionsrätten inte tagit hänsyn till ovan nämnda schablonkorrigering vid beräkningen av felprocenten för 2012. |
| --- | --- |

—

Minskningen i felprocent jämfört med föregående perioder är en följd av de förstärkta kontrollbestämmelserna för programperioden 2007–2013 och tillämpningen av en strikt politik där kommissionen avbryter eller ställer in betalningar när brister identifieras. Kommissionen fortsätter att inrikta sina insatser på de program och/eller de medlemsstater som innebär störst risk och att snabbt införa korrigerande åtgärder när brister identifieras (se även svaren på punkterna 1.12 och 1.13).

Två program som innefattade fel som identifierades av revisionsrätten i urvalet för 2012 (i Tjeckien och i Slovakien) korrigerades 2012 med ett schablonbelopp. Kommissionen anser att den gjort allt i sin makt och handlat helt i enlighet med de befintliga förordningarna för att skydda EU:s budget under det budgetår som granskats av revisionsrätten, men konstaterar att revisionsrätten inte tagit hänsyn till ovan nämnda schablonkorrigering vid beräkningen av felprocenten för 2012.

| — | bedömer revisionsrätten att de granskade systemen för övervakning och kontroll är delvis ändamålsenliga (38). |
| --- | --- |

—

bedömer revisionsrätten att de granskade systemen för övervakning och kontroll är delvis ändamålsenliga (38).

| — | Kommissionen anser att det finns ett grundligt tillsynsförfarande som ger tillräcklig säkerhet vad gäller den övergripande tillförlitligheten i revisionsmyndigheternas arbete.

  Sedan början av den innevarande programperioden har kommissionen genomfört 269 revisionsuppdrag för att granska, helt eller delvis, det arbete som utförts av 41 revisionsmyndigheter för Eruf/SF, vilket omfattar 96 % av alla Eruf-/SF-anslag, och det arbete som 84 revisionsmyndigheter utfört för ESF, vilket omfattar 99 % av alla ESF-anslag.


  På grundval av den här bedömningen understryker kommissionen att revisionsmyndigheternas effektivitet och efterlevnad av kraven kan variera. I enlighet med artikel 73 i förordning (EG) nr 1083/2006 förlitar sig kommissionen från första hälften av 2012 formellt på det arbete som utförs av 15 revisionsmyndigheter för Eruf/SF (för 51 program). Kommissionen kommer att fortsätta att granska revisionsmyndigheternas arbete. |
| --- | --- |

—

Sedan början av den innevarande programperioden har kommissionen genomfört 269 revisionsuppdrag för att granska, helt eller delvis, det arbete som utförts av 41 revisionsmyndigheter för Eruf/SF, vilket omfattar 96 % av alla Eruf-/SF-anslag, och det arbete som 84 revisionsmyndigheter utfört för ESF, vilket omfattar 99 % av alla ESF-anslag.

På grundval av den här bedömningen understryker kommissionen att revisionsmyndigheternas effektivitet och efterlevnad av kraven kan variera. I enlighet med artikel 73 i förordning (EG) nr 1083/2006 förlitar sig kommissionen från första hälften av 2012 formellt på det arbete som utförs av 15 revisionsmyndigheter för Eruf/SF (för 51 program). Kommissionen kommer att fortsätta att granska revisionsmyndigheternas arbete.

| 5.63 | Enligt de samlade revisionsbevisen är felnivån i de godkända utgifterna väsentlig. |
| --- | --- |

5.63

Enligt de samlade revisionsbevisen är felnivån i de godkända utgifterna väsentlig.

| 5.63 | Kommissionen har vidtagit specifika åtgärder för att mildra de identifierade riskerna, vilket i synnerhet innefattar förebyggande och korrigerande åtgärder, t.ex. vägledning, utbildning och förenkling samt en sträng politik när det gäller avbrutna/inställda betalningar och finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

5.63

Rekommendationer

| 5.64 | Resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationer i tidigare årsrapporter har genomförts redovisas i
  bilaga 6.2
  i kapitel 6. |
| --- | --- |

5.64

Resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationer i tidigare årsrapporter har genomförts redovisas i
  bilaga 6.2
  i kapitel 6.

| 5.64 | Se kommissionens svar på punkterna 6.42 och bilaga 6.2. |
| --- | --- |

5.64

| 5.65 | Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten följande: |
| --- | --- |

5.65

Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten följande:

5.65

| — | Rekommendation 1: Kommissionen bör åtgärda bristerna i de ”kontroller på primär nivå” som genomförs av förvaltningsmyndigheter och förmedlande organ när det gäller Eruf och Sammanhållningsfonden genom särskild vägledning och vid behov genom utbildningsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 1: Kommissionen bör åtgärda bristerna i de ”kontroller på primär nivå” som genomförs av förvaltningsmyndigheter och förmedlande organ när det gäller Eruf och Sammanhållningsfonden genom särskild vägledning och vid behov genom utbildningsåtgärder.

Kommissionen instämmer i vikten av att medlemsstaterna genomför kontroller på ”primär nivå” och delar synen att dessa ska utökas. Kommissionen har redan givit medlemsstaterna riktlinjer om hur förvaltningsmyndigheterna bör fastställa och genomföra sina förvaltningskontroller.

Dessutom utvecklade kommissionen under 2009 omfattande riktlinjer för kontroller på primär nivå och verktyg för självbedömning för förvaltningsmyndigheter, som de kan använda för att förbättra sitt arbete. Under 2011 utvecklade och distribuerade kommissionen också checklistor till revisionsmyndigheterna för revision av förvaltningskontroller, vilka också kan användas som riktmärke av förvaltningsmyndigheterna själva. Förvaltningsmyndigheterna fick också särskild utbildning och de ansvarar nu för att sprida utbildningsmaterialet vidare till alla berörda projektledningsnivåer. Kommissionen kommer att fortsätta sitt kapacitetsökande arbete i detta avseende.

Slutligen har kommissionen sedan 2010 genomfört riktade granskningar av förvaltningskontroller av högriskprogram där man kunnat konstatera att brister kan förbli oupptäckta eller inte upptäckas i tid. Resultaten av dessa granskningar per slutet av 2012 presenteras i den årliga verksamhetsrapporten för 2012 från GD Regional- och stadspolitik (se sidan 39).

| — | Rekommendation 2: Kommissionen bör utifrån sina erfarenheter från programperioden 2007–2013 göra en bedömning av hur nationella regler för stödberättigande används så att den kan hitta områden som kan förenklas ytterligare och slopa onödigt komplexa regler (”nationell överreglering”). |
| --- | --- |

—

Rekommendation 2: Kommissionen bör utifrån sina erfarenheter från programperioden 2007–2013 göra en bedömning av hur nationella regler för stödberättigande används så att den kan hitta områden som kan förenklas ytterligare och slopa onödigt komplexa regler (”nationell överreglering”).

Kommissionen instämmer helt i att de nationella reglerna för stödberättigande måste förenklas ytterligare och att alla onödiga och komplicerade regler som har en negativ effekt när det gäller bördan på stödmottagare och leder till ökad felprocent måste elimineras. Däremot godtar kommissionen endast delvis rekommendationen, eftersom en systematisk bedömning av alla nationella regler för stödberättigande inte är genomförbar. Om kommissionen identifierar komplicerade regler på medlemsstatsnivå hanterar man dem i samråd med den berörda medlemsstaten. Kommissionen lämnar rekommendationer till medlemsstaterna inför nästa programperiod och kommer att uppmana dem att använda de förenklade kostnadsalternativ som erbjuds i utkasten till förordningar.

| — | Rekommendation 3: Kommissionen bör fastställa tydliga regler och ge ordentlig vägledning om hur man bedömer projekts stödberättigande och beräknar medfinansiering för inkomstgenererande Eruf- och sammanhållningsprojekt under programperioden 2014–2020. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 3: Kommissionen bör fastställa tydliga regler och ge ordentlig vägledning om hur man bedömer projekts stödberättigande och beräknar medfinansiering för inkomstgenererande Eruf- och sammanhållningsprojekt under programperioden 2014–2020.

Kommissionen inser behovet av förbättringar inom detta område och har vidtagit lämpliga åtgärder. Regelverket för programperioden 2014–2020 innefattar förenklingar när det gäller många aspekter av reglerna för stödberättigande och innehåller också en förenklad mekanism för inkomstgenererande projekt.

| — | Rekommendation 4: Kommissionen bör försöka förbättra revisionsmyndigheternas arbete och kvaliteten på och tillförlitligheten i den information som de lämnar i de årliga kontrollrapporterna och revisionsuttalandena. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 4: Kommissionen bör försöka förbättra revisionsmyndigheternas arbete och kvaliteten på och tillförlitligheten i den information som de lämnar i de årliga kontrollrapporterna och revisionsuttalandena.

Kommissionen instämmer i att det är en viktig fråga och understryker att revisionsmyndigheternas arbete, såsom det speglas i de årliga kontrollrapporterna, är ett av huvudelementen på vilket kommissionen bygger sin kvalitetssäkring. Ytterligare riktlinjer när det gäller behandling av fel och kommissionens checklistor skickades till revisionsmyndigheterna redan 2011 och kommissionen har anordnat flera seminarier 2012 och 2013 för att ytterligare förbättra den revisionsurvalsmetod som används i upprättandet av årliga kontrollrapporter. Kommissionen fortsätter att tillsammans med revisionsmyndigheterna utarbeta ytterligare riktlinjer, bland annat avseende rapportering av revisionsresultat (se sidan 87 i GD Regional- och stadspolitiks årliga verksamhetsrapport för 2012).

---

(1)  De två andra huvudkategorierna av utgifter inom regionalpolitik var projekt inom EU:s solidaritetsfond (2 %) och projekt inom instrumentet för stöd inför anslutningen (1 %).

(2)  De tre andra huvudkategorierna för utgifter var forskningsprojekt som främst finansieras genom ramprogrammen för forskning (12 %), kärnenergiprojekt (11 %) och inlands-, luft- och sjötransport (9 %).

(3)  Totalt har kommissionen godkänt 434 operativa program för programperioden 2007–2013: 317 för Eruf/SF (av vilka 24 operativa program innehåller SF-projekt) och 117 för ESF.

(4)  Förmedlande organ är offentliga eller privata organ som agerar under överinseende av en förvaltningsmyndighet och som utför uppgifter för dess räkning.

(5)  Artikel 72 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 25).

(6)  Artikel 39.2 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 (EGT L 161, 26.6.1999, s. 1) och artiklarna 91 och 92 i förordning (EG) nr 1083/2006.

(7)  Artikel 99 i förordning (EG) nr 1083/2006.

(8)  Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet, genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation och gemensamma Sesar-företaget (Single European Sky Air Traffic Management Research).

(9)  Urvalet omfattar 180 transaktioner som avser 168 regionalpolitiska projekt (138 Eruf och 30 SF), 9 transport- och 3 energiprojekt (se
  bilaga 5.1
  ). Av de 168 regionalpolitiska transaktionerna till Eruf-/SF-projekt gäller 145 programperioden 2007–2013 och 23 programperioden 2000–2006. Urvalet gjordes från alla betalningar, med undantag av förskott som uppgick till 1,9 miljarder euro 2012.

(10)  Belgien, Tjeckien, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Ungern, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Finland och Förenade kungariket.

(11)  Detta är en del av en granskning av revisionsmyndigheter som påbörjades 2010 (se punkterna 4.37–4.44 i årsrapporten för 2010) och fortsatte under 2011 (se punkterna 5.35–5.51 i årsrapporten för 2011). Sammanlagt granskades 19 revisionsmyndigheter i 15 medlemsstater mellan 2010 och 2012.

(12)  Revisionsrätten beräknar det uppskattade felet utifrån ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Revisionsrätten bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 3,7 och 9,9 % (den lägsta respektive högsta sannolika felprocenten).

(13)  Se punkt 5.30 i årsrapporten för 2011.

(14)  När det gäller mer än hälften av de 247 förfaranden för offentlig upphandling som revisionsrätten granskade låg värdet på kontrakten över den gräns som innebär att de omfattas av EU:s regler för offentlig upphandling som har införlivats i den nationella lagstiftningen.

(15)  Beloppet motsvarar de totala kostnaderna för de kontrakt som har tilldelats, varav en del har attesterats inom ramen för de utgiftsredovisningar som granskades.

(16)  Se punkterna 4.26–4.27 i årsrapporten för 2010 och punkterna 5.31–5.33 i årsrapporten för 2011.

(17)  Närmare information om revisionsrättens metod för att kvantifiera fel avseende offentlig upphandling finns i punkterna 9–11 i
  bilaga 1.1
  .

(18)  Enligt artikel 55 i förordning (EG) nr 1083/2006 avses med “inkomstgenererande projekt en insats som omfattar en investering i infrastruktur, vars användning innebär avgifter som användarna betalar direkt eller varje annan insats som omfattar försäljning eller uthyrning eller utarrendering av mark eller byggnader eller varje annat tillhandahållande av tjänster mot betalning”.

(19)  Artikel 107.1 om statligt stöd i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

(20)  Mål T-443/08 Freistaat Sachsen och Land Sachsen-Anhalt mot kommissionen och T-455/08 Mitteldeutsche Flughafen AG och Flughafen Leipzig–Halle GmbH mot kommissionen, dom av den 24 mars 2011, fastställd genom Europeiska unionens domstols dom av den 19 december 2012 i mål C-288/11P.

(21)  I enlighet med definitionen i artikel 107 i EUF-fördraget.

(22)  Se punkterna 5.52–5.64 i årsrapporten för 2011.

(23)  63 av de 112 revisionsmyndigheterna ansvarar för att granska operativa program inom Eruf/SF samt ESF i sin medlemsstat eller i en särskild region. Dessa revisionsmyndigheter för flera fonder svarar för 344 av de 434 motsvarande operativa programmen, men granskar i finansiellt hänseende 89 % av den totala budgeten (i fråga om EU-finansiering och offentlig och privat finansiering).

(24)  Varje revisionsmyndighet får utarbeta en eller flera årliga kontrollrapporter som i sin tur kan gälla ett eller flera operativa program.

(25)  De årliga kontrollrapporterna och årliga revisionsuttalandena bygger på resultaten av revisionsmyndigheternas granskningar av utgifter som attesterats för kommissionen under föregående budgetår (se artikel 62.1 d i rådets förordning (EG) nr 1083/2006).

(26)  I mars 2013 hade inga årliga kontrollrapporter eller årliga revisionsuttalanden för 2012 lämnats av revisionsmyndigheten när det gäller 13 operativa program inom Eruf.

(27)  Se punkt 5.43 i årsrapporten för 2011.

(28)  Sedan 2009 har sammanlagt 62 av de 112 revisionsmyndigheterna granskats av GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. Dessa revisionsmyndigheter ansvarar för 257 av de 317 operativa programmen inom Eruf/SF och 48 av de 117 operativa programmen inom ESF. De revisionsmyndigheter som granskades under de fyra åren utgör 95 % av budgeten för Eruf/SF och 55 % av budgeten för ESF (i fråga om EU-finansiering och nationell offentlig och privat finansiering) för programperioden 2007–2013.

(29)  Se punkt 4.42 i årsrapporten för 2010 och punkt 5.45 i årsrapporten för 2011.

(30)  I särskilda fall kompletterade revisionsrätten denna skrivbordsgranskning med besök på plats hos revisionsmyndigheterna för att inhämta ytterligare information.

(31)  När det gällde 138 operativa program inom Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF kontrollerade revisionsrätten om kommissionens bekräftelse av de felprocentsatser som rapporterats av revisionsmyndigheterna var ändamålsenliga när det gällde att kontrollera riktigheten och tillförlitligheten i den information som revisionsmyndigheterna hade lämnat. 27 av de 62 revisionsmyndigheter som kommissionen särskilt har undersökt under de senaste tre åren ansvarar för dessa operativa program (se punkt 5.50).

(32)  Se även punkt 5.50 i årsrapporten för 2011.

(33)  För 2011 uppskattade GD Regional- och stadspolitik att det fanns risk för fel i mellan 3,1 och 6,8 % av de mellanliggande betalningarna och slutbetalningarna.

(34)  Enligt sektorsförordningarna rapporterade revisionsmyndigheterna felprocentsatser till kommissionen i december 2012 utifrån utgifter som redovisats under 2011.

(35)  Se punkt 5.28 i årsrapporten för 2011.

(36)  Antalet operativa program med en reservation minskade från 146 år 2011 till 85 år 2012. I siffrorna ingår helt och delvis kvantifierade reservationer avseende operativa program där mellanliggande betalningar och/eller slutbetalningar godkändes under året (121 år 2011 och 61 år 2012) och avseende operativa program där inga sådana betalningar gjordes (25 år 2011 och 24 år 2012). Utöver de 85 reservationer som nämndes tidigare har GD Regional- och stadspolitik utfärdat reservationer avseende fyra operativa program inom IPA-programmet. År 2011 utfärdades två reservationer avseende IPA-programmet.

(37)  Se punkt 5.69 b i årsrapporten för 2011.

(38)  Se punkt 17 i bilaga 1.1.

(39)  Riktlinjer för fastställande av finansiella korrigeringar som ska tillämpas på utgifter som medfinansieras av strukturfonderna eller sammanhållningsfonden om bestämmelserna för offentlig upphandling inte följs, slutlig version av den 29 november 2007, COCOF 07/0037/03-SV.

(40)  Se kommissionens svar på punkterna 5.57 och 5.58 i årsrapporten för 2011.

(41)  ARES (2013) 689652 av den 12 april 2013 till Europaparlamentet och ARES(2013) 1044808 av den 14 maj 2013 till Europeiska revisionsrätten.

(42)  ARES (2013) 5521 av den 4 januari 2013.

(43)  Revisionen av administrativa utgifter redovisas i kapitel 9.

(44)  I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se även punkt 6 i bilaga 1.1).

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2012.

BILAGA 5.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN AVSEENDE REGIONALPOLITIK, ENERGI OCH TRANSPORT

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eruf | SF | Energi | Transport | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner: | 138 | 30 | 3 | 9 | 180 | 180 | 177 | 145 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (1)
   (2) |
| Andel (antal) granskade transaktioner som |
| inte innehöll några fel | 54 % | (75) | 47 % | (14) | 33 % | (1) | 22 % | (2) | 51 % | (92) | 41 % | 43 % | 60 % |
| innehöll ett eller flera fel | 46 % | (63) | 53 % | (16) | 67 % | (2) | 78 % | (7) | 49 % | (88) | 59 % | 57 % | 40 % |
| Analys av de transaktioner som innehöll fel |
| Analys per feltyp |
| Icke kvantifierbara fel | 52 % | (33) | 75 % | (12) | 50 % | (1) | 14 % | (1) | 53 % | (47) | 64 % | 60 % | 60 % |
| Kvantifierbara fel avseende | 48 % | (30) | 25 % | (4) | 50 % | (1) | 86 % | (6) | 47 % | (41) | 36 % | 40 % | 40 % |
| stödberättigande | 87 % | (26) | 75 % | (3) | 100 % | (1) | 100 % | (6) | 88 % | (36) | 94 % | 97 % | 78 % |
| förekomst | 3 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | (1) | 3 % | 0 % | 0 % |
| riktighet | 10 % | (3) | 25 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 10 % | (4) | 3 % | 3 % | 22 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent | 6,8 % | | | |
| Högsta sannolika felprocent | 9,9 % | | | |
| Lägsta sannolika felprocent | 3,7 % | | | |

2012

2011

2010

2009

Eruf

SF

Energi

Transport

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner:

138

30

3

9

180

180

177

145

RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (1)
   (2)

Andel (antal) granskade transaktioner som

inte innehöll några fel

54 %

(75)

47 %

(14)

33 %

(1)

22 %

(2)

51 %

(92)

41 %

43 %

60 %

innehöll ett eller flera fel

46 %

(63)

53 %

(16)

67 %

(2)

78 %

(7)

49 %

(88)

59 %

57 %

40 %

Analys av de transaktioner som innehöll fel

Analys per feltyp

Icke kvantifierbara fel

52 %

(33)

75 %

(12)

50 %

(1)

14 %

(1)

53 %

(47)

64 %

60 %

60 %

Kvantifierbara fel avseende

48 %

(30)

25 %

(4)

50 %

(1)

86 %

(6)

47 %

(41)

36 %

40 %

40 %

stödberättigande

87 %

(26)

75 %

(3)

100 %

(1)

100 %

(6)

88 %

(36)

94 %

97 %

78 %

förekomst

3 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

(1)

3 %

0 %

0 %

riktighet

10 %

(3)

25 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

10 %

(4)

3 %

3 %

22 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent

6,8 %

Högsta sannolika felprocent

9,9 %

Lägsta sannolika felprocent

3,7 %

---

(1)  För att få en bättre inblick i områden med olika riskprofiler inom verksamhetsområdet delade revisionsrätten in urvalet i segment.

(2)  Siffrorna inom parentes visar det faktiska antalet transaktioner.

BILAGA 5.2

RESULTAT AV SYSTEMGRANSKNINGEN AVSEENDE DE SAMMANHÅLLNINGSPOLITISKA FONDERNA (ERUF, SAMMANHÅLLNINGSFONDEN OCH ESF)

Bedömning av utvalda övervaknings- och kontrollsystem: revisionsmyndigheter – efterlevnad av lagstadgade nyckelkrav och ändamålsenlighet när det gäller säkerställandet av att transaktioner är korrekta

| Nyckelkrav som granskats av revisionsrätten | | Belgien (Vallonien) Revisionsmyndighet för Eruf/ESF | Malta Revisionsmyndighet för Eruf/SF/ESF | Slovakien Revisionsmyndighet för Eruf/SF/ESF | Förenade kungariket (England) Revisionsmyndighet för ESF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Allmänna aspekter | Genom upprättandet av förvaltnings- och kontrollsystemen inom det operativa programmet ser man till att definitionen, fördelningen och åtskillnaden av funktioner inom revisionsmyndigheten och mellan revisionsmyndigheten och andra behöriga förvaltnings- och kontrollorgan är lämpliga. | Uppfylls | Uppfylls | Uppfylls | Uppfylls |
| Revisionshandbokens omfattning | Det finns en revisionshandbok (för system- och för transaktionsgranskningar) som följer internationella revisionsstandarder och tydligt beskriver revisionsåtgärderna. | Uppfylls | Uppfylls | Uppfylls | Uppfylls |
| Revisionsmetod för systemgranskning | Det arbete som revisionsmyndigheten utför för att bedöma huruvida förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar ändamålsenligt bygger på en checklista med frågor för kontroll av nyckelkrav i den tillämpliga lagstiftningen (specificerade för förvaltningsmyndigheter, förmedlande organ och attesterande myndigheter) och på lämpliga bedömningskriterier för vart och ett av dessa nyckelkrav. | Uppfylls | Uppfylls | Uppfylls | Uppfylls |
| Genomgång av systemgranskningar | Revisionsmyndighetens revisionsplan har genomförts i enlighet med den godkända revisionsstrategin för perioden, systemgranskningar utfördes i enlighet med den metod som revisionsmyndigheten har fastställt och alla faser av systemgranskningarna var ordentligt dokumenterade. | Ändamålsenligt | Ändamålsenligt | Ändamålsenligt | Ändamålsenligt |
| Urvalsmetod för transaktionsgranskningar | Det har fastställts en lämplig urvalsmetod för transaktionsgranskning för det urval som ska göras av transaktioner som ska granskas under den aktuella perioden. | Uppfylls | Uppfylls | Uppfylls | Uppfylls |
| Urvalet för transaktionsgranskning | Urvalsmetoden för transaktionsgranskning har använts enligt anvisningarna för urvalet av transaktioner som ska granskas under den aktuella perioden. | Delvis ändamålsenligt | Ändamålsenligt | Ändamålsenligt | Ändamålsenligt |
| Revisionsmetod för transaktionsgranskning | Det revisionsarbete som utförs för att granska transaktionernas korrekthet bygger på en checklista med frågor för kontroll av nyckelkrav i den tillämpliga lagstiftningen som är tillräckligt detaljerade för att tillhörande risker ska kunna identifieras. | Uppfylls | Uppfylls | Uppfylls | Uppfylls delvis |
| Genomgång av transaktionsgranskningar | Transaktionsgranskningarna har genomförts enligt det urval som hade gjorts för perioden och i enlighet med den metod som revisionsmyndigheten hade fastställt och alla faser av transaktionsgranskningarna var ordentligt dokumenterade. | Ändamålsenligt | Delvis ändamålsenligt | Ändamålsenligt | Ändamålsenligt |
| Upprepning av transaktionsgranskningar | När revisionsrätten upprepade revisionsmyndighetens transaktionsgranskningar blev resultatet ungefär detsamma som revisionsmyndighetens enligt vad som hade rapporterats till kommissionen. | Ändamålsenligt | Delvis ändamålsenligt | Ändamålsenligt | Delvis ändamålsenligt |
| Årlig kontrollrapport och årligt revisionsuttalande | Den årliga kontrollrapporten och det årliga revisionsuttalandet har upprättats i enlighet med lagstadgade krav och den handledning som kommissionen och medlemsstaterna har kommit överens om, och rapporten och uttalandet överensstämmer med resultaten av de system- och transaktionsgranskningar som revisionsmyndigheten har utfört. | Uppfylls delvis | Uppfylls delvis | Uppfylls | Uppfylls |
| Samlad bedömning
   (1) | | Delvis ändamålsenligt | Delvis ändamålsenligt | Ändamålsenligt | Delvis ändamålsenligt |

Nyckelkrav som granskats av revisionsrätten

Belgien (Vallonien) Revisionsmyndighet för Eruf/ESF

Malta Revisionsmyndighet för Eruf/SF/ESF

Slovakien Revisionsmyndighet för Eruf/SF/ESF

Förenade kungariket (England) Revisionsmyndighet för ESF

Allmänna aspekter

Genom upprättandet av förvaltnings- och kontrollsystemen inom det operativa programmet ser man till att definitionen, fördelningen och åtskillnaden av funktioner inom revisionsmyndigheten och mellan revisionsmyndigheten och andra behöriga förvaltnings- och kontrollorgan är lämpliga.

Uppfylls

Uppfylls

Uppfylls

Uppfylls

Revisionshandbokens omfattning

Det finns en revisionshandbok (för system- och för transaktionsgranskningar) som följer internationella revisionsstandarder och tydligt beskriver revisionsåtgärderna.

Uppfylls

Uppfylls

Uppfylls

Uppfylls

Revisionsmetod för systemgranskning

Det arbete som revisionsmyndigheten utför för att bedöma huruvida förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar ändamålsenligt bygger på en checklista med frågor för kontroll av nyckelkrav i den tillämpliga lagstiftningen (specificerade för förvaltningsmyndigheter, förmedlande organ och attesterande myndigheter) och på lämpliga bedömningskriterier för vart och ett av dessa nyckelkrav.

Uppfylls

Uppfylls

Uppfylls

Uppfylls

Genomgång av systemgranskningar

Revisionsmyndighetens revisionsplan har genomförts i enlighet med den godkända revisionsstrategin för perioden, systemgranskningar utfördes i enlighet med den metod som revisionsmyndigheten har fastställt och alla faser av systemgranskningarna var ordentligt dokumenterade.

Ändamålsenligt

Ändamålsenligt

Ändamålsenligt

Ändamålsenligt

Urvalsmetod för transaktionsgranskningar

Det har fastställts en lämplig urvalsmetod för transaktionsgranskning för det urval som ska göras av transaktioner som ska granskas under den aktuella perioden.

Uppfylls

Uppfylls

Uppfylls

Uppfylls

Urvalet för transaktionsgranskning

Urvalsmetoden för transaktionsgranskning har använts enligt anvisningarna för urvalet av transaktioner som ska granskas under den aktuella perioden.

Delvis ändamålsenligt

Ändamålsenligt

Ändamålsenligt

Ändamålsenligt

Revisionsmetod för transaktionsgranskning

Det revisionsarbete som utförs för att granska transaktionernas korrekthet bygger på en checklista med frågor för kontroll av nyckelkrav i den tillämpliga lagstiftningen som är tillräckligt detaljerade för att tillhörande risker ska kunna identifieras.

Uppfylls

Uppfylls

Uppfylls

Uppfylls delvis

Genomgång av transaktionsgranskningar

Transaktionsgranskningarna har genomförts enligt det urval som hade gjorts för perioden och i enlighet med den metod som revisionsmyndigheten hade fastställt och alla faser av transaktionsgranskningarna var ordentligt dokumenterade.

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Ändamålsenligt

Ändamålsenligt

Upprepning av transaktionsgranskningar

När revisionsrätten upprepade revisionsmyndighetens transaktionsgranskningar blev resultatet ungefär detsamma som revisionsmyndighetens enligt vad som hade rapporterats till kommissionen.

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Årlig kontrollrapport och årligt revisionsuttalande

Den årliga kontrollrapporten och det årliga revisionsuttalandet har upprättats i enlighet med lagstadgade krav och den handledning som kommissionen och medlemsstaterna har kommit överens om, och rapporten och uttalandet överensstämmer med resultaten av de system- och transaktionsgranskningar som revisionsmyndigheten har utfört.

Uppfylls delvis

Uppfylls delvis

Uppfylls

Uppfylls

Samlad bedömning
   (1)

Delvis ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

---

(1)  Liksom för förra årets granskning av revisionsmyndigheter (se bilaga 4.2 till årsapporten för 2010 och bilaga 5.2 till årsapporten för 2011) tillämpar revisionsrätten följande kriterier för att få fram en samlad bedömning av revisionsmyndigheterna som bygger på bedömningen av de specifika nyckelkrav som har granskats:

| (a) | ”
  Ändamålsenlig
  ”: bedömningen av nyckelkravet ”Årlig kontrollrapport och årligt revisionsuttalande” är ”Uppfylls” och bedömningen av nyckelkraven ”Genomgång av systemgranskningar”, ”Urvalet för transaktionsgranskning”, ”Genomgång av transaktionsgranskningar” och ”Upprepning av transaktionsgranskningar” är ”Ändamålsenlig”. |
| --- | --- |

(a)

”
  Ändamålsenlig
  ”: bedömningen av nyckelkravet ”Årlig kontrollrapport och årligt revisionsuttalande” är ”Uppfylls” och bedömningen av nyckelkraven ”Genomgång av systemgranskningar”, ”Urvalet för transaktionsgranskning”, ”Genomgång av transaktionsgranskningar” och ”Upprepning av transaktionsgranskningar” är ”Ändamålsenlig”.

| (b) | ”
  Delvis ändamålsenlig
  ”: bedömningen av nyckelkravet ”Årlig kontrollrapport och årligt revisionsuttalande” är minst ”Uppfylls delvis” och bedömningen av nyckelkraven ”Genomgång av systemgranskningar”, ”Urvalet för transaktionsgranskning”, ”Genomgång av transaktionsgranskningar” och ”Upprepning av transaktionsgranskningar” är minst ”Delvis ändamålsenlig”. |
| --- | --- |

(b)

”
  Delvis ändamålsenlig
  ”: bedömningen av nyckelkravet ”Årlig kontrollrapport och årligt revisionsuttalande” är minst ”Uppfylls delvis” och bedömningen av nyckelkraven ”Genomgång av systemgranskningar”, ”Urvalet för transaktionsgranskning”, ”Genomgång av transaktionsgranskningar” och ”Upprepning av transaktionsgranskningar” är minst ”Delvis ändamålsenlig”.

| (c) | ”
  Ej ändamålsenlig
  ”: bedömningen av nyckelkravet ”Årlig kontrollrapport och årligt revisionsuttalande” är ”Uppfylls inte” eller så är bedömningen av minst ett av nyckelkraven ”Genomgång av systemgranskningar”, ”Urvalet för transaktionsgranskning”, ”Genomgång av transaktionsgranskningar” och ”Upprepning av transaktionsgranskningar””Ej ändamålsenlig”. |
| --- | --- |

(c)

”
  Ej ändamålsenlig
  ”: bedömningen av nyckelkravet ”Årlig kontrollrapport och årligt revisionsuttalande” är ”Uppfylls inte” eller så är bedömningen av minst ett av nyckelkraven ”Genomgång av systemgranskningar”, ”Urvalet för transaktionsgranskning”, ”Genomgång av transaktionsgranskningar” och ”Upprepning av transaktionsgranskningar””Ej ändamålsenlig”.

---

KAPITEL 6

Sysselsättning och socialpolitik

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för politikområdet

Politiska mål

Politiska instrument

Risker avseende korrekthet

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Transaktionernas korrekthet

Systemens ändamålsenlighet

Revisionsrättens granskning av revisionsmyndigheter

Bedömning av kommissionens övervakning av revisionsmyndigheter

Granskning av den årliga verksamhetsrapporten från GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser för 2012

Rekommendationer

Bilaga 6.1 – Resultat av transaktionsgranskningen avseende sysselsättning och socialpolitik

Bilaga 6.2 – Uppföljning av tidigare rekommendationer avseende sammanhållning, transport och energi

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 6.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av politikområdet sysselsättning och socialpolitik. Nyckelinformation om vilka verksamheter som granskades och hur stora utgifterna var 2012 finns i
  tabell 6.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

6.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av politikområdet sysselsättning och socialpolitik. Nyckelinformation om vilka verksamheter som granskades och hur stora utgifterna var 2012 finns i
  tabell 6.1
  .

| 6.2 | Politikområdet sysselsättning och socialpolitik finansieras till största delen genom Europeiska socialfonden (ESF) som tillsammans med Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden utgör de sammanhållningspolitiska fonderna, som styrs av samma regler. Ytterligare bestämmelser för ESF fastställs i en särskild förordning (1). För frågor som är gemensamma för alla tre fonderna hänvisas i detta kapitel till kapitel 5. |
| --- | --- |

6.2

Politikområdet sysselsättning och socialpolitik finansieras till största delen genom Europeiska socialfonden (ESF) som tillsammans med Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden utgör de sammanhållningspolitiska fonderna, som styrs av samma regler. Ytterligare bestämmelser för ESF fastställs i en särskild förordning (1). För frågor som är gemensamma för alla tre fonderna hänvisas i detta kapitel till kapitel 5.

Tablell 6.1 –   Sysselsättning och socialpolitik – nyckelinformation 2012

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | Beskrivning | Betalningar | Förvaltningsmetod |
| Sysselsättning och socialpolitik | Europeiska socialfonden | 11 281 | Delad |
| Sysselsättning, social solidaritet och jämställdhet | 120 | Direkt centraliserad |
| Administrativa utgifter | 93 | Direkt centraliserad |
| Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter | 83 | Delad |
| Arbeta i Europa – Social dialog och rörlighet | 64 | Direkt centraliserad |
| Instrumentet för stöd inför anslutningen | 58 | Decentraliserad |
| | 11 699 | |
| Totala betalningar för året | 11 699 | |
| – | totala administrativa utgifter
   (17) |

(miljoner euro)

Politikområde

Beskrivning

Betalningar

Förvaltningsmetod

Sysselsättning och socialpolitik

Europeiska socialfonden

11 281

Delad

Sysselsättning, social solidaritet och jämställdhet

120

Direkt centraliserad

Administrativa utgifter

93

Direkt centraliserad

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

83

Delad

Arbeta i Europa – Social dialog och rörlighet

64

Direkt centraliserad

Instrumentet för stöd inför anslutningen

58

Decentraliserad

11 699

Totala betalningar för året

11 699

–

93

Totala driftsutgifter

11 606

| – | förskott
   (18) |
| --- | --- |

–

146

| + | regleringar av förskott
   (18) |
| --- | --- |

+

1 944

Granskad population totalt

13 404

Totala åtaganden för året

11 782

Källa: Europeiska unionens preliminära konsoliderade årsredovisning för 2012.

Särskilda kännetecken för politikområdet

Politiska mål

| 6.3 | Politikområdet sysselsättning och socialpolitik är en del av EU:s sammanhållningspolitik som syftar till att förstärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen inom EU genom att utjämna skillnader i utveckling mellan regioner. Huvudmålen för EU:s sysselsättnings- och socialpolitik är att bekämpa arbetslöshet, utveckla mänskliga resurser och främja integrering på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

6.3

Politikområdet sysselsättning och socialpolitik är en del av EU:s sammanhållningspolitik som syftar till att förstärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen inom EU genom att utjämna skillnader i utveckling mellan regioner. Huvudmålen för EU:s sysselsättnings- och socialpolitik är att bekämpa arbetslöshet, utveckla mänskliga resurser och främja integrering på arbetsmarknaden.

Politiska instrument

| 6.4 | Europeiska socialfonden är det viktigaste instrumentet för att genomföra sysselsättnings- och socialpolitiken. Den stod för omkring 97 % av politikområdets utgifter 2012. ESF finansierar investeringar i humankapital genom utbildning för att förbättra tillgången till arbete, bland annat genom att hjälpa människor från mindre gynnade grupper att få jobb och vidta andra sysselsättningsåtgärder (till exempel subventionera lönen och/eller de sociala avgifterna för arbetslösa personer). |
| --- | --- |

6.4

Europeiska socialfonden är det viktigaste instrumentet för att genomföra sysselsättnings- och socialpolitiken. Den stod för omkring 97 % av politikområdets utgifter 2012. ESF finansierar investeringar i humankapital genom utbildning för att förbättra tillgången till arbete, bland annat genom att hjälpa människor från mindre gynnade grupper att få jobb och vidta andra sysselsättningsåtgärder (till exempel subventionera lönen och/eller de sociala avgifterna för arbetslösa personer).

| 6.5 | Andra utgifter på detta område går till stöd och bidrag till organisationer som genomför och samordnar sociala åtgärder och sysselsättningsåtgärder. Här ingår finansiering till EU-byråer (2), till Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (3), till instrumentet för stöd inför anslutningen (4) och till bidrag till finansiella instrument, till exempel det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet (5). |
| --- | --- |

6.5

Andra utgifter på detta område går till stöd och bidrag till organisationer som genomför och samordnar sociala åtgärder och sysselsättningsåtgärder. Här ingår finansiering till EU-byråer (2), till Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (3), till instrumentet för stöd inför anslutningen (4) och till bidrag till finansiella instrument, till exempel det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet (5).

Förvaltning och kontroll av utgifter

| 6.6 | Förvaltningen av ESF:s utgifter delas av kommissionen och medlemsstaterna. ESF omfattas av förvaltnings- och kontrollsystemen för sammanhållningsutgifterna som helhet, såsom beskrivs i kapitel 5 (se pubkterna 5.9–5.14). |
| --- | --- |

6.6

Förvaltningen av ESF:s utgifter delas av kommissionen och medlemsstaterna. ESF omfattas av förvaltnings- och kontrollsystemen för sammanhållningsutgifterna som helhet, såsom beskrivs i kapitel 5 (se pubkterna 5.9–5.14).

| 6.7 | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter genomförs också med delad förvaltning. För denna fond beslutar budgetmyndigheten om anslagen, och kommissionen går igenom de finansieringsansökningar som medlemsstaterna lämnar in och godkänner betalningarna. Instrumentet för stöd inför anslutningen genomförs med decentraliserad förvaltning, medan de övriga utgifterna för socialpolitik och sysselsättning genomförs med direkt centraliserad förvaltning. |
| --- | --- |

6.7

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter genomförs också med delad förvaltning. För denna fond beslutar budgetmyndigheten om anslagen, och kommissionen går igenom de finansieringsansökningar som medlemsstaterna lämnar in och godkänner betalningarna. Instrumentet för stöd inför anslutningen genomförs med decentraliserad förvaltning, medan de övriga utgifterna för socialpolitik och sysselsättning genomförs med direkt centraliserad förvaltning.

Risker avseende korrekthet

| 6.8 | De största riskerna när det gäller ESF-utgifterna hänger samman med att investeringar i humankapital är abstrakta till sin karaktär (till exempel utbildning), att de medfinansierade aktiviteterna är så varierande och att många, ofta småskaliga, parter deltar i projektgenomförandet. Dessa faktorer kan leda till bristande efterlevnad av EU:s och/eller nationella regler för stödberättigande och EU:s och/eller nationell lagstiftning, vilket resulterar i att icke stödberättigande kostnader godkänns eller i beräkningsfel som påverkar ersättningsanspråkens riktighet, vilket senare inte upptäcks av systemen. |
| --- | --- |

6.8

De största riskerna när det gäller ESF-utgifterna hänger samman med att investeringar i humankapital är abstrakta till sin karaktär (till exempel utbildning), att de medfinansierade aktiviteterna är så varierande och att många, ofta småskaliga, parter deltar i projektgenomförandet. Dessa faktorer kan leda till bristande efterlevnad av EU:s och/eller nationella regler för stödberättigande och EU:s och/eller nationell lagstiftning, vilket resulterar i att icke stödberättigande kostnader godkänns eller i beräkningsfel som påverkar ersättningsanspråkens riktighet, vilket senare inte upptäcks av systemen.

| 6.8 | Kommissionen har vidtagit särskilda åtgärder för att minska de identifierade riskerna, i synnerhet förebyggande och korrigerande åtgärder som t.ex. vägledning, utbildning, förenkling och en strikt politik för avbrott och inställningar av betalningar, när detta har varit nödvändigt. Kommissionen tar även itu med denna risk genom att aktivt uppmana medlemsstaterna att använda förenklade kostnadsalternativ (se kommissionens svar, punkterna 6.22–6.25). |
| --- | --- |

6.8

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 6.9 | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  till kapitel 1. När det gäller revisionen av politikområdet sysselsättning och socialpolitik bör särskilt följande noteras: |
| --- | --- |

6.9

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  till kapitel 1. När det gäller revisionen av politikområdet sysselsättning och socialpolitik bör särskilt följande noteras:

| a) | Revisionsrätten granskade ett urval av 180 transaktioner (6) i enlighet med vad som anges i punkt 6 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet är utformat så att det ska vara representativt för alla typer av transaktioner inom politikområdet. År 2012 innehöll transaktionerna i urvalet betalningar till (eller godkännanden av utgifter inom) ESF-projekt inom 21 operativa program i 15 medlemsstater (7), tre EU-byråer och andra projekt eller åtgärder som förvaltades direkt av kommissionen. |
| --- | --- |

a)

Revisionsrätten granskade ett urval av 180 transaktioner (6) i enlighet med vad som anges i punkt 6 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet är utformat så att det ska vara representativt för alla typer av transaktioner inom politikområdet. År 2012 innehöll transaktionerna i urvalet betalningar till (eller godkännanden av utgifter inom) ESF-projekt inom 21 operativa program i 15 medlemsstater (7), tre EU-byråer och andra projekt eller åtgärder som förvaltades direkt av kommissionen.

| b) | Bedömningen av systemen var inriktad på |
| --- | --- |

b)

Bedömningen av systemen var inriktad på

| i) | två revisionsmyndigheter för programperioden 2007–2013 med ansvar för att förvalta ESF-utgifter: Förenade kungariket (England) och Slovakien. Detta var en del av granskningen av totalt fyra revisionsmyndigheter inom de tre sammanhållningspolitiska fonderna (Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF), såsom anges i kapitel 5 (se punkt 5.25), |
| --- | --- |

i)

två revisionsmyndigheter för programperioden 2007–2013 med ansvar för att förvalta ESF-utgifter: Förenade kungariket (England) och Slovakien. Detta var en del av granskningen av totalt fyra revisionsmyndigheter inom de tre sammanhållningspolitiska fonderna (Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF), såsom anges i kapitel 5 (se punkt 5.25),

| ii) | kommissionens övervakning av revisionsmyndigheter och framför allt den bedömning som generaldirektören för GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering gjort av tillförlitligheten i informationen och slutsatserna i de årliga kontrollrapporterna och revisionsuttalandena från revisionsmyndigheterna, |
| --- | --- |

ii)

kommissionens övervakning av revisionsmyndigheter och framför allt den bedömning som generaldirektören för GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering gjort av tillförlitligheten i informationen och slutsatserna i de årliga kontrollrapporterna och revisionsuttalandena från revisionsmyndigheterna,

| iii) | den årliga verksamhetsrapporten från GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. |
| --- | --- |

iii)

den årliga verksamhetsrapporten från GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering.

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 6.10 | I
  bilaga 6.1
  sammanfattas resultatet av transaktionsgranskningen. Av de 180 transaktioner som revisionsrätten granskade innehöll 63 (35 %) fel. På grundval av de fel som kvantifierades i 31 transaktioner uppskattar revisionsrätten den mest sannolika felprocenten till 3,2 % (8). |
| --- | --- |

6.10

I
  bilaga 6.1
  sammanfattas resultatet av transaktionsgranskningen. Av de 180 transaktioner som revisionsrätten granskade innehöll 63 (35 %) fel. På grundval av de fel som kvantifierades i 31 transaktioner uppskattar revisionsrätten den mest sannolika felprocenten till 3,2 % (8).

| 6.10 | Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 1.12, i vilket den förklarar konsekvenserna av en flerårig ram för genomförandet av operativa program. Som en följd av användningen av sitt interna kontrollsystem har kommissionen genomfört finansiella korrigeringar och återkrav uppgående till 442 miljoner euro inom politikområdet sysselsättning och socialpolitik under 2012 (se även Rumäniens situation som beskrivs i kommissionens svar på punkt 6.39 a och ruta 1.2). Kommissionen noterar minskningen av antalet fel som revisionsrätten har upptäckt inom politikområdet sysselsättning och socialpolitik 2012 (35 %) jämfört med 2011 (40 %). |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Resultatet av revisionsrättens revision visar på brister i framför allt ”kontrollerna på primär nivå” av utgifterna, som syftar till att förhindra, upptäcka och korrigera oriktigheter och kontrollera det faktiska genomförandet av projekt. Ansvaret för dessa kontroller ligger hos förvaltningsmyndigheterna och de förmedlande organen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.11

Resultatet av revisionsrättens revision visar på brister i framför allt ”kontrollerna på primär nivå” av utgifterna, som syftar till att förhindra, upptäcka och korrigera oriktigheter och kontrollera det faktiska genomförandet av projekt. Ansvaret för dessa kontroller ligger hos förvaltningsmyndigheterna och de förmedlande organen i medlemsstaterna.

| 6.11 | Förvaltningsmyndigheterna har åtagit sig att utföra dokumentkontroller för alla ansökningar från stödmottagare innan en utgift attesteras. Verksamheter kan dock också kontrolleras på plats i ett senare skede av projektgenomförandet, efter attestering och fram till avslutandet, vilket förklarar varför en del av felen i revisionsrättens stickprovsurval inte kunde upptäckas av medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem. Dessa systems inverkan när det gäller att minska felprocenten kan normalt inte bedömas förrän under de efterföljande åren, när alla kontrollskeden har genomförts. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Liksom tidigare år anser revisionsrätten att medlemsstaternas myndigheter hade tillräckligt med information för att upptäcka och korrigera åtminstone något eller några av felen innan de attesterade utgifterna för kommissionen i 67 % av de transaktioner som innehöll fel (både kvantifierbara och icke kvantifierbara). |
| --- | --- |

6.12

Liksom tidigare år anser revisionsrätten att medlemsstaternas myndigheter hade tillräckligt med information för att upptäcka och korrigera åtminstone något eller några av felen innan de attesterade utgifterna för kommissionen i 67 % av de transaktioner som innehöll fel (både kvantifierbara och icke kvantifierbara).

| 6.12 | Kommissionen följer noga upp dessa ärenden för att se till att de berörda medlemsstaterna genomför lämpliga handlingsplaner för att förhindra att fel begås före attesteringen i framtiden. Genom att GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering är medvetet om förvaltningskontrollernas betydelse och behovet av att förbättra dem, skickade det i november 2012 ett meddelande till alla förvaltningsmyndigheter för att göra dem uppmärksamma på behovet att ytterligare stärka förvaltningskontrollernas pålitlighet och grundlighet, och tillkännage att en tematisk granskning av förvaltningskontrollerna ska genomföras under 2013 för sju utvalda operativa program i sex medlemsstater. Denna tematiska granskning pågår för närvarande. När den har slutförts kommer kommissionen att utarbeta en översiktsrapport som sammanfattar resultaten av granskningen och vilka lärdomar man kan dra. Rapporten kommer att överlämnas till alla medlemsstater. |
| --- | --- |

6.12

| 6.13 | Merparten av de fel som upptäcktes på detta politikområde gällde antingen icke stödberättigande projekt och utgifter, bristande efterlevnad av regler för offentlig upphandling eller inkludering av icke stödberättigande deltagare i projekt som medfinansierades av ESF. |
| --- | --- |

6.13

Merparten av de fel som upptäcktes på detta politikområde gällde antingen icke stödberättigande projekt och utgifter, bristande efterlevnad av regler för offentlig upphandling eller inkludering av icke stödberättigande deltagare i projekt som medfinansierades av ESF.

Icke stödberättigande projekt och utgifter

| 6.14 | Revisionsrätten upptäckte icke stödberättigande projekt eller att icke stödberättigande kostnader och felaktigt beräknade kostnader hade ersatts i 20 transaktioner, det vill säga i 11 % av de 180 granskade transaktionerna. 17 av dessa transaktioner gällde ESF-projekt. Sådana fel står för 65 % av alla kvantifierbara fel och utgör cirka 72 % av den uppskattade felprocenten på detta politikområde (se ruta 6.1). |
| --- | --- |

6.14

Revisionsrätten upptäckte icke stödberättigande projekt eller att icke stödberättigande kostnader och felaktigt beräknade kostnader hade ersatts i 20 transaktioner, det vill säga i 11 % av de 180 granskade transaktionerna. 17 av dessa transaktioner gällde ESF-projekt. Sådana fel står för 65 % av alla kvantifierbara fel och utgör cirka 72 % av den uppskattade felprocenten på detta politikområde (se ruta 6.1).

| 6.14 | De fel som revisionsrätten har upptäckt i Rumänien står för en betydande del av den totala felprocenten inom politikområdet sysselsättning och socialpolitik. Liknande fel har tidigare fastställts av kommissionen. En schablonmässig finansiell korrigering på 25 % för de operativa programmen har därför genomförts av kommissionen under 2012. Se svaren på punkt 6.39 a och på ruta 1.2. |
| --- | --- |

6.14

Ruta 6.1 –   Exempel på icke stödberättigande projekt och utgifter

| a) | Stödmottagare inte berättigad till ESF-finansiering: Enligt rumänsk lag ska utbildningsanordnare vara behöriga. Ett projekt som syftade till att integrera arbetslösa kvinnor på landsbygden på arbetsmarknaden genomfördes av en stödmottagare som inte var behörig. Hela det belopp som man begärde ersättning för var således icke stödberättigande. |
| --- | --- |

a)

Stödmottagare inte berättigad till ESF-finansiering: Enligt rumänsk lag ska utbildningsanordnare vara behöriga. Ett projekt som syftade till att integrera arbetslösa kvinnor på landsbygden på arbetsmarknaden genomfördes av en stödmottagare som inte var behörig. Hela det belopp som man begärde ersättning för var således icke stödberättigande.

| b) | Felaktigt beräknade personalkostnader: Ett projekt som medfinansierades direkt av kommissionen syftade till att stärka de europeiska företagsrådens samordning av fackföreningar. Revisionsrätten konstaterade fel i beräkningen av personalkostnader som motsvarade 3,2 % av det granskade beloppet. |
| --- | --- |

b)

Felaktigt beräknade personalkostnader: Ett projekt som medfinansierades direkt av kommissionen syftade till att stärka de europeiska företagsrådens samordning av fackföreningar. Revisionsrätten konstaterade fel i beräkningen av personalkostnader som motsvarade 3,2 % av det granskade beloppet.

| c) | Felaktig fördelning av indirekta kostnader: Enligt EU:s regler för stödberättigande (9) ska indirekta kostnader ”fördelas proportionellt (pro rata) på insatserna eller i enlighet med en vederbörligen motiverad, rättvis och skälig metod”. I Spanien fördelades de indirekta kostnaderna för ett utbildningsprojekt med hjälp av en metod som inte uppfyller dessa krav. Revisionsrätten anser att de indirekta kostnaderna redovisades 2,3 % för högt av det granskade beloppet. |
| --- | --- |

c)

Felaktig fördelning av indirekta kostnader: Enligt EU:s regler för stödberättigande (9) ska indirekta kostnader ”fördelas proportionellt (pro rata) på insatserna eller i enlighet med en vederbörligen motiverad, rättvis och skälig metod”. I Spanien fördelades de indirekta kostnaderna för ett utbildningsprojekt med hjälp av en metod som inte uppfyller dessa krav. Revisionsrätten anser att de indirekta kostnaderna redovisades 2,3 % för högt av det granskade beloppet.

Brott mot regler för offentlig upphandling

| 6.15 | Trots att andelen transaktioner som involverar förfaranden för offentlig upphandling är mindre för sysselsättning och socialpolitik än för regionalpolitik, transport och energi konstaterade revisionsrätten brott mot EU:s och/eller nationella regler för offentlig upphandling i 24 av de 180 granskade transaktionerna. Allvarlig underlåtenhet att följa dessa regler konstaterades i nio fall, eller 5 % av de granskade transaktionerna, och ledde till kvantifierbara fel. De står för 29 % av alla kvantifierbara fel och utgör cirka 26 % av den uppskattade felprocenten på detta politikområde. |
| --- | --- |

6.15

Trots att andelen transaktioner som involverar förfaranden för offentlig upphandling är mindre för sysselsättning och socialpolitik än för regionalpolitik, transport och energi konstaterade revisionsrätten brott mot EU:s och/eller nationella regler för offentlig upphandling i 24 av de 180 granskade transaktionerna. Allvarlig underlåtenhet att följa dessa regler konstaterades i nio fall, eller 5 % av de granskade transaktionerna, och ledde till kvantifierbara fel. De står för 29 % av alla kvantifierbara fel och utgör cirka 26 % av den uppskattade felprocenten på detta politikområde.

| 6.15 | Kommissionen tillämpar proportionella schablonkorrigeringar inom sammanhållningspolitiken, baserat på riktlinjerna från samordningskommittén för fonderna, och skyddar därmed EU-budgeten genom att man beaktar proportionalitetsprincipen och de identifierade oriktigheternas art och omfattning.

  Kommissionen och de nationella myndigheterna tillämpar dessa schablonkorrigeringar vid genomförandet av finansiella korrigeringar på grund av överträdelser av reglerna för offentlig upphandling, även vid uppföljningen av fel som redovisats av revisionsrätten. |
| --- | --- |

6.15

Kommissionen och de nationella myndigheterna tillämpar dessa schablonkorrigeringar vid genomförandet av finansiella korrigeringar på grund av överträdelser av reglerna för offentlig upphandling, även vid uppföljningen av fel som redovisats av revisionsrätten.

| 6.16 | I samtliga fall låg de aktuella beloppen under den gräns då EU:s upphandlingsregler (10) skulle vara direkt tillämpliga. Det var således nationella regler som man bröt mot (se ruta 6.2). |
| --- | --- |

6.16

I samtliga fall låg de aktuella beloppen under den gräns då EU:s upphandlingsregler (10) skulle vara direkt tillämpliga. Det var således nationella regler som man bröt mot (se ruta 6.2).

| 6.16 | Kommissionen kommer att följa upp alla fel som redovisats av revisionsrätten och tillämpa finansiella korrigeringar när detta är lämpligt och rättsligt möjligt. Kommissionen noterar att de nationella och regionala bestämmelser som tillämpas för ESF-finansierade utgifter i vissa fall är mer långtgående än dem som förutses i den nationella lagstiftningen för liknande utgifter som finansieras på nationell nivå. Dessa kompletterande krav kan därför ses som nationell överreglering, en självpålagd onödig administrativ börda och försvårande av ESF-finansierade utgifter. |
| --- | --- |

6.16

Ruta 6.2 –   Exempel på brott mot regler för offentlig upphandling

| a) | Felaktigt tilldelat kontrakt: I Italien genomförde en stödmottagare ett upphandlingsförfarande för ett paket med rese- och utbildningstjänster för en skolresa. Stödmottagaren offentliggjorde meddelandet om upphandling endast på skolans anslagstavla och inte i någon regional tidning, såsom krävs enligt nationell lagstiftning. Tidsfristen för att lämna anbud var dessutom endast tre arbetsdagar. Dessa faktorer begränsade konkurrensen och tillträdet för potentiella anbudsgivare. Därför anses hela kontraktsbeloppet icke stödberättigande. Det utgjorde 84,9 % av de granskade kostnaderna i det redovisade ersättningsanspråket. Detta projekt var en del av ett ersättningsanspråk som betalades sedan kommissionen återupptagit betalningarna till det operativa programmet efter ett avbrott som GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering beslutat om.
  Liknande resultat med felaktigt tilldelade kontrakt konstaterades också i ett ESF-projekt i Rumänien. |
| --- | --- |

a)

Felaktigt tilldelat kontrakt: I Italien genomförde en stödmottagare ett upphandlingsförfarande för ett paket med rese- och utbildningstjänster för en skolresa. Stödmottagaren offentliggjorde meddelandet om upphandling endast på skolans anslagstavla och inte i någon regional tidning, såsom krävs enligt nationell lagstiftning. Tidsfristen för att lämna anbud var dessutom endast tre arbetsdagar. Dessa faktorer begränsade konkurrensen och tillträdet för potentiella anbudsgivare. Därför anses hela kontraktsbeloppet icke stödberättigande. Det utgjorde 84,9 % av de granskade kostnaderna i det redovisade ersättningsanspråket. Detta projekt var en del av ett ersättningsanspråk som betalades sedan kommissionen återupptagit betalningarna till det operativa programmet efter ett avbrott som GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering beslutat om.

Liknande resultat med felaktigt tilldelade kontrakt konstaterades också i ett ESF-projekt i Rumänien.

| b) | Olaglig direkt tilldelning av kontrakt: I ett ESF-projekt i Estland tilldelades ett kontrakt avseende redovisningstjänster utan upphandling, vilket strider mot de nationella reglerna för offentlig upphandling. Felet motsvarade 1,5 % av det granskade beloppet.
  Liknande resultat konstaterades också i ESF-projekt i Frankrike. |
| --- | --- |

b)

Olaglig direkt tilldelning av kontrakt: I ett ESF-projekt i Estland tilldelades ett kontrakt avseende redovisningstjänster utan upphandling, vilket strider mot de nationella reglerna för offentlig upphandling. Felet motsvarade 1,5 % av det granskade beloppet.

Liknande resultat konstaterades också i ESF-projekt i Frankrike.

Icke stödberättigande deltagare

| 6.17 | Revisionsrätten konstaterade i två av de 180 granskade transaktionerna att deltagare i ESF-finansierade särskilda åtgärder inte uppfyllde kriterierna för stödberättigande, vilket resulterade i kvantifierbara fel. Dessa fall står för 6 % av alla kvantifierbara fel och utgör cirka 2 % av den uppskattade felprocenten på detta politikområde (se ruta 6.3). |
| --- | --- |

6.17

Revisionsrätten konstaterade i två av de 180 granskade transaktionerna att deltagare i ESF-finansierade särskilda åtgärder inte uppfyllde kriterierna för stödberättigande, vilket resulterade i kvantifierbara fel. Dessa fall står för 6 % av alla kvantifierbara fel och utgör cirka 2 % av den uppskattade felprocenten på detta politikområde (se ruta 6.3).

| 6.17 | Kommissionen kommer att följa upp alla ärenden som har identifierats av revisionsrätten i syfte att genomföra nödvändiga finansiella korrigeringar. De krav som nämns i exemplet i ruta 6.3 är ett annat fall av nationell överreglering. Kraven är fullständigt självpålagda enligt nationella regler för stödberättigande, som inte beaktar att en så pass lång underhållsperiod ofta inte är möjlig. I detta särskilda fall, i enlighet med kommissionens rekommendationer, har kraven för och förvaltningen av sysselsättningsstöd förbättrats avsevärt under 2012. |
| --- | --- |

6.17

Ruta 6.3 –   Exempel på icke stödberättigande deltagare

Icke stödberättigande deltagare: ESF-stöd gavs till spanska företag som anställde arbetslösa personer. Ett stödvillkor för deltagarna var att arbetsgivarna måste behålla den nyanställda personalen i minst tre och i vissa fall upp till fem år. Detta villkor uppfylldes inte när det gällde 12 personer. De redovisade kostnaderna för de icke stödberättigande deltagarna motsvarade 39,2 % av det granskade beloppet.

Liknande resultat konstaterades också i ett ESF-projekt i Italien.

Flera fall av bristande efterlevnad av formföreskrifter

| 6.18 | Nästan alla de icke kvantifierbara fel som revisionsrätten upptäckte handlade om att förvaltningsmyndigheter och stödmottagare på olika sätt brast i efterlevnaden av formföreskrifter i förvaltningen och genomförandet av ESF-projekt. I åtta fall anser revisionsrätten att den bristande efterlevnaden innebär allvarliga överträdelser. Ruta 6.4 innehåller exempel på huvudkategorierna av icke kvantifierbara fel. |
| --- | --- |

6.18

Nästan alla de icke kvantifierbara fel som revisionsrätten upptäckte handlade om att förvaltningsmyndigheter och stödmottagare på olika sätt brast i efterlevnaden av formföreskrifter i förvaltningen och genomförandet av ESF-projekt. I åtta fall anser revisionsrätten att den bristande efterlevnaden innebär allvarliga överträdelser. Ruta 6.4 innehåller exempel på huvudkategorierna av icke kvantifierbara fel.

| 6.18 | Kommissionen kommer att följa upp alla fel som revisionsrätten har redovisat och se till att korrigerande åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

6.18

Ruta 6.4 –   Exempel på underlåtenhet att följa formföreskrifter

| a) | En större förändring av ett projekts omfattning och mål utan ändring av bidragsöverenskommelsen: Ett ESF-projekt i Slovakien medfinansierade utbildningsåtgärder i två specifika kommuner. Revisionsrätten konstaterade att en stor del av dessa åtgärder levererades till anställda vid en högstadie- och gymnasieskola i en tredje kommun i en annan region. Trots att stödmottagaren fick ett skriftligt godkännande från det förmedlande organet, kräver en ändring av detta slag att bidragsöverenskommelsen ändras. Detta skedde inte. |
| --- | --- |

a)

En större förändring av ett projekts omfattning och mål utan ändring av bidragsöverenskommelsen: Ett ESF-projekt i Slovakien medfinansierade utbildningsåtgärder i två specifika kommuner. Revisionsrätten konstaterade att en stor del av dessa åtgärder levererades till anställda vid en högstadie- och gymnasieskola i en tredje kommun i en annan region. Trots att stödmottagaren fick ett skriftligt godkännande från det förmedlande organet, kräver en ändring av detta slag att bidragsöverenskommelsen ändras. Detta skedde inte.

| b) | Meddelande om tilldelning av kontrakt skickades sent eller inte alls: Enligt reglerna för offentlig upphandling ska de upphandlande myndigheterna meddela resultatet av tilldelningsförfarandet senast 48 dagar efter det att kontraktet har tilldelats. Revisionsrätten konstaterade tre fall i Grekland där denna regel inte hade följts.
  Liknande resultat konstaterades också i ESF-projekt i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

b)

Meddelande om tilldelning av kontrakt skickades sent eller inte alls: Enligt reglerna för offentlig upphandling ska de upphandlande myndigheterna meddela resultatet av tilldelningsförfarandet senast 48 dagar efter det att kontraktet har tilldelats. Revisionsrätten konstaterade tre fall i Grekland där denna regel inte hade följts.

Liknande resultat konstaterades också i ESF-projekt i Förenade kungariket.

| c) | Felaktig användning av regler för statligt stöd: Ett ESF-projekt i Portugal gav stöd till små och medelstora företag genom att subventionera personalkostnaderna för nyanställda arbetslösa personer som praktikanter i 12 månader. Denna typ av stöd skulle vara acceptabelt om det hade genomförts som stöd av mindre betydelse eller i enlighet med en undantagen stödordning. Medlemsstaten utnyttjade emellertid inte någon av dessa båda möjligheter.
  Liknande resultat konstaterades också i ett ESF-projekt i Tyskland. |
| --- | --- |

c)

Felaktig användning av regler för statligt stöd: Ett ESF-projekt i Portugal gav stöd till små och medelstora företag genom att subventionera personalkostnaderna för nyanställda arbetslösa personer som praktikanter i 12 månader. Denna typ av stöd skulle vara acceptabelt om det hade genomförts som stöd av mindre betydelse eller i enlighet med en undantagen stödordning. Medlemsstaten utnyttjade emellertid inte någon av dessa båda möjligheter.

Liknande resultat konstaterades också i ett ESF-projekt i Tyskland.

Effekterna av att förenklade kostnadsalternativ används

| 6.19 | Revisionsrätten har i tidigare årsrapporter rekommenderat att kommissionen ökar användningen av betalningar av klumpsummor och schablonbelopp i stället för att ersätta ”faktiska kostnader” för att minska sannolikheten för fel och projektledarnas administrativa börda (11). |
| --- | --- |

6.19

Revisionsrätten har i tidigare årsrapporter rekommenderat att kommissionen ökar användningen av betalningar av klumpsummor och schablonbelopp i stället för att ersätta ”faktiska kostnader” för att minska sannolikheten för fel och projektledarnas administrativa börda (11).

| 6.19 | Kommissionen har sedan införandet av förenklade kostnadsalternativ arbetat aktivt för att gradvis utvidga deras användning, och anser att dessa insatser redan har gett positiva resultat. Kommissionen kommer att fortsätta att aktivt främja användningen av förenklade kostnadsalternativ. |
| --- | --- |

6.19

| 6.20 | År 2009 utökade lagstiftaren antalet förenklade kostnadsalternativ (12). Sedan dess kan projekt och insatser som genomförs direkt i form av bidrag redovisas med hjälp av |
| --- | --- |

6.20

År 2009 utökade lagstiftaren antalet förenklade kostnadsalternativ (12). Sedan dess kan projekt och insatser som genomförs direkt i form av bidrag redovisas med hjälp av

| — | ett schablonbelopp för indirekta kostnader på upp till 20 % av de direkta kostnaderna för insatsen, |
| --- | --- |

—

ett schablonbelopp för indirekta kostnader på upp till 20 % av de direkta kostnaderna för insatsen,

| — | schablonmässiga kostnader beräknade genom tillämpning av standardiserade skalor av enhetskostnader eller |
| --- | --- |

—

schablonmässiga kostnader beräknade genom tillämpning av standardiserade skalor av enhetskostnader eller

| — | klumpsummor på upp till 50 000 euro för alla eller delar av kostnaderna för en insats. |
| --- | --- |

—

klumpsummor på upp till 50 000 euro för alla eller delar av kostnaderna för en insats.

| 6.21 | Utifrån resultatet av en undersökning uppskattar kommissionen att omkring 60 % de operativa programmen inom ESF använde minst ett av de tre förenklade kostnadsalternativen för att redovisa en del av de kostnader som ersattes 2012. |
| --- | --- |

6.21

Utifrån resultatet av en undersökning uppskattar kommissionen att omkring 60 % de operativa programmen inom ESF använde minst ett av de tre förenklade kostnadsalternativen för att redovisa en del av de kostnader som ersattes 2012.

| 6.22 | I revisionsrättens urval hade 43 transaktioner inom 12 av de 21 operativa programmen kostnadsredovisningar som innehöll förenklade kostnadsalterntiv. 24 transaktioner hade schablonmässiga kostnader beräknade genom tillämpning av standardiserade skalor av enhetskostnader och 15 transaktioner hade schablonbelopp för indirekta kostnader. Det var mindre vanligt att klumpsummor användes (fyra transaktioner). |
| --- | --- |

6.22

I revisionsrättens urval hade 43 transaktioner inom 12 av de 21 operativa programmen kostnadsredovisningar som innehöll förenklade kostnadsalterntiv. 24 transaktioner hade schablonmässiga kostnader beräknade genom tillämpning av standardiserade skalor av enhetskostnader och 15 transaktioner hade schablonbelopp för indirekta kostnader. Det var mindre vanligt att klumpsummor användes (fyra transaktioner).

| 6.22 | Kommissionen anser att revisionsrättens iakttagelse bekräftar effekten av kommissionens ständiga ansträngningar för att uppmana medlemsstaterna att effektivt genomföra de förenklade kostnadsalternativen sedan inledningen av den rådande programperioden, vilka har stärkts avsevärt genom särskilda förenklingsseminarier sedan 2011, i vilka hittills 17 medlemsstater har deltagit. |
| --- | --- |

6.22

| 6.23 | Revisionsrätten upptäckte inte några fel (kvantifierbara eller icke kvantifierbara) när det specifikt gällde användningen av förenklade kostnadsalternativ. Detta visar att det i projekt där kostnaderna redovisas med hjälp av förenklade kostnadsalternativ förekommer fel i mindre utsträckning. En ökad användning av förenklade kostnadsalterntiv skulle därför normalt sett få en positiv effekt på felnivån. |
| --- | --- |

6.23

Revisionsrätten upptäckte inte några fel (kvantifierbara eller icke kvantifierbara) när det specifikt gällde användningen av förenklade kostnadsalternativ. Detta visar att det i projekt där kostnaderna redovisas med hjälp av förenklade kostnadsalternativ förekommer fel i mindre utsträckning. En ökad användning av förenklade kostnadsalterntiv skulle därför normalt sett få en positiv effekt på felnivån.

| 6.23 | Kommissionen välkomnar att revisionsrättens revisionsarbete bekräftar de förenklade kostnadsalternativens positiva resultat när det gäller att minska felen på ett verkningsfullt sätt.

  Förutom att minska den administrativa bördan för stödmottagarna, särskilt för små stödmottagare – som det ofta handlar om i ESF-sammanhang – är ett av de främsta skälen för att använda förenklade kostnadsalternativ att ytterligare minska felprocenten inom området för sysselsättning och socialpolitik. |
| --- | --- |

6.23

Förutom att minska den administrativa bördan för stödmottagarna, särskilt för små stödmottagare – som det ofta handlar om i ESF-sammanhang – är ett av de främsta skälen för att använda förenklade kostnadsalternativ att ytterligare minska felprocenten inom området för sysselsättning och socialpolitik.

| 6.24 | Ett av de största hindren för att förvaltningsmyndigheter och förmedlande organ ska använda förenklade kostnadsalternativ är rädslan för att de ska fastställa kostnader som inte uppfyller kraven i artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1081/2006 (13), där det anges att kostnader ”ska fastställas på förhand enligt en rättvis, skälig och verifierbar beräkning”. Kommissionen har utfärdat riktlinjer för hur dessa krav ska förstås (14). Riktlinjerna är tydliga och innehåller bra och belysande exempel, vilket tillsammans med ett aktivt främjande av förenklade kostnadsalternativ och kommissionens systematiska förhandsgodkännande av de beräknade schablonbeloppen sannolikt kommer att få förvaltningsmyndigheterna och de förmedlande organen att använda dem i större utsträckning. Detta är särskilt relevant med tanke på det nuvarande förberedelsestadiet för den kommande programperioden 2014–2020. |
| --- | --- |

6.24

Ett av de största hindren för att förvaltningsmyndigheter och förmedlande organ ska använda förenklade kostnadsalternativ är rädslan för att de ska fastställa kostnader som inte uppfyller kraven i artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1081/2006 (13), där det anges att kostnader ”ska fastställas på förhand enligt en rättvis, skälig och verifierbar beräkning”. Kommissionen har utfärdat riktlinjer för hur dessa krav ska förstås (14). Riktlinjerna är tydliga och innehåller bra och belysande exempel, vilket tillsammans med ett aktivt främjande av förenklade kostnadsalternativ och kommissionens systematiska förhandsgodkännande av de beräknade schablonbeloppen sannolikt kommer att få förvaltningsmyndigheterna och de förmedlande organen att använda dem i större utsträckning. Detta är särskilt relevant med tanke på det nuvarande förberedelsestadiet för den kommande programperioden 2014–2020.

| 6.24 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens iakttagelse och stödet för användningen av förenklade kostnadsalternativ. Kommissionen ser det som en uppmuntran i genomförandet av sin ambitiösa handlingsplan för förenkling, enligt vilken förenklingsseminarier ska hållas i de allra flesta medlemsstater före slutet av 2013. |
| --- | --- |

6.24

Återupptagna betalningar i problematiska operativa program innebar en population med högre risk 2012

| 6.25 | År 2012 återupptog kommissionen betalningarna till flera operativa program som tidigare hade avbrutits eller ställts in. Även om systemen eventuellt har förbättrats och finansiella korrigeringar har genomförts efter de granskningar som GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering har utfört, kan vissa ersättningsanspråk för vilka betalningarna avbrutits ersättas fullt ut efter det att betalningarna återupptagits. Detta medför en risk för att dessa ersättningsanspråk fortfarande inbegriper projekt med icke stödberättigande utgifter som i ett tidigare skede ledde till avbrottet eller inställelsen (se exempel a) i ruta 6.2). |
| --- | --- |

6.25

År 2012 återupptog kommissionen betalningarna till flera operativa program som tidigare hade avbrutits eller ställts in. Även om systemen eventuellt har förbättrats och finansiella korrigeringar har genomförts efter de granskningar som GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering har utfört, kan vissa ersättningsanspråk för vilka betalningarna avbrutits ersättas fullt ut efter det att betalningarna återupptagits. Detta medför en risk för att dessa ersättningsanspråk fortfarande inbegriper projekt med icke stödberättigande utgifter som i ett tidigare skede ledde till avbrottet eller inställelsen (se exempel a) i ruta 6.2).

| 6.25 | Kommissionens strikta politik för avbrott och inställningar av betalningar minskar risken för EU-budgeten genom att kommissionen stoppar betalningar när den har fastställt, ofta genom sitt eget revisionsarbete, att det finns betydande brister. Innan den genomför mellanliggande betalningar kräver kommissionen ett effektivt genomförande av de nödvändiga finansiella korrigeringarna och den överenskomna handlingsplanen, i syfte att förhindra att dessa brister uppstår på nytt i framtiden. Kommissionen kommer att följa upp det särskilda ärende som revisionsrätten har identifierat, för att kunna genomföra de kompletterande finansiella korrigeringar som krävs. |
| --- | --- |

6.25

Fel upptäckta i avslutade operativa program

| 6.26 | Revisionsrättens urval innehöll 16 transaktioner med slutbetalningar när det gällde avslutandet av två operativa program från programperioden 2000–2006. Revisionsrätten identifierade kvantifierbara fel i fem transaktioner i ett program som avslutades utan någon finansiell korrigering (15). |
| --- | --- |

6.26

Revisionsrättens urval innehöll 16 transaktioner med slutbetalningar när det gällde avslutandet av två operativa program från programperioden 2000–2006. Revisionsrätten identifierade kvantifierbara fel i fem transaktioner i ett program som avslutades utan någon finansiell korrigering (15).

| 6.26 | I översiktsrapporten om finansiella korrigeringar som har genomförts under programperioden 2000–2006, som lämnades till Europaparlamentet den 23 april 2013, visas att GD Sysselsättning har tillämpat avslutandet på ett lämpligt sätt. Detta speglas genom att avslutandeprocessen – vid tidpunkten för översiktsrapporten – fortfarande pågick för 61 ESF-program och att fem avslutanderevisioner planerades för 2013. Översiktsrapporten visar att, om man beaktar de finansiella korrigeringar som redan har genomförts och de kompletterande finansiella korrigeringar som är ett resultat av avslutandet av de återstående 61 ESF-programmen, finansiella korrigeringar på totalt 2,4 miljarder euro beräknas att genomföras för ESF-programmen. Med beaktande av ovanstående uppmärksammar kommissionen de fem specifika fel som revisionsrätten har identifierat i ett avslutat operativt program, och kommissionen kommer att genomföra de kompletterande korrigeringar som krävs. |
| --- | --- |

6.26

| 6.27 | Detta bekräftar slutsatserna i den systemgranskning av avslutanden som ingick i förra årets årsrapport (16), nämligen att otillförlitliga avslutandehandlingar kan leda till att oriktiga utgifter till slut ersätts, om kommissionen inte vidtar nödvändiga korrigerande åtgärder under senare etapper. |
| --- | --- |

6.27

Detta bekräftar slutsatserna i den systemgranskning av avslutanden som ingick i förra årets årsrapport (16), nämligen att otillförlitliga avslutandehandlingar kan leda till att oriktiga utgifter till slut ersätts, om kommissionen inte vidtar nödvändiga korrigerande åtgärder under senare etapper.

| 6.27 | Kommissionen håller med om att avslutandet 2000–2006 är en komplicerad process och att den omfattar vissa risker som härrör från de ibland inte helt tillförlitliga avslutandehandlingarna som tillhandahålls av medlemsstaterna för vissa särskilda operativa program. GD Sysselsättning har därför vidtagit nödvändiga åtgärder för att minska dessa risker, däribland avsevärda finansiella korrigeringar och fem avslutanderevisioner som planeras för 2013 (se även svaret på punkt 6.27). Man bör också notera att kommissionen även efter avslutande fortfarande kan genomföra finansiella korrigeringar, om nya omständigheter, t.ex. sådana som revisionsrätten har identifierat, framkommer. Samtidigt som kommissionen erkänner de ovanstående riskerna betonas att avslutandeprocessen för 2000–2006 fortfarande pågår. |
| --- | --- |

6.27

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

Revisionsrättens granskning av revisionsmyndigheter

| 6.28 | I
  bilaga 5.2
  finns en sammanfattning av resultatet av revisionsrättens granskning av systemen för övervakning och kontroll vid fyra revisionsmyndigheter inom Eruf, Sammanhållningsfoden och ESF. |
| --- | --- |

6.28

I
  bilaga 5.2
  finns en sammanfattning av resultatet av revisionsrättens granskning av systemen för övervakning och kontroll vid fyra revisionsmyndigheter inom Eruf, Sammanhållningsfoden och ESF.

| 6.28 | Kommissionen noterar att revisionsmyndigheterna spelar en central roll när det gäller att skapa tillförlitlighet redan från inledningen av programperioden och inrättandet av systemen. Därefter lämnar de till kommissionen varje år in ett revisionsuttalande om hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar, grundat på revisioner av förvaltnings- och kontrollsystemen och på exempel på hur den allmänna verksamheten bedrivs, i enlighet med en revisionsstrategi. Kommissionen arbetar därför i nära samarbete och samordning med dem, och började granska deras metoder och revisionsresultat så tidigt som 2009. Kommissionen har bidragit till kapacitetsskapande genom att ge råd, vägledning och rekommendationer till revisionsmyndigheterna. Genom förordningen ges kommissionen möjlighet att på vissa villkor (artikel 73) vid avgivandet av sin revisionsförklaring stödja sig på en revisionsmyndighets arbete. |
| --- | --- |

6.28

| 6.29 | Revisonsrätten bedömde det arbete som två revisionsmyndigheter i två medlemsstater (den engelska revisionsmyndigheten i Förenade kungariket och den slovakiska revisionsmyndigheten) hade utfört som ett led i sin granskning av totalt fyra revisionsmyndigheter omfattande Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF. Vad beträffar de två granskade revisionsmyndigheterna var granskningen av deras arbete och upprepningen av deras revisioner av insatser inriktade på ESF-utgifter. |
| --- | --- |

6.29

Revisonsrätten bedömde det arbete som två revisionsmyndigheter i två medlemsstater (den engelska revisionsmyndigheten i Förenade kungariket och den slovakiska revisionsmyndigheten) hade utfört som ett led i sin granskning av totalt fyra revisionsmyndigheter omfattande Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF. Vad beträffar de två granskade revisionsmyndigheterna var granskningen av deras arbete och upprepningen av deras revisioner av insatser inriktade på ESF-utgifter.

| 6.29 och 6.30 | GD Sysselsättning genomförde revisioner för att granska arbetet i 84 revisionsmyndigheter inom ESF i slutet av 2012, däribland Förenade kungarikets och Slovakiens revisionsmyndigheter. Kommissionens egen bedömning av dessa revisionsmyndigheter är positiv. |
| --- | --- |

6.29 och 6.30

| 6.30 | Den slovakiska revisionsmyndigheten bedöms vara ändamålsenlig och den engelska revisonsmyndigheten i Förenade kungariket delvis ändamålsenlig när det gäller att uppfylla lagstadgade nyckelkrav och se till att transaktionerna är korrekta. Omfattningen och de specifika resultaten av revisionsrättens granskning av revisionsmyndigheterna för alla tre fonderna (Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF) rapporteras i kapitel 5 (punkterna 5.46–5.49). |
| --- | --- |

6.30

Den slovakiska revisionsmyndigheten bedöms vara ändamålsenlig och den engelska revisonsmyndigheten i Förenade kungariket delvis ändamålsenlig när det gäller att uppfylla lagstadgade nyckelkrav och se till att transaktionerna är korrekta. Omfattningen och de specifika resultaten av revisionsrättens granskning av revisionsmyndigheterna för alla tre fonderna (Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF) rapporteras i kapitel 5 (punkterna 5.46–5.49).

Bedömning av kommissionens övervakning av revisionsmyndigheter

| 6.31 | Resultatet av revisionsrättens granskning av kommissionens övervakning av revisionsmyndigheter redovisas i kapitel 5 (se punkterna 5.50–5.52). |
| --- | --- |

6.31

Resultatet av revisionsrättens granskning av kommissionens övervakning av revisionsmyndigheter redovisas i kapitel 5 (se punkterna 5.50–5.52).

| 6.32 | Kommissionen beräknar felprocenten per operativt program utifrån de årliga kontrollrapporter som revisionsmyndigheterna lämnar in. GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering anpassade eller ansåg att den felprocent som rapporterats för 31 av 117 årliga kontrollrapporter 2012 (42 av 117 årliga kontrollrapporter 2011) var otillförlitlig. |
| --- | --- |

6.32

Kommissionen beräknar felprocenten per operativt program utifrån de årliga kontrollrapporter som revisionsmyndigheterna lämnar in. GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering anpassade eller ansåg att den felprocent som rapporterats för 31 av 117 årliga kontrollrapporter 2012 (42 av 117 årliga kontrollrapporter 2011) var otillförlitlig.

| 6.32 | Innan kommissionen bekräftar den felprocent som revisionsmyndigheterna har redovisat använder den alla aktuella revisionsförfaranden när det finns tveksamheter vad gäller noggrannheten och/eller tillförlitligheten avseende de redovisade uppgifterna om felprocenten, dvs. skriftliga och muntliga frågor till revisionsmyndigheter, undersökningsuppdrag och/eller analys av kompletterande information från revisionsmyndigheterna, däribland enskilda revisionsresultat om dessa anses nödvändiga. På grundval av denna information justerades de uppgifter om felprocent som redovisades i de årliga kontrollrapporterna i 18 (15,4 %) av de operativa programmen inom ESF. De redovisade uppgifterna om felprocent för 13 (11,1 %) av de operativa programmen inom ESF bedömdes dessutom som icke-tillförlitliga och ersattes med schablonsatser av kommissionen. |
| --- | --- |

6.32

| 6.33 | I alla de fall där kommissionen identifierade specifika brister till följd av sina undersökningar i medlemsstaterna underrättades de nationella myndigheterna om vilka korrigerande åtgärder de skulle vidta. Revisionsrätten konstaterade vissa inkonsekvenser i kommissionens analys av de årliga kontrollrapporterna. De fel som vissa revisionsmyndigheter gjorde i beräkningen av felprocenten upptäcktes eller korrigerades inte av kommissionen. Dessa problem innebär dock inte att det antal reservationer som GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering formulerade 2012 och deras effekter ifrågasätts. |
| --- | --- |

6.33

I alla de fall där kommissionen identifierade specifika brister till följd av sina undersökningar i medlemsstaterna underrättades de nationella myndigheterna om vilka korrigerande åtgärder de skulle vidta. Revisionsrätten konstaterade vissa inkonsekvenser i kommissionens analys av de årliga kontrollrapporterna. De fel som vissa revisionsmyndigheter gjorde i beräkningen av felprocenten upptäcktes eller korrigerades inte av kommissionen. Dessa problem innebär dock inte att det antal reservationer som GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering formulerade 2012 och deras effekter ifrågasätts.

| 6.33 | Kommissionen anser att den använder ett grundligt övervakningsförfarande för att kunna garantera de årliga kontrollrapporternas tillförlitlighet för sin egen revisionsprocess och för att stödja fastställandet och kvantifieringen av de reservationer som har gjorts i dess årliga verksamhetsrapport (se svaret på punkt 6.40 a). |
| --- | --- |

6.33

Granskning av den årliga verksamhetsrapporten från GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering

| 6.34 | Revisionsrätten bedömde den årliga verksamhetsrapporten för 2012 med tillhörande förklaring från generaldirektören för GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. När det gällde korrektheten i de betalningar som godkändes 2012 gjorde revisionsrätten framför allt |
| --- | --- |

6.34

Revisionsrätten bedömde den årliga verksamhetsrapporten för 2012 med tillhörande förklaring från generaldirektören för GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. När det gällde korrektheten i de betalningar som godkändes 2012 gjorde revisionsrätten framför allt

| a) | en bedömning av de reservationer som gjordes i den årliga verksamhetsrapporten, |
| --- | --- |

a)

en bedömning av de reservationer som gjordes i den årliga verksamhetsrapporten,

| b) | en kontroll av överensstämmelsen och korrektheten i kommissionens beräkning av “beloppen med risk”. |
| --- | --- |

b)

en kontroll av överensstämmelsen och korrektheten i kommissionens beräkning av “beloppen med risk”.

| 6.35 | GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering uppskattar att den övergripande felprocenten för de mellanliggande betalningarna 2012 under programperioden 2007–2013 ligger mellan 2,3 och 3,2 %. Omkring 30 % av betalningarna innehöll väsentliga fel (motsvarande minst den väsentlighetsgräns på 2 % som kommissionen har fastställt). |
| --- | --- |

6.35

GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering uppskattar att den övergripande felprocenten för de mellanliggande betalningarna 2012 under programperioden 2007–2013 ligger mellan 2,3 och 3,2 %. Omkring 30 % av betalningarna innehöll väsentliga fel (motsvarande minst den väsentlighetsgräns på 2 % som kommissionen har fastställt).

| 6.35 | Kommissionen anser att det faktum att dess egen beräknade felprocent tre år i rad – enligt GD Sysselsättnings årliga verksamhetsrapport – ligger i linje med revisionsrättens mest sannolika felprocent bekräftar säkerheten och tillförlitligheten hos kommissionens tillvägagångssätt (se svaret på punkt 6.40 a). Dessa resultat visar dessutom att kommissionen använder ett sunt förfarande för att kunna övervaka den information som tillhandahålls av revisionsmyndigheterna i deras årliga kontrollrapporter.

  Som nämns i dess årliga verksamhetsrapport för 2012 (s. 37) betonar kommissionen att bara 19,7 % av dess mellanliggande betalningar under 2012 gjordes till operativa program med en felprocent som hade redovisats i de årliga kontrollrapporterna för 2012, som inlämnades i december 2012, mellan 2 % och 5 % och endast 9,8 % till operativa program med en redovisad felprocent som var högre än 5 %. Detta speglar tydligt den strikta politiken för avbrott och inställningar som GD Sysselsättning systematiskt genomför för operativa program med ackumulerad felprocent (över hela perioden sedan 2007) över 2 %. I dessa fall har kommissionen tillämpat en motsvarande finansiell korrigering eller genomfört avbrott fram till dess en sådan korrigering har gjorts. |
| --- | --- |

6.35

Som nämns i dess årliga verksamhetsrapport för 2012 (s. 37) betonar kommissionen att bara 19,7 % av dess mellanliggande betalningar under 2012 gjordes till operativa program med en felprocent som hade redovisats i de årliga kontrollrapporterna för 2012, som inlämnades i december 2012, mellan 2 % och 5 % och endast 9,8 % till operativa program med en redovisad felprocent som var högre än 5 %. Detta speglar tydligt den strikta politiken för avbrott och inställningar som GD Sysselsättning systematiskt genomför för operativa program med ackumulerad felprocent (över hela perioden sedan 2007) över 2 %. I dessa fall har kommissionen tillämpat en motsvarande finansiell korrigering eller genomfört avbrott fram till dess en sådan korrigering har gjorts.

| 6.36 | Den årliga verksamhetsrapporten från GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering innehåller en reservation avseende betalningar som gjorts för programperioden 2007–2013 på 68 miljoner euro och omfattar 27 av 117 operativa program och en reservation, utan ekonomisk inverkan, avseende 12 operativa program för programperioden 2000–2006. |
| --- | --- |

6.36

Den årliga verksamhetsrapporten från GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering innehåller en reservation avseende betalningar som gjorts för programperioden 2007–2013 på 68 miljoner euro och omfattar 27 av 117 operativa program och en reservation, utan ekonomisk inverkan, avseende 12 operativa program för programperioden 2000–2006.

| 6.37 | År 2011 använde GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering beräkningen av den ackumulerade ekonomiska risken för programperioden 2007–2013 för operativa program med bekräftade felprocentsatser på mellan 2 och 5 % för att besluta huruvida ett operativt program skulle omfattas av en reservation. År 2012 utvidgade GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering detta tillvägagångssätt till de 20 operativa program som hade bekräftade fel på över 5 %. Trots att den ackumulerade ekonomiska risk som kommissionen beräknade låg under 2 % i 13 operativa program, togs åtta av dem med i reservationen genom tillämpning av försiktighetsprincipen. När det gäller de återstående fem operativa programmen gjordes ingen reservation. I endast ett av dessa fem fall angavs i den årliga verksamhetsrapporten för 2012 skälen till att en reservation inte hade gjorts. Revisionsrätten anser att kommissionen borde ha lämnat denna typ av information också när det gällde de andra fyra berörda operativa programmen. |
| --- | --- |

6.37

År 2011 använde GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering beräkningen av den ackumulerade ekonomiska risken för programperioden 2007–2013 för operativa program med bekräftade felprocentsatser på mellan 2 och 5 % för att besluta huruvida ett operativt program skulle omfattas av en reservation. År 2012 utvidgade GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering detta tillvägagångssätt till de 20 operativa program som hade bekräftade fel på över 5 %. Trots att den ackumulerade ekonomiska risk som kommissionen beräknade låg under 2 % i 13 operativa program, togs åtta av dem med i reservationen genom tillämpning av försiktighetsprincipen. När det gäller de återstående fem operativa programmen gjordes ingen reservation. I endast ett av dessa fem fall angavs i den årliga verksamhetsrapporten för 2012 skälen till att en reservation inte hade gjorts. Revisionsrätten anser att kommissionen borde ha lämnat denna typ av information också när det gällde de andra fyra berörda operativa programmen.

| 6.37 | Enligt kommissionens gällande instruktioner för den årliga verksamhetsrapporten för 2012 krävs en (kvantifierad) reservation endast om den ackumulerade finansiella risken är över 2 %, vilket inte var fallet för något av de fem operativa program som revisionsrätten har nämnt, eftersom de nödvändiga finansiella korrigeringarna redan hade genomförts då den årliga verksamhetsrapporten offentliggjordes. Det fanns dessutom lämpliga handlingsplaner för att förhindra att dessa problem uppkommer på nytt i de fem berörda operativa programmen. Kommissionen uppmärksammar revisionsrättens iakttagelser för att tillhandahålla en mer fullständig redovisning i detta avseende i framtida årliga verksamhetsrapporter. |
| --- | --- |

6.37

| 6.38 | Kapitel 1 innehåller information om behandlingen av finansiella korrigeringar (se punkterna 1.19–1.37). |
| --- | --- |

6.38

Kapitel 1 innehåller information om behandlingen av finansiella korrigeringar (se punkterna 1.19–1.37).

| 6.38 | Kommissionen har vidtagit alla nödvändiga åtgärder enligt fördraget och som förutses i förordningarna för att skydda EU-budgeten. Kommissionen anser att den har gjort allt i sin makt och handlat helt i enlighet med de befintliga förordningarna under det budgetår som granskats av revisionsrätten, men konstaterar att ingen hänsyn har tagits till den 25-procentiga schablonkorrigering som har tillämpats för Rumänien vid beräkningen av felprocenten för 2012. Se svaren på punkt 6.39 a och på ruta 1.2. |
| --- | --- |

6.38

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser för 2012

| 6.39 | När det gäller politikområdet sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

6.39

När det gäller politikområdet sysselsättning och socialpolitik

6.39

| a) | visar granskningen av transaktioner att den mest sannolika felprocenten i populationen är 3,2 %, |
| --- | --- |

a)

visar granskningen av transaktioner att den mest sannolika felprocenten i populationen är 3,2 %,

| a) | Kommissionen använder ett grundligt förfarande för att stödja den försäkran som ges i den årliga verksamhetsrapporten. Kommissionen anser att det faktum att dess egen beräknade felprocent tre år i rad – enligt GD Sysselsättnings årliga verksamhetsrapport – ligger i linje med revisionsrättens mest sannolika felprocent bekräftar säkerheten och tillförlitligheten hos kommissionens tillvägagångssätt. För 2012 låg GD Sysselsättnings uppskattade felprocent i dess egen årliga verksamhetsrapport mellan 2,3 % och 3,2 %. Kommissionen noterar att felen i ett enskilt operativt program i Rumänien står för en avsevärd del av de mest sannolika felen som revisionsrätten har fastställt. Kommissionen betonar att den i december 2012 genomförde en schablonmässig korrigering på 25 % för alla utgifter som hade godkänts av de rumänska myndigheterna enligt detta operativa program. Kommissionen anser att den har gjort allt i sin makt och handlat helt i enlighet med de befintliga förordningarna under det budgetår som granskats av revisionsrätten, men konstaterar att ingen hänsyn har tagits till den ovanstående schablonkorrigeringen vid beräkningen av felprocenten för 2012. Se svaret på ruta 1.2. |
| --- | --- |

a)

| b) | bedömer revisionsrätten att de granskade systemen för övervakning och kontroll är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att transaktionerna under programperioden 2007–2013 är korrekta. |
| --- | --- |

b)

bedömer revisionsrätten att de granskade systemen för övervakning och kontroll är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att transaktionerna under programperioden 2007–2013 är korrekta.

| b) | Kommissionen anser att den använder ett grundligt övervakningsförfarande för att kunna garantera den övergripande tillförlitligheten hos revisionsmyndigheternas arbete för sin egen revisionsprocess. Grundat på sin bedömning betonar kommissionen att revisionsmyndigheternas effektivitet och efterlevnad av kraven kan variera. I enlighet med artikel 73 i förordning 1083/2006 stöder sig kommissionen, fr.o.m. juni 2012, formellt på arbetet i nio revisionsmyndigheter inom ESF (för tio operativa program). Kommissionen kommer att fortsätta att granska revisionsmyndigheternas arbete. |
| --- | --- |

b)

| 6.40 | Enligt de samlade revisionsbevisen är felnivån i de godkända utgifterna väsentlig. |
| --- | --- |

6.40

Enligt de samlade revisionsbevisen är felnivån i de godkända utgifterna väsentlig.

| 6.40 | Kommissionen har vidtagit särskilda åtgärder för att minska de identifierade riskerna, däribland i synnerhet förebyggande och korrigerande åtgärder som t.ex. vägledning, utbildning, förenkling och en strikt politik för avbrott och inställningar av betalningar och finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

6.40

Rekommendationer

| 6.41 | Bilaga 6.2
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationer i tidigare årsrapporter har genomförts. I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten 10 rekommendationer avseende sammanhållning, transport och energi. Av dessa rekommendationer var en inte tillämplig inom den nuvarande ramen. Kommissionen har genomfört en rekommendation fullt ut, medan fem har genomförts i de flesta avseenden, en endast i vissa avseenden och en inte alls. I ett fall gick det inte att inhämta tillräckliga bevis för vilka åtgärder som hade vidtagits. |
| --- | --- |

6.41

Bilaga 6.2
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationer i tidigare årsrapporter har genomförts. I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten 10 rekommendationer avseende sammanhållning, transport och energi. Av dessa rekommendationer var en inte tillämplig inom den nuvarande ramen. Kommissionen har genomfört en rekommendation fullt ut, medan fem har genomförts i de flesta avseenden, en endast i vissa avseenden och en inte alls. I ett fall gick det inte att inhämta tillräckliga bevis för vilka åtgärder som hade vidtagits.

| 6.41 | Grundat på sin egen bedömning anser kommissionen att två rekommendationer av tio för 2009 och 2010 bör anses som fullständigt genomförda, och fem som genomförda till största delen. Kommissionen anser att de tre återstående rekommendationerna ska betraktas som ”inte tillämpliga”. |
| --- | --- |

6.41

| 6.42 | Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten följande: |
| --- | --- |

6.42

Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten följande:

6.42

| — | Rekommendation 1: Kommissionen bör åtgärda bristerna i de “kontroller på primär nivå” som genomförs av förvaltningsmyndigheter och förmedlande organ genom särskild vägledning och vid behov genom utbildningsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 1: Kommissionen bör åtgärda bristerna i de “kontroller på primär nivå” som genomförs av förvaltningsmyndigheter och förmedlande organ genom särskild vägledning och vid behov genom utbildningsåtgärder.

Kommissionen instämmer i betydelsen av kontroller på ”primär nivå” som utförs av medlemsstaterna, och delar åsikten att dessa bör förbättras ytterligare. Kommissionen har därför gett medlemsstaterna vägledning om hur förvaltningsmyndigheterna bör fastställa och genomföra sina förvaltningskontroller. Kommissionen har dessutom under 2009 utvecklat omfattande riktlinjer för kontroller på primär nivå och verktyg för självbedömning för förvaltningsmyndigheter, som de kan använda för att förbättra sitt arbete. Kommissionen har under 2011 också utvecklat och distribuerat checklistor till revisionsmyndigheterna för revision av förvaltningskontroller, vilka också kan användas som riktmärke av förvaltningsmyndigheterna själva. Utöver de ovanstående åtgärderna och med beaktande av förvaltningskontrollernas viktiga roll, sände GD Sysselsättning i november 2012 ett meddelande till alla förvaltningsmyndigheter för att göra dem uppmärksamma på behovet att ytterligare förbättra förvaltningskontrollernas grundlighet och tillförlitlighet. Kommissionen nämnde samtidigt att den skulle genomföra en tematisk granskning av förvaltningskontrollerna under 2013 för sju utvalda operativa program i sex medlemsstater. Denna tematiska granskning pågår för närvarande. När den har slutförts kommer kommissionen att utarbeta en översiktsrapport som sammanfattar resultaten av granskningen och vilka lärdomar man kan dra. Rapporten kommer att överlämnas till alla medlemsstater.

| — | Rekommendation 2: Kommissionen bör utifrån sina erfarenheter från programperioden 2007–2013 göra en bedömning av hur nationella regler för stödberättigande används så att den kan hitta områden som kan förenklas ytterligare och slopa onödigt komplexa regler. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 2: Kommissionen bör utifrån sina erfarenheter från programperioden 2007–2013 göra en bedömning av hur nationella regler för stödberättigande används så att den kan hitta områden som kan förenklas ytterligare och slopa onödigt komplexa regler.

Kommissionen instämmer helt i att de nationella reglerna för stödberättigande måste förenklas ytterligare och att alla onödiga och komplicerade regler som har en negativ effekt när det gäller bördan på stödmottagare och leder till ökad felprocent måste elimineras. Kommissionen betonar att en systematisk bedömning av alla nationella regler för stödberättigande inte är möjlig, men att alla fastställda fall av nationell överreglering har hanterats gemensamt med berörda medlemsstater (se svaret på punkt 6.18). Kommissionen är fast besluten att i oktober 2013 lägga fram en rapport till den myndighet som beviljar ansvarsfrihet om nationell överreglering i operativa program inom ESF. Kommissionen kommer även att fortsätta att uppmuntra och stödja de nationella myndigheternas insatser för förenkling. GD Sysselsättning har organiserat en rad seminarier under 2011–2013 för att stödja förvaltningsmyndigheterna insatser (se även kommissionens svar på rekommendation 3).

| — | Rekommendation 3: Kommissionen bör främja en bred användning av förenklade kostnadsalternativ för att minska risken för fel i kostnadsredovisningar och den administrativa bördan för stödmottagarna. Schablonbeloppen för förenklade kostnadsalternativ bör systematiskt godkännas/kontrolleras på förhand av kommissionen så att de med säkerhet uppfyller de lagstadgade kraven (en rättvis, skälig och verifierbar beräkning). |
| --- | --- |

—

Rekommendation 3: Kommissionen bör främja en bred användning av förenklade kostnadsalternativ för att minska risken för fel i kostnadsredovisningar och den administrativa bördan för stödmottagarna. Schablonbeloppen för förenklade kostnadsalternativ bör systematiskt godkännas/kontrolleras på förhand av kommissionen så att de med säkerhet uppfyller de lagstadgade kraven (en rättvis, skälig och verifierbar beräkning).

Kommissionen håller med revisionsrätten om betydelsen av ett effektivt genomförande av förenklade kostnadsalternativ i alla medlemsstater. Just därför har kommissionen inte bara infört förenklade kostnadsalternativ i det gällande regelverket, utan också mycket aktivt uppmuntrat den faktiska tillämpningen av dessa under programperioden 2007–2013, inbegripet förenklingsseminarier i vilka hittills 17 medlemsstater har deltagit. Att 60 % av de operativa programmen inom ESF för närvarande redan använder minst ett av dessa alternativ visar på en viss framgång i detta sammanhang. De förenklade kostnadsalternativen har förbättrats ytterligare för programperioden 2014–2020, bl.a. genom att möjligheten att använda schablonsatser redan har fastslagits i förordningarna.

| — | Rekommendation 4: Kommissionen bör försöka förbättra revisionsmyndigheternas arbete och kvaliteten på och tillförlitligheten i den information som de lämnar i de årliga kontrollrapporterna och revisionsuttalandena. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 4: Kommissionen bör försöka förbättra revisionsmyndigheternas arbete och kvaliteten på och tillförlitligheten i den information som de lämnar i de årliga kontrollrapporterna och revisionsuttalandena.

Kommissionen håller med om denna frågas betydelse. Revisionsmyndigheternas arbete, som det speglas i de årliga kontrollrapporterna, är en av de viktigaste delarna på vilken kommissionen stöder sin försäkran. Ytterligare vägledning om hanteringen av fel gavs till revisionsmyndigheterna 2011 för att de därmed ytterligare ska kunna förbättra de metoder för stickproven i samband med revisionerna som används vid utarbetandet av de årliga kontrollrapporterna.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1081/2006 av den 5 juli 2006 om Europeiska socialfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1784/1999 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 12).

(2)  Europeiska jämställdhetsinstitutet, Europeiska institutet för förbättring av arbets- och levnadsvillkor och Europeiska arbetsmiljöbyrån.

(3)  Fonden stöder arbetstagare i EU som har blivit arbetslösa på grund av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och den finansiella och ekonomiska krisen.

(4)  Endast betalningar för den del av instrumentet för stöd inför anslutningen som avser utveckling av mänskliga resurser ingår i budgetområdet sysselsättning och socialpolitik. Föranslutningsinstrumentet stöder bland annat kandidatländerna i deras förberedelser för genomförandet och förvaltningen av ESF.

(5)  Det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet inrättades 2010 och ökar tillgången på mikrokrediter – lån under 25 000 euro – för att starta eller vidareutveckla ett litet företag. Finansieringsramen för genomförandet av denna verksamhet under perioden 1 januari 2007 till 31 december 2013 har fastställts till 683,25 miljoner euro.

(6)  När det gäller ESF och instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) innehöll revisionsrättens urval 168 mellanliggande betalningar eller slutbetalningar till projekt. När det gäller fonden för justering för globaliseringseffekter och andra sysselsättnings- och socialpolitiska åtgärder ingick 12 betalningar eller godkännanden av utgifter i urvalet.

(7)  Belgien, Tyskland, Estland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Litauen, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Slovakien och Förenade kungariket.

(8)  Revisionsrätten beräknar det uppskattade felet utifrån ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Revisionsrätten bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 1,3 och 5,1 % (den lägsta respektive högsta sannolika felprocenten).

(9)  Kommissionens förordning (EG) nr 448/2004 av den 10 mars 2004 om ändring av förordning (EG) nr 1685/2000 om närmare bestämmelser för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1260/1999 avseende stödberättigande utgifter i samband med insatser som medfinansieras av strukturfonderna och om upphävande av förordning (EG) nr 1145/2003 (EUT L 72, 11.3.2004, s. 66).

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG och 2004/18/EG (EUT L 134, 30.4.2004).

(11)  Punkt 6.45 i årsrapporten för 2006 och punkt 6.34 i årsrapporten för 2007.

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2009 av den 6 maj 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1081/2006 om Europeiska socialfonden för att utöka typerna av utgifter som berättigar till stöd från fonden (EUT L 126, 21.5.2009, s. 1).

(13)  I dess ändrade lydelse enligt artikel 1 i förordning (EG) nr 396/2009.

(14)  Europeiska kommissionens vägledande meddelande COCOF 09/0025/04-EN om schablonmässigt angivna indirekta kostnader, schablonmässiga kostnader beräknade genom tillämpning av standardiserade skalor av enhetskostnader och klumpsummor, slutlig version av den 28 januari 2010.

(15)  Spanien (Comunidad Valenciana).

(16)  Se punkterna 5.52–5.64 i årsrapporten för 2011.

(17)  Revisionen av administrativa utgifter redovisas i kapitel 9.

(18)  I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkterna 1.6 och 1.7 i kapitel 1 för närmare uppgifter).

Källa: Europeiska unionens preliminära konsoliderade årsredovisning för 2012.

BILAGA 6.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN AVSEENDE SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ESF + IPA | Övriga sociala frågor | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner: | 168 | 12 | 180 | 180 | 66 | 44 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (1)
   (2) |
| Andel (antal) granskade transationer som |
| inte innehöll några fel | 65 % | (109) | 67 % | (8) | 65 % | (117) | 60 % | 73 % | 75 % |
| innehöll ett eller flera fel | 35 % | (59) | 33 % | (4) | 35 % | (63) | 40 % | 27 % | 25 % |
| Analys av de transaktioner som innehöll fel |
| Analys per feltyp |
| Icke kvantifierbara fel | 54 % | (32) | 0 % | (0) | 51 % | (32) | 58 % | 39 % | 0 % |
| Kvantifierbara fel: | 46 % | (27) | 100 % | (4) | 49 % | (31) | 42 % | 61 % | 100 % |
| stödberättigande | 89 % | (24) | 100 % | (4) | 90 % | (28) | 77 % | 91 % | 64 % |
| förekomst | 7 % | (2) | 0 % | (0) | 7 % | (2) | 3 % | 9 % | 0 % |
| riktighet | 4 % | (1) | 0 % | (0) | 3 % | (1) | 20 % | 0 % | 36 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent | 3,2 % | | | |
| Högsta sannolika felprocent | 5,1 % | | | |
| Lägsta sannolika felprocent | 1,3 % | | | |

2012

2011

2010

2009

ESF + IPA

Övriga sociala frågor

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner:

168

12

180

180

66

44

RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (1)
   (2)

Andel (antal) granskade transationer som

inte innehöll några fel

65 %

(109)

67 %

(8)

65 %

(117)

60 %

73 %

75 %

innehöll ett eller flera fel

35 %

(59)

33 %

(4)

35 %

(63)

40 %

27 %

25 %

Analys av de transaktioner som innehöll fel

Analys per feltyp

Icke kvantifierbara fel

54 %

(32)

0 %

(0)

51 %

(32)

58 %

39 %

0 %

Kvantifierbara fel:

46 %

(27)

100 %

(4)

49 %

(31)

42 %

61 %

100 %

stödberättigande

89 %

(24)

100 %

(4)

90 %

(28)

77 %

91 %

64 %

förekomst

7 %

(2)

0 %

(0)

7 %

(2)

3 %

9 %

0 %

riktighet

4 %

(1)

0 %

(0)

3 %

(1)

20 %

0 %

36 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent

3,2 %

Högsta sannolika felprocent

5,1 %

Lägsta sannolika felprocent

1,3 %

---

(1)  För att få en bättre inblick i områden med olika riskprofiler inom politikområdet delade revisionsrätten in urvalet i segment.

(2)  Siffrorna inom parentes visar det faktiska antalet transaktioner.

BILAGA 6.2

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER AVSEENDE SAMMANHÅLLNING, TRANSPORT OCH ENERGI

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Helt genomförd | Håller på att genomföras | Ej genomförd | E.t. inom nuvarande ram | Otillräckliga bevis |
| I de flesta avseenden | I vissa avseenden |
| 2010 | Rekommendation 1: Kommissionen bör fortsätta övervaka hur stödvillkoren för EU-finansiering uppfylls, särskilt att EU:s och medlemsstaternas regler för offentlig upphandling tillämpas korrekt. | | X | | | | | |
| Rekommendation 2: Kommissionen bör uppmana de nationella myndigheterna att strikt tillämpa korrigeringsmekanismerna innan de attesterar utgifter för kommissionen. När nationella organ eller EU-organ identifierar betydande brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar, bör kommissionen fortsätta att avbryta eller ställa in betalningar till det operativa programmet tills medlemsstaten har vidtagit korrigerande åtgärder. | | X (1) | | | | | |
| Rekommendation 3: Kommissionen bör på grundval av de erfarenheter som den har gjort under de första åren av programperioden 2007–2013 bedöma hur nationella stödregler används i syfte att identifiera möjliga områden där ytterligare förenkling kan ske och att undanröja potentiella felkällor för perioden efter 2013. | | | | X | | | En systematisk bedömning av alla nationella regler för stödberättigande är inte möjlig. Kommissionen anser att det effektivaste sättet att gå vidare är genom ett aktivt främjande av förenklade kostnadsalternativ. |
| Rekommendation 4: Kommissionen bör föreslå en ändring av strukturfondsförordningarna när det gäller den innevarande programperioden för att ålägga medlemsstaterna att rapportera om det ekonomiska genomförandet av finansieringstekniska instrument. Genomförandet av fonderna bör också kontrolleras regelbundet av kommissionen. | X | | | | | | |
| Rekommendation 5: Kommissionen bör ge revisionsmyndigheterna ytterligare vägledning när det gäller den innevarande programperioden, särskilt när det gäller urval, omfattningen av de kontroller som ska göras i samband med granskningar av projekt och rapportering av granskningsresultat. | | X (2) | | | | | |
| 2010 | Rekommendation 6: Kommissionen bör föreslå att man anpassar rapporteringsperioderna för de årliga kontrollrapporterna till EU:s budgetår i strukturfondsförordningarna för perioden efter 2013 och att man harmoniserar metoderna, så att revisionsmyndigheternas revisionsuttalanden kan aggregeras för varje fond på nationell nivå och EU-nivå. | | | | | X | | Kommissionen tog upp denna rekommendation i sina förslag för 2014–2020. |
| 2009 | Rekommendation 1: Kommissionen bör uppmana de nationella myndigheterna att strikt tillämpa korrigeringsmekanismerna innan de attesterar utgifterna till kommissionen. | | X (3) | | | | | |
| Rekommendation 2: Kommissionen bör se till att utbytet av icke stödberättigande utgifter med nya utgifter (tillbakadragande av belopp) inte leder till att nya oriktiga utgifter redovisas av medlemsstaterna. | | | | | | X | |
| Rekommendation 3: Kommissionen bör genom sin övervakning garantera att de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen för programperioden 2007–2013 fungerar ändamålsenligt. | | | X | | | | Kommissionen tillämpar noggrant sin övervakningsroll genom att där så är lämpligt avbryta och ställa in betalningar samt genom att vidta finansiella korrigeringar. |
| Rekommendation 4: Kommissionen bör noga övervaka att EU-direktiven om offentlig upphandling tillämpas korrekt i medlemsstaterna. | | X | | | | | |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Kommissionens svar

Helt genomförd

Håller på att genomföras

Ej genomförd

E.t. inom nuvarande ram

Otillräckliga bevis

I de flesta avseenden

I vissa avseenden

2010

Rekommendation 1: Kommissionen bör fortsätta övervaka hur stödvillkoren för EU-finansiering uppfylls, särskilt att EU:s och medlemsstaternas regler för offentlig upphandling tillämpas korrekt.

X

Rekommendation 2: Kommissionen bör uppmana de nationella myndigheterna att strikt tillämpa korrigeringsmekanismerna innan de attesterar utgifter för kommissionen. När nationella organ eller EU-organ identifierar betydande brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar, bör kommissionen fortsätta att avbryta eller ställa in betalningar till det operativa programmet tills medlemsstaten har vidtagit korrigerande åtgärder.

X (1)

Rekommendation 3: Kommissionen bör på grundval av de erfarenheter som den har gjort under de första åren av programperioden 2007–2013 bedöma hur nationella stödregler används i syfte att identifiera möjliga områden där ytterligare förenkling kan ske och att undanröja potentiella felkällor för perioden efter 2013.

X

En systematisk bedömning av alla nationella regler för stödberättigande är inte möjlig. Kommissionen anser att det effektivaste sättet att gå vidare är genom ett aktivt främjande av förenklade kostnadsalternativ.

Rekommendation 4: Kommissionen bör föreslå en ändring av strukturfondsförordningarna när det gäller den innevarande programperioden för att ålägga medlemsstaterna att rapportera om det ekonomiska genomförandet av finansieringstekniska instrument. Genomförandet av fonderna bör också kontrolleras regelbundet av kommissionen.

X

Rekommendation 5: Kommissionen bör ge revisionsmyndigheterna ytterligare vägledning när det gäller den innevarande programperioden, särskilt när det gäller urval, omfattningen av de kontroller som ska göras i samband med granskningar av projekt och rapportering av granskningsresultat.

X (2)

2010

Rekommendation 6: Kommissionen bör föreslå att man anpassar rapporteringsperioderna för de årliga kontrollrapporterna till EU:s budgetår i strukturfondsförordningarna för perioden efter 2013 och att man harmoniserar metoderna, så att revisionsmyndigheternas revisionsuttalanden kan aggregeras för varje fond på nationell nivå och EU-nivå.

X

Kommissionen tog upp denna rekommendation i sina förslag för 2014–2020.

2009

Rekommendation 1: Kommissionen bör uppmana de nationella myndigheterna att strikt tillämpa korrigeringsmekanismerna innan de attesterar utgifterna till kommissionen.

X (3)

Rekommendation 2: Kommissionen bör se till att utbytet av icke stödberättigande utgifter med nya utgifter (tillbakadragande av belopp) inte leder till att nya oriktiga utgifter redovisas av medlemsstaterna.

X

Rekommendation 3: Kommissionen bör genom sin övervakning garantera att de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen för programperioden 2007–2013 fungerar ändamålsenligt.

X

Kommissionen tillämpar noggrant sin övervakningsroll genom att där så är lämpligt avbryta och ställa in betalningar samt genom att vidta finansiella korrigeringar.

Rekommendation 4: Kommissionen bör noga övervaka att EU-direktiven om offentlig upphandling tillämpas korrekt i medlemsstaterna.

X

---

(1)  Ur kommissionens perspektiv kan rekommendationen anses vara helt genomförd, men det finns fortfarande utrymme för förbättringar på medlemsstatsnivå.

(2)  Rekommendationen genomförs när det gäller att vägledning om urval och kontrollernas omfattning. Vad beträffar rapportering av granskningsresultat måste dock framsteg göras.

(3)  Se rekommendation 2 i årsrapporten för 2010.

---

KAPITEL 7

Yttre förbindelser, bistånd och utvidgning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

Risker avseende korrekthet

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Transaktionernas korrekthet

Systemens ändamålsenlighet

Generaldirektoratet för utvidgning

EuropeAid

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser för 2012

Rekommendationer

| Bilaga 7.1 – | Resultat av transaktionsgranskningen avseende yttre förbindelser, bistånd och utvidgning |
| --- | --- |

Bilaga 7.1 –

| Bilaga 7.2 – | Resultat av systemgranskningen avseende yttre förbindelser, bistånd och utvidgning |
| --- | --- |

Bilaga 7.2 –

| Bilaga 7.3 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer avseende yttre förbindelser, bistånd och utvidgning |
| --- | --- |

Bilaga 7.3 –

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 7.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av yttre förbindelser, bistånd och utvidgning som innefattar politikområdena yttre förbindelser, utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (1), humanitärt bistånd och utvidgning. Nyckelinformation om vilka verksamheter som granskades och om hur stora utgifterna var under 2012 finns i
  tabell 7.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

7.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av yttre förbindelser, bistånd och utvidgning som innefattar politikområdena yttre förbindelser, utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (1), humanitärt bistånd och utvidgning. Nyckelinformation om vilka verksamheter som granskades och om hur stora utgifterna var under 2012 finns i
  tabell 7.1
  .

Tabell 7.1 –   Yttre förbindelser, bistånd och utvidgning – nyckelinformation 2012

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | Beskrivning | Betalningar | Förvaltningsmetod |
| Yttre förbindelser | Europeisk grannskapspolitik och förbindelser med Ryssland | 1 420 | Direkt centraliserad/decentraliserad |
| Förbindelser med Asien, Centralasien och länder i Mellanöstern | 595 | Direkt centraliserad/decentraliserad/gemensam |
| Förbindelser med Latinamerika | 292 | Direkt centraliserad/decentraliserad |
| Krishantering och globala säkerhetshot | 278 | Direkt centraliserad/gemensam |
| Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) | 265 | Direkt centraliserad/indirekt/gemensam |
| Administrativa utgifter | 157 | Direkt centraliserad |
| Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) | 140 | Direkt centraliserad |
| Samarbete med tredjeländer på områdena migration och asyl | 43 | Direkt centraliserad |
| Politisk strategi och samordning | 24 | Direkt centraliserad |
| Förbindelser och samarbete med industrialiserade icke-medlemsstater | 19 | Direkt centraliserad |
| | 3 233 | |
| Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-stater | Administrativa utgifter | 340 | Direkt centraliserad |
| Geografiskt samarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) | 288 | Direkt centraliserad/decentraliserad/gemensam |
| Icke-statliga aktörers roll i utvecklingssamarbetet | 224 | Direkt centraliserad |
| Livsmedelstrygghet | 218 | Direkt centraliserad |
| Mänsklig och social utveckling | 157 | Direkt centraliserad/gemensam |
| Miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, däribland energi | 155 | Direkt centraliserad |
| Åtgärder inom utvecklingssamarbetet samt tillfälliga program | 31 | Direkt centraliserad |
| Politisk strategi och samordning | 16 | Direkt centraliserad |
| | 1 429 | |
| Humanitärt bistånd | Humanitärt bistånd | 1 073 | Direkt centraliserad/gemensam |
| Administrativa utgifter | 35 | Direkt centraliserad |
| Finansiellt instrument för civilskydd | 20 | Direkt centraliserad |
| | 1 128 | |
| Utvidgning | Utvidgningsprocess och utvidgningsstrategi | 851 | Direkt centraliserad/indirekt/decentraliserad/gemensam |
| Administrativa utgifter | 92 | Direkt centraliserad |
| | 943 | |
| Totala betalningar för året | 6 733 | |
| – totala administrativa utgifter
   (8) | 624 | |
| Totala driftsutgifter | 6 109 | |
| – förskott
   (9) | 4 009 | |
| + regleringar av förskott
   (9) | 4 516 | |
| Granskad population totalt | 6 616 | |
| Totala åtaganden för året | 9 021 | |
| Källa: Europeiska unionens årsredovisning för 2012. |

(miljoner euro)

Politikområde

Beskrivning

Betalningar

Förvaltningsmetod

Yttre förbindelser

Europeisk grannskapspolitik och förbindelser med Ryssland

1 420

Direkt centraliserad/decentraliserad

Förbindelser med Asien, Centralasien och länder i Mellanöstern

595

Direkt centraliserad/decentraliserad/gemensam

Förbindelser med Latinamerika

292

Direkt centraliserad/decentraliserad

Krishantering och globala säkerhetshot

278

Direkt centraliserad/gemensam

Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp)

265

Direkt centraliserad/indirekt/gemensam

Administrativa utgifter

157

Direkt centraliserad

Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR)

140

Direkt centraliserad

Samarbete med tredjeländer på områdena migration och asyl

43

Direkt centraliserad

Politisk strategi och samordning

24

Direkt centraliserad

Förbindelser och samarbete med industrialiserade icke-medlemsstater

19

Direkt centraliserad

3 233

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-stater

Administrativa utgifter

340

Direkt centraliserad

Geografiskt samarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS)

288

Direkt centraliserad/decentraliserad/gemensam

Icke-statliga aktörers roll i utvecklingssamarbetet

224

Direkt centraliserad

Livsmedelstrygghet

218

Direkt centraliserad

Mänsklig och social utveckling

157

Direkt centraliserad/gemensam

Miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, däribland energi

155

Direkt centraliserad

Åtgärder inom utvecklingssamarbetet samt tillfälliga program

31

Direkt centraliserad

Politisk strategi och samordning

16

Direkt centraliserad

1 429

Humanitärt bistånd

Humanitärt bistånd

1 073

Direkt centraliserad/gemensam

Administrativa utgifter

35

Direkt centraliserad

Finansiellt instrument för civilskydd

20

Direkt centraliserad

1 128

Utvidgning

Utvidgningsprocess och utvidgningsstrategi

851

Direkt centraliserad/indirekt/decentraliserad/gemensam

Administrativa utgifter

92

Direkt centraliserad

943

Totala betalningar för året

6 733

– totala administrativa utgifter
   (8)

624

Totala driftsutgifter

6 109

– förskott
   (9)

4 009

- regleringar av förskott
   (9)

4 516

Granskad population totalt

6 616

Totala åtaganden för året

9 021

Källa: Europeiska unionens årsredovisning för 2012.

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

| 7.2 | EU:s yttre verksamhet omfattar fyra breda politikområden, nämligen yttre förbindelser, utvecklingsbistånd, utvidgning och humanitärt bistånd. På områdena yttre förbindelser och utvecklingsbistånd strävar Europeiska unionen efter att försvara europeiska intressen, främja europeiska värderingar och bidra till fred, säkerhet och en hållbar utveckling. I sin strävan efter dessa mål genomför EU europeiska grannskapspolitiken, främjar mänskliga rättigheter, kämpar för en fri och rättvis handel och stöder sina partners sociala och ekonomiska utveckling. Inriktningen på utvecklingsbiståndet är att uppnå millenniemålen, minska fattigdomen och införliva utvecklingsländerna i världsekonomin. Målet med utvidgning är att hjälpa kandidatländer och potentiella kandidatländer att bygga upp sin kapacitet att utöva de rättigheter och uppfylla de skyldigheter som ett EU-medlemskap medför. Syftet med det humanitära biståndet är att bistå länder, regioner och befolkningar som drabbats av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människan. |
| --- | --- |

7.2

EU:s yttre verksamhet omfattar fyra breda politikområden, nämligen yttre förbindelser, utvecklingsbistånd, utvidgning och humanitärt bistånd. På områdena yttre förbindelser och utvecklingsbistånd strävar Europeiska unionen efter att försvara europeiska intressen, främja europeiska värderingar och bidra till fred, säkerhet och en hållbar utveckling. I sin strävan efter dessa mål genomför EU europeiska grannskapspolitiken, främjar mänskliga rättigheter, kämpar för en fri och rättvis handel och stöder sina partners sociala och ekonomiska utveckling. Inriktningen på utvecklingsbiståndet är att uppnå millenniemålen, minska fattigdomen och införliva utvecklingsländerna i världsekonomin. Målet med utvidgning är att hjälpa kandidatländer och potentiella kandidatländer att bygga upp sin kapacitet att utöva de rättigheter och uppfylla de skyldigheter som ett EU-medlemskap medför. Syftet med det humanitära biståndet är att bistå länder, regioner och befolkningar som drabbats av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människan.

| 7.3 | Utgifterna verkställs via följande program och instrument:






  a) | Geografiska program som innefattar grannskap, utvidgning och utvecklingsländer (3 477 miljoner euro). |
| --- | --- | --- |

7.3

Utgifterna verkställs via följande program och instrument:

a)

Geografiska program som innefattar grannskap, utvidgning och utvecklingsländer (3 477 miljoner euro).

| b) | Tematiska program som innefattar livsmedelstrygghet, icke-statliga aktörer och lokala myndigheter, miljö, hälsa och utbildning samt demokrati och mänskliga rättigheter (977 miljoner euro). |
| --- | --- |

b)

Tematiska program som innefattar livsmedelstrygghet, icke-statliga aktörer och lokala myndigheter, miljö, hälsa och utbildning samt demokrati och mänskliga rättigheter (977 miljoner euro).

| c) | Utrikespolitiska insatser inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, stabilitetsinstrumentet, valövervakningsuppdrag och instrumentet för industriländer (562 miljoner euro). |
| --- | --- |

c)

Utrikespolitiska insatser inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, stabilitetsinstrumentet, valövervakningsuppdrag och instrumentet för industriländer (562 miljoner euro).

| d) | Humanitärt bistånd och europeiska civilskyddsmekanismen (1 093 miljoner euro). |
| --- | --- |

d)

Humanitärt bistånd och europeiska civilskyddsmekanismen (1 093 miljoner euro).

| 7.4 | Utgifterna förvaltas av generaldirektoratet för utveckling och samarbete – EuropeAid, generaldirektoratet för utvidgning – GD Utvidgning, generaldirektoratet för för humanitärt bistånd och civilskydd – Echo och tjänsten för utrikespolitiska instrument – FPI. |
| --- | --- |

7.4

Utgifterna förvaltas av generaldirektoratet för utveckling och samarbete – EuropeAid, generaldirektoratet för utvidgning – GD Utvidgning, generaldirektoratet för för humanitärt bistånd och civilskydd – Echo och tjänsten för utrikespolitiska instrument – FPI.

Risker avseende korrekthet

| 7.5 | Utgifterna i detta kapitel verkställs genom en mängd olika samarbetsinstrument och metoder i mer än 150 länder. Reglerna och förfarandena är ofta komplexa, bland annat dem som gäller upphandling och tilldelning av kontrakt. Revisionsrätten bedömer att det finns en hög inneboende risk. |
| --- | --- |

7.5

Utgifterna i detta kapitel verkställs genom en mängd olika samarbetsinstrument och metoder i mer än 150 länder. Reglerna och förfarandena är ofta komplexa, bland annat dem som gäller upphandling och tilldelning av kontrakt. Revisionsrätten bedömer att det finns en hög inneboende risk.

| 7.6 | På två områden – budgetstöd (2) och EU:s bidrag till projekt med flera givare som genomförs av internationella organisationer (3), t.ex. FN – minskar karaktären på instrumenten och betalningsvillkoren risken för fel i transaktionerna, såsom de definieras i revisionsrättens granskning av korrekthet. |
| --- | --- |

7.6

På två områden – budgetstöd (2) och EU:s bidrag till projekt med flera givare som genomförs av internationella organisationer (3), t.ex. FN – minskar karaktären på instrumenten och betalningsvillkoren risken för fel i transaktionerna, såsom de definieras i revisionsrättens granskning av korrekthet.

| 7.7 | Budgetstöd betalas ut som stöd till en stats allmänna budget eller dess budget för en särskild politik eller ett särskilt mål. Revisionsrätten granskar om kommissionen har uppfyllt de särskilda villkoren för att betala ut budgetstöd till det aktuella partnerlandet och visat att de allmänna stödvillkoren (till exempel framsteg i den ekonomiska förvaltningen av den offentliga sektorn) är uppfyllda. |
| --- | --- |

7.7

Budgetstöd betalas ut som stöd till en stats allmänna budget eller dess budget för en särskild politik eller ett särskilt mål. Revisionsrätten granskar om kommissionen har uppfyllt de särskilda villkoren för att betala ut budgetstöd till det aktuella partnerlandet och visat att de allmänna stödvillkoren (till exempel framsteg i den ekonomiska förvaltningen av den offentliga sektorn) är uppfyllda.

| 7.8 | Kommissionen kan dock vara mycket flexibel när den beslutar huruvida dessa allmänna villkor är uppfyllda. Revisionsrättens granskning av korrekthet kan inte sträcka sig längre än till det skede när biståndet betalas till partnerlandet. De överförda medlen slås sedan ihop med mottagarlandets budgetmedel. Eventuella brister i den ekonomiska förvaltningen genererar inga fel i revisionsrättens granskning av korrekthet. |
| --- | --- |

7.8

Kommissionen kan dock vara mycket flexibel när den beslutar huruvida dessa allmänna villkor är uppfyllda. Revisionsrättens granskning av korrekthet kan inte sträcka sig längre än till det skede när biståndet betalas till partnerlandet. De överförda medlen slås sedan ihop med mottagarlandets budgetmedel. Eventuella brister i den ekonomiska förvaltningen genererar inga fel i revisionsrättens granskning av korrekthet.

| 7.9 | Kommissionens bidrag till projekt med flera givare slås ihop med andra givares projekt och är inte öronmärkta för specifika identifierbara utgiftsposter. |
| --- | --- |

7.9

Kommissionens bidrag till projekt med flera givare slås ihop med andra givares projekt och är inte öronmärkta för specifika identifierbara utgiftsposter.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 7.10 | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  till kapitel 1. När det gäller revisionen av yttre förbindelser, bistånd och utvidgning bör särskilt följande noteras:






  a) | Revisionsrätten granskade ett urval av 174 transaktioner i enlighet med vad som anges i punkt 6 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet är utformat så att det ska vara representativt för alla typer av transaktioner inom verksamhetsområdet. År 2012 bestod urvalet av 56 transaktioner som godkänts av kommissionens huvudkontor och 118 som godkänts av EU-delegationer (4). |
| --- | --- | --- |

7.10

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  till kapitel 1. När det gäller revisionen av yttre förbindelser, bistånd och utvidgning bör särskilt följande noteras:

a)

Revisionsrätten granskade ett urval av 174 transaktioner i enlighet med vad som anges i punkt 6 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet är utformat så att det ska vara representativt för alla typer av transaktioner inom verksamhetsområdet. År 2012 bestod urvalet av 56 transaktioner som godkänts av kommissionens huvudkontor och 118 som godkänts av EU-delegationer (4).

| b) | Revisionsrätten bedömde systemen för övervakning och kontroll vid EuropeAid och GD Utvidgnings huvudkontor och granskade följande aspekter:






  i) | Förhandskontroller och normer för intern kontroll. |
| --- | --- | --- |

b)

Revisionsrätten bedömde systemen för övervakning och kontroll vid EuropeAid och GD Utvidgnings huvudkontor och granskade följande aspekter:

i)

Förhandskontroller och normer för intern kontroll.

| ii) | Uppföljning och övervakning. |
| --- | --- |

ii)

Uppföljning och övervakning.

| iii) | Interna revisioner. |
| --- | --- |

iii)

Interna revisioner.

När fel konstaterades analyserade revisionsrätten de aktuella kontrollsystemen för att identifiera de särskilda brister som fanns.

| c) | Revisionsrätten granskade GD Utvidgnings och EuropeAids årliga verksamhetsrapporter. |
| --- | --- |

c)

Revisionsrätten granskade GD Utvidgnings och EuropeAids årliga verksamhetsrapporter.

| d) | Revisionsrätten undersökte om kommissionen hade genomfört de rekommendationer som lämnades i revisionsrättens årsrapporter för 2009 och 2010 (se
  bilaga 7.3
  ). |
| --- | --- |

d)

Revisionsrätten undersökte om kommissionen hade genomfört de rekommendationer som lämnades i revisionsrättens årsrapporter för 2009 och 2010 (se
  bilaga 7.3
  ).

| 7.11 | EuropeAid, som förvaltar 60 % av utgifterna inom verksamhetsområdet förvaltar även nästan alla utgifter från Europeiska utvecklingsfonden (EUF). I revisionsrättens rapport om EUF för 2012 finns det fullständiga resultatet av revisionsrättens granskning av EuropeAids system för övervakning och kontroll och årliga verksamhetsrapport, däribland de utgifter från den allmänna budgeten som EuropeAid ansvarar för. En sammanfattning av dessa resultat finns i ruta 7.2. |
| --- | --- |

7.11

EuropeAid, som förvaltar 60 % av utgifterna inom verksamhetsområdet förvaltar även nästan alla utgifter från Europeiska utvecklingsfonden (EUF). I revisionsrättens rapport om EUF för 2012 finns det fullständiga resultatet av revisionsrättens granskning av EuropeAids system för övervakning och kontroll och årliga verksamhetsrapport, däribland de utgifter från den allmänna budgeten som EuropeAid ansvarar för. En sammanfattning av dessa resultat finns i ruta 7.2.

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 7.12 | I
  bilaga 7.1
  sammanfattas resultatet av transaktionsgranskningen. Av de 174 transaktionerna som revisionsrätten granskade innehöll 40 (23 %) fel. På grundval av de fel som hade kvantifierats uppskattar revisionsrätten den mest sannolika felprocenten till 3,3 % (5). |
| --- | --- |

7.12

I
  bilaga 7.1
  sammanfattas resultatet av transaktionsgranskningen. Av de 174 transaktionerna som revisionsrätten granskade innehöll 40 (23 %) fel. På grundval av de fel som hade kvantifierats uppskattar revisionsrätten den mest sannolika felprocenten till 3,3 % (5).

| 7.12 | Kommissionen konstaterar att felfrekvensen 2012 har minskat jämfört med de två föregående förfarandena (41 % 2011 och 38 % 2010). |
| --- | --- |

7.12

| 7.13 | Den uppskattade felprocenten för verksamhetsområdet är högre än den felprocent som uppskattades för 2011 (1,1 %). Denna skillnad bör tolkas mot bakgrund av revisionsrättens ändrade urvalsmetod (se punkterna 1.6, 1.7 och 1.15 i kapitel 1). |
| --- | --- |

7.13

Den uppskattade felprocenten för verksamhetsområdet är högre än den felprocent som uppskattades för 2011 (1,1 %). Denna skillnad bör tolkas mot bakgrund av revisionsrättens ändrade urvalsmetod (se punkterna 1.6, 1.7 och 1.15 i kapitel 1).

| 7.13 | Kommissionen konstaterar med tillfredsställelse att ökningen av den skattade felfrekvensen inte kan tillskrivas en försämring av kontrollsystemet, utan en utveckling av urvalsstrategin. |
| --- | --- |

7.13

| 7.14 | Tidigare år ingick förskott som betalats till stödmottagare i revisionsrättens urval av transaktioner. I revisionsrättens urval för 2012 ingår dock endast mellanliggande betalningar, slutbetalningar och reglering av förskott. Alla dessa inbegriper ett beslut från kommissionen om att verksamheten har genomförts eller utgifter har uppkommit och att betalningen från EU-budgeten är berättigad. Därmed kan revisionsrätten bilda sig en mer realistisk uppfattning av om transaktionerna var korrekta. |
| --- | --- |

7.14

Tidigare år ingick förskott som betalats till stödmottagare i revisionsrättens urval av transaktioner. I revisionsrättens urval för 2012 ingår dock endast mellanliggande betalningar, slutbetalningar och reglering av förskott. Alla dessa inbegriper ett beslut från kommissionen om att verksamheten har genomförts eller utgifter har uppkommit och att betalningen från EU-budgeten är berättigad. Därmed kan revisionsrätten bilda sig en mer realistisk uppfattning av om transaktionerna var korrekta.

| 7.15 | Regleringen av förskott, som är en ny post i urvalet för 2012 och vars värde utgör 68 % av den granskade populationen, bidrog med 3,2 procentenheter till den totala uppskattade felprocenten i den särskilda bedömningen. |
| --- | --- |

7.15

Regleringen av förskott, som är en ny post i urvalet för 2012 och vars värde utgör 68 % av den granskade populationen, bidrog med 3,2 procentenheter till den totala uppskattade felprocenten i den särskilda bedömningen.

| 7.16 | Följande typer av kvantifierbara fel konstaterades (se ruta 7.1):






  a) | 17 transaktioner innehöll fel avseende stödberättigande, där betalningar hade gjorts för utgifter som uppkom utanför genomförandeperioden (3 transaktioner), verksamheter som inte omfattades av kontraktet (5 transaktioner) eller verksamheter som på annat sätt inte berättigade till stöd (9 transaktioner). |
| --- | --- | --- |

7.16

Följande typer av kvantifierbara fel konstaterades (se ruta 7.1):

a)

17 transaktioner innehöll fel avseende stödberättigande, där betalningar hade gjorts för utgifter som uppkom utanför genomförandeperioden (3 transaktioner), verksamheter som inte omfattades av kontraktet (5 transaktioner) eller verksamheter som på annat sätt inte berättigade till stöd (9 transaktioner).

| b) | 10 transaktioner innehöll fel avseende förekomst som gällde att fakturor eller andra styrkande underlag saknades för utgifterna. |
| --- | --- |

b)

10 transaktioner innehöll fel avseende förekomst som gällde att fakturor eller andra styrkande underlag saknades för utgifterna.

| c) | 3 transaktioner innehöll fel avseende exakthet. |
| --- | --- |

c)

3 transaktioner innehöll fel avseende exakthet.

Ruta 7.1 –   Exempel på kvantifierbara fel

Icke stödberättigande utgifter

Kommissionen gjorde betalningar på 90 000 euro till en frivilligorganisation i Guatemala. Den ersatte moms, som var icke stödberättigande, och betalade ut löner till anställda som arbetade utanför den period som bidraget omfattade. Cirka 18 % av de utgifter som ersattes var icke stödberättigande.

Avsaknad av styrkande underlag

Kommissionen betalade 16,7 miljoner euro till ett program som ger stöd till kvinnliga högstadie- och gymnasielärare på landsbygden i Bangladesh. Kommissionen hade inte tillgång till någon dokumentation avseende 8,6 miljoner euro när den godkände utgifterna och inte revisionsrätten heller när den granskade programmet. Kommissionen godkände dessutom 0,5 miljoner euro, som inte hade använts och för vilka den inte hade utfärdat ett återkrav, som en kostnad.

År 2012 godkände kommissionen utgifter på 29 miljoner euro som hade genomförts av en internationell organisation under perioden 2003–2005 utan att det fanns tillräckliga styrkande handlingar. Revisorerna kunde inte inhämta dessa handlingar eftersom den period som stödmottagarna var skyldiga att dokumentera och bokföra redan hade tagit slut.

Gemensamt för de två senare felen är att det tog så lång tid för kommissionen att göra den slutliga valideringen av utgifterna.

| 7.17 | Alla dessa fel uppkom i transaktioner som i princip hade kontrollerats av kommissionen; inget av dem hade förebyggts eller upptäckts. I 12 transaktioner konstaterade revisionsrätten fel som inte hade upptäckts av de revisorer som stödmottagarna hade utsett. |
| --- | --- |

7.17

Alla dessa fel uppkom i transaktioner som i princip hade kontrollerats av kommissionen; inget av dem hade förebyggts eller upptäckts. I 12 transaktioner konstaterade revisionsrätten fel som inte hade upptäckts av de revisorer som stödmottagarna hade utsett.

| 7.17 | Kommissionen fäster stor vikt vid kvaliteten på granskningar och utvecklar verktyg för att hjälpa kommissionens granskare att bättre bedöma kvaliteten på granskningsrapporterna. |
| --- | --- |

7.17

| 7.18 | Ytterligare 10 av de 174 transaktionerna innehöll icke kvantifierbara fel som främst gällde att rättsliga eller kontraktsenliga skyldigheter inte hade följts. |
| --- | --- |

7.18

Ytterligare 10 av de 174 transaktionerna innehöll icke kvantifierbara fel som främst gällde att rättsliga eller kontraktsenliga skyldigheter inte hade följts.

| 7.19 | Av de 35 upphandlingsförfaranden som revisionsrätten granskade visade sig sex innehålla fel. I två av dem tilldelades kontraktet en anbudsgivare som inte var stödberättigande eller inte hade lämnat in det bästa anbudet. |
| --- | --- |

7.19

Av de 35 upphandlingsförfaranden som revisionsrätten granskade visade sig sex innehålla fel. I två av dem tilldelades kontraktet en anbudsgivare som inte var stödberättigande eller inte hade lämnat in det bästa anbudet.

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

| 7.20 | I
  bilaga 7.2
  sammanfattas resultatet av revisionsrättens granskning av systemen för övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

7.20

I
  bilaga 7.2
  sammanfattas resultatet av revisionsrättens granskning av systemen för övervakning och kontroll.

Generaldirektoratet för utvidgning

| 7.21 | I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten ett antal rekommendationer avseende systemen för övervakning och kontroll vid GD Utvidgning. Kommissionen har genomfört alla rekommendationer (se
  bilaga 7.3
  ). Revisionsrätten konstaterade inga ytterligare brister vid sin granskning 2012. |
| --- | --- |

7.21

I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten ett antal rekommendationer avseende systemen för övervakning och kontroll vid GD Utvidgning. Kommissionen har genomfört alla rekommendationer (se
  bilaga 7.3
  ). Revisionsrätten konstaterade inga ytterligare brister vid sin granskning 2012.

| 7.22 | GD Utvidgnings system för övervakning och kontroll anses därför vara ändamålsenligt på ett övergripande plan. |
| --- | --- |

7.22

GD Utvidgnings system för övervakning och kontroll anses därför vara ändamålsenligt på ett övergripande plan.

| 7.23 | GD Utvidgnings generaldirektör förklarade att han hade rimliga garantier för att de uppgifter som offentliggörs i den årliga verksamhetsrapporten för 2012 är tillförlitliga. GD Utvidgning har dock ingen kvarstående felprocent för sitt övergripande politikområde. Beräkningen av den kvarstående felprocenten (under väsentlighetsgränsen på 2 %) bygger enbart på betalningar som gjorts via decentraliserad förvaltning, som endast motsvarade 26 % av årets betalningar. I beräkningen tog man inte hänsyn till betalningar som gjorts via centraliserad förvaltning. |
| --- | --- |

7.23

GD Utvidgnings generaldirektör förklarade att han hade rimliga garantier för att de uppgifter som offentliggörs i den årliga verksamhetsrapporten för 2012 är tillförlitliga. GD Utvidgning har dock ingen kvarstående felprocent för sitt övergripande politikområde. Beräkningen av den kvarstående felprocenten (under väsentlighetsgränsen på 2 %) bygger enbart på betalningar som gjorts via decentraliserad förvaltning, som endast motsvarade 26 % av årets betalningar. I beräkningen tog man inte hänsyn till betalningar som gjorts via centraliserad förvaltning.

| 7.23 | Den 20 december 2012 godkände generaldirektören en ”Handbok för förfaranden för efterhandskontroller av centraliserad förvaltning och för beräkning av en kvarstående felfrekvens”. Flera revisionsbesök har redan genomförts. Mätdata för kvarstående felfrekvens inom centraliserad förvaltning kommer att vara en viktig del av den information som generaldirektören har till sitt förfogande vid undertecknandet av revisionsförklaringen i den årliga verksamhetsrapporten. |
| --- | --- |

7.23

EuropeAid

| 7.24 | En sammanfattning av revisionsrättens granskningsresultat när det gäller ändamålsenligheten i EuropeAids system för övervakning och kontroll finns i ruta 7.2. |
| --- | --- |

7.24

En sammanfattning av revisionsrättens granskningsresultat när det gäller ändamålsenligheten i EuropeAids system för övervakning och kontroll finns i ruta 7.2.

| – |
| --- |

–

| – |
| --- |

–

Förhandskontroller

Den konstaterade felfrekvensen, inbegripet i de slutliga ansökningarna om ersättning av utgifter som i princip hade granskats vid externa revisioner och utgiftskontroller, visar på brister i kontrollerna före betalning.

Sen reglering och sent konktraktsavslutande påverkar kvaliteten på förhandskontrollerna och ökar markant risken för en bruten revisionskedja eller för brist på styrkande underlag. I såväl EUF-transaktioner som i transaktioner ur den allmänna budgeten hittade revisionsrätten gamla kontrakt för vilka utgifterna reglerades sent.

Förhandskontroller

Kommissionen håller med om att utformningen av EuropeAids kontrollsystem i stort sett är konsekvent och bra, men att genomförandet av kontrollmekanismerna måste förbättras.

Dessutom vill kommissionen belysa det faktum att felfrekvensen för bistånd till tredje land som helhet har minskat jämfört med tidigare år.

Som en del av en extern undersökning 2012 har EuropeAid infört ett förfarande där alla kontrakt granskas vars aktivitetsperiod har löpt ut för mer än 18 månader sedan. Avdelningarna ska meddela varför kontrakten fortfarande löper och sina planer för att säkerställa att de kan avslutas så snart som möjligt. Detta har lett till en minskning av öppna kontrakt vid årets slut jämfört med 2011. Ett liknande förfarande har inletts i april 2013 som fortsättning på denna åtgärd.

Uppföljning och övervakning

Brister kvarstår i EuropeAids förvaltningsinformationssystem om resultat och uppföljning av externa revisioner, utgiftskontroller och kontrollbesök.

Det finns brister i urvalet, planeringen och uppföljningen av de kontrollbesök som görs av EU-delegationer.

Uppföljning och övervakning

Revisionsmodulen i det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris) utformades för att planera och registrera externa revisionsresultat, inte för att dokumentera EuropeAids uppföljningsåtgärder efter revision. EuropeAid har dock planerat att utveckla denna funktion på medellång sikt, under förutsättning att det finns tillräckliga resurser för detta.

EuropeAid har utarbetat ett verktyg för besöksplanering. Dessutom reformerar EuropeAid övervakning och rapportering vilket ska genomföras i början av 2014.

Undersökning om kvarstående felprocent 2012

EuropeAid gjorde sin första undersökning för att uppskatta den felnivå som undgått alla förvaltningskontroller som ska förebygga, upptäcka och korrigera fel: en undersökning om kvarstående felprocent. I undersökningen uppskattas den kvarstående felprocenten till 3,63 %.

Metoden för att uppskatta den kvarstående felprocenten var i allmänhet väl utformad, och undersökningen har gett intressant och potentiellt användbar information. Metoden kan dock förbättras ytterligare när det gäller vilken grad av förtroende man sätter till tidigare gransknings- eller kontrollrapporter, metoden för att beräkna felprocenten avseende enskilda transaktioner och hanteringen av transaktioner där det saknades lättåtkomlig dokumentation.

2012 års undersökning av den kvarstående felfrekvensen

Resultatet av 2012 års undersökning av den kvarstående felfrekvensen utnyttjades direkt i kvalitetssäkringen av 2012 års årliga verksamhetsrapport och var därmed mycket användbar för EuropeAid. 2012 års undersökning av den kvarstående felfrekvensen var den första som genomfördes och lärdomarna av detta första förfarande kommer att möjliggöra förfiningar av metoden.

Med uppdragstagaren kommer EuropeAid att ta upp tidigare gransknings- eller kontrollrapporters tillförlitlighet samt beräkningsmetoden för felfrekvens.

Hur skattningar ska göras anges i detalj i den reviderade instruktionsboken för kvarstående felfrekvens som kommer att tillämpas på 2013 års förfarande för kvarstående felfrekvens.

Intern revision

Kommissionens omorganisation 2011 har fortfarande en negativ effekt på internrevisionsfunktionens verksamhet.

Internrevision

Sedan 2013 har internrevisionsfunktionens verksamhet förbättrats, efter flera åtgärder som vidtagits i detta avseende.

Den årliga verksamhetsrapporten

Generaldirektören gör en reservation avseende transaktionernas laglighet och korrekthet eftersom det belopp som anses vara utsatt för risk (259,5 miljoner euro) utgör mer än 2 % av de betalningar som godkänts under rapporteringsperioden.

Presentationen av resultatet av undersökningen om den kvarstående felprocenten är vilseledande:

Den årliga verksamhetsrapporten

I enlighet med EuropeAids förfaranden har en åtgärdsplan upprättats för att ytterligare förbättra det interna kontrollsystemet. Det inbegriper bland annat åtgärder för ökad medvetenhet, utbildning och vägledning, skärpning av delegationers ansvar, ökat samarbete med internationella organisationer och effektivisering av kontrollsystemet.

| — | Den kvarstående felprocenten är inte ett ”maximalt belopp” utan en bästa uppskattning (eller en uppskattning av den mest sannolika felprocenten). Den verkliga felnivån kan vara högre. |
| --- | --- |

—

Den kvarstående felprocenten är inte ett ”maximalt belopp” utan en bästa uppskattning (eller en uppskattning av den mest sannolika felprocenten). Den verkliga felnivån kan vara högre.

| — | Kommissionen håller med om att det riskbelopp som anges i EuropeAids 2012 års årliga verksamhetsrapport är den troligaste skattningen, enligt de gällande instruktionerna för 2012 års årliga verksamhetsrapporter. Den verkliga felnivån kan vara högre, men också lägre. |
| --- | --- |

—

| — | Den kvarstående felprocenten är inte en uppskattning av det belopp som är ”utsatt för risk” utan en uppskattning av de fel som fortfarande inte har upptäckts och korrigerats när förvaltningscykeln har avslutats och därför är slutgiltiga (7). |
| --- | --- |

—

Den kvarstående felprocenten är inte en uppskattning av det belopp som är ”utsatt för risk” utan en uppskattning av de fel som fortfarande inte har upptäckts och korrigerats när förvaltningscykeln har avslutats och därför är slutgiltiga (7).

| — | Begreppet ”riskbelopp” tillämpas i de årliga verksamhetsrapporterna i full överensstämmelse med kommissionens gällande instruktioner för utarbetande av dessa. I instruktionerna fastställs ”riskbelopp” som felens ekonomiska inverkan på faktisk finansiell budgetexponering under kalenderåret. |
| --- | --- |

—

Kommissionen håller med om att resultaten av undersökningen av den kvarstående felfrekvensen inte är en skattning av riskbeloppet.

| — | Systemen för övervakning och kontroll är inte ändamålsenliga när de inte lyckas upptäcka och korrigera väsentliga fel. |
| --- | --- |

—

Systemen för övervakning och kontroll är inte ändamålsenliga när de inte lyckas upptäcka och korrigera väsentliga fel.

| — | De flesta fel har koppling till ett begränsat antal brister, främst inom genomförandet av kontroller. Kontrollsystemets utformning verkar därmed vara bra och behöver inte ändras. |
| --- | --- |

—

| — | I den årliga verksamhetsrapporten beskrivs de tre huvudsakliga typerna av fel som uppkommer i EuropeAids utgifter, men, med undantag av bristerna i återkravsprocessen, analyserar man inte varför de uppkom och vilka aspekter det var som inte fungerade i EuropeAids system för övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

—

I den årliga verksamhetsrapporten beskrivs de tre huvudsakliga typerna av fel som uppkommer i EuropeAids utgifter, men, med undantag av bristerna i återkravsprocessen, analyserar man inte varför de uppkom och vilka aspekter det var som inte fungerade i EuropeAids system för övervakning och kontroll.

| — | Inom ramen för nästa årliga verksamhetsrapport kommer EuropeAid att göra den analys som krävs enligt de gällande instruktionerna. Ovan angivna åtgärdsplan behandlar alla slags fel som belagts av kontrollsystemet och revisionsrätten. Åtgärdsplanen föregicks av en grundlig analys av dessa fels orsaker. Dessutom inkluderade den definitioner av hur felen enligt åtgärdsplanen hanterades. I analysen drogs slutsatsen att kontrollutformningen i sig var bra och att de fel som uppträdde berodde på genomförandet. |
| --- | --- |

—

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser för 2012

| 7.25 | När det gäller detta verksamhetsområde |
| --- | --- |

7.25

När det gäller detta verksamhetsområde

7.25

| a) | visar granskningen av transaktioner att den mest sannolika felprocenten i populationen är 3,3 %, |
| --- | --- |

a)

visar granskningen av transaktioner att den mest sannolika felprocenten i populationen är 3,3 %,

| a) | Kommissionen konstaterar att revisionsrättens ökning av skattade fel beror på revisionsrättens ändrade urvalsmetod. |
| --- | --- |

a)

| b) | var de system för övervakning och kontroll som granskades vid EuropeAid delvis ändamålsenliga, |
| --- | --- |

b)

var de system för övervakning och kontroll som granskades vid EuropeAid delvis ändamålsenliga,

| b) | Kommissionen håller med om att utformningen av EuropeAids kontrollsystem i stort sett är konsekvent och bra, men att genomförandet av kontrollmekanismerna måste förbättras. |
| --- | --- |

b)

| c) | var de system för övervakning och kontroll som granskades vid GD Utvidgning ändamålsenliga. |
| --- | --- |

c)

var de system för övervakning och kontroll som granskades vid GD Utvidgning ändamålsenliga.

| 7.26 | Enligt de samlade revisionsbevisen är felnivån i de godkända utgifterna väsentlig. |
| --- | --- |

7.26

Enligt de samlade revisionsbevisen är felnivån i de godkända utgifterna väsentlig.

Rekommendationer

| 7.27 | Bilaga 7.3
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur kommissionen har behandlat rekommendationer i tidigare årsrapporter. I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten elva rekommendationer. Kommissionen har genomfört sju av dem fullt ut medan fyra har genomförts i de flesta avseenden. |
| --- | --- |

7.27

Bilaga 7.3
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur kommissionen har behandlat rekommendationer i tidigare årsrapporter. I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten elva rekommendationer. Kommissionen har genomfört sju av dem fullt ut medan fyra har genomförts i de flesta avseenden.

| 7.28 | Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten följande: |
| --- | --- |

7.28

Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten följande:

7.28

| — | Rekommendation 1: Kommissionen bör se till att utgifter regleras i tid. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 1: Kommissionen bör se till att utgifter regleras i tid.

Kommissionen stöder denna rekommendation och åtgärder har nyligen vidtagits i syfte att säkerställa att avslutandet av räkenskaperna genomförs utan dröjsmål.

| — | Rekommendation 2: Kommissionen bör verka för att genomförandepartner och stödmottagare inför en bättre dokumenthantering. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 2: Kommissionen bör verka för att genomförandepartner och stödmottagare inför en bättre dokumenthantering.

Kommissionen stöder rekommendationen.

| — | Rekommendation 3: Kommissionen bör förbättra förvaltningen av förfarandena för kontraktstilldelning genom att fastställa tydliga urvalskriterier och dokumentera utvärderingsprocessen bättre. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 3: Kommissionen bör förbättra förvaltningen av förfarandena för kontraktstilldelning genom att fastställa tydliga urvalskriterier och dokumentera utvärderingsprocessen bättre.

Kommissionen stöder denna rekommendation, och i åtgärdsplanen som godkändes i maj 2013 ingår åtgärder för granskning av befintlig upphandlingsutbildning och bidrag för att stärka upphandlingsförfarandens finansiella och operationella aspekter.

| — | Rekommendation 4: Kommissionen bör vidta ändamålsenliga åtgärder för att öka kvaliteten på utgiftskontroller som genomförs av externa revisorer, |
| --- | --- |

—

Rekommendation 4: Kommissionen bör vidta ändamålsenliga åtgärder för att öka kvaliteten på utgiftskontroller som genomförs av externa revisorer,

Kommissionen stöder denna rekommendation och inom ramen för åtgärdsplanen planerar kommissionen att 2013 undersöka möjligheterna till att förbättra granskningars och kontrollers kvalitet och effektivitet. Detta kommer särskilt att avse granskningar och kontroller som utförts av lokala revisionsfirmor som mottagarna anlitat.

| — | Rekommendation 5: Kommissionen bör tillämpa en enhetlig och tillförlitlig metod för generaldirektoraten för yttre förbindelser för att beräkna den kvarstående felprocenten. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 5: Kommissionen bör tillämpa en enhetlig och tillförlitlig metod för generaldirektoraten för yttre förbindelser för att beräkna den kvarstående felprocenten.

De gällande instruktionerna för de årliga verksamhetsrapporterna innehåller harmoniserade riktlinjer som hela kommissionen kan använda i de årliga verksamhetsrapporterna för att beräkna (kvarstående) felfrekvenser, dessa fels ekonomiska inverkan på riskbelopp, möjligheten till förbehåll och felens effekt på de delegerade utanordnarnas revisionsförklaring.

---

(1)  Bistånd från Europeiska utvecklingsfonden behandlas i en separat rapport eftersom det inte finansieras genom den allmänna budgeten.

(2)  Budgetstödbetalningarna från den allmänna budgeten under 2012 uppgick till 796 miljoner euro.

(3)  Betalningarna till internationella organisationer från den allmänna budgeten 2012 uppgick till 1,4 miljarder euro, varav mer än hälften genomfördes via projekt med flera givare.

(4)  I Bangladesh, Bosnien och Hercegovina, Guatemala, Indonesien, Kosovo, Marocko, Palestina, Turkiet, Ukraina och Zambia.

(5)  Revisionsrätten beräknar det uppskattade felet utifrån ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Revisionsrätten bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 1,4 och 5,2 % (den lägsta respektive högsta sannolika felprocenten).

(6)  De detaljerade resultaten av bedömningen av EuropeAids system, inbegripet EuropeAids årliga verksamhetsrapport, finns i punkterna 31–44 i revisionsrättens årsrapport om åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden.

(7)  Kvarstående fel är de fel som har undkommit alla kontroller i den befintliga kontrollramen som är avsedda att förebygga, upptäcka och korrigera fel- (från handboken för mätning av procentsatsen för kvarstående fel för EuropeAid, maj 2013).

(8)  Revisionen av administrativa utgifter redovisas i kapitel 9.

(9)  I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se även punkterna 1.6 och 1.7 i kapitel 1).

Källa: Europeiska unionens årsredovisning för 2012.

BILAGA 7.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN AVSEENDE YTTRE FÖRBINDELSER, BISTÅND OCH UTVIDGNING

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid
   (3) | FPI | GD Utvidgning | GD Humanitärt bistånd och civilskydd | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner: | 109 | 7 | 34 | 24 | 174 | 120 | 90 | 97 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (1)
   (2) |
| Andel (antal) granskade transaktioner som |
| inte innehöll fel | 65 % | (71) | 100 % | (7) | 97 % | (33) | 96 % | (23) | 77 % | (134) | 59 % | 62 % | 80 % |
| innehöll ett eller flera fel | 35 % | (38) | 0 % | — | 3 % | (1) | 4 % | (1) | 23 % | (40) | 41 % | 38 % | 20 % |
| Analys av de transaktioner som innehöll fel |
| Analys per feltyp |
| Icke kvantifierbara fel: | 24 % | (9) | 0 % | — | 100 % | (1) | 0 % | — | 25 % | (10) | 55 % | 47 % | 74 % |
| Kvantifierbara fel: | 76 % | (29) | 0 % | — | 0 % | — | 100 % | (1) | 75 % | (30) | 45 % | 53 % | 26 % |
| stödberättigande | 59 % | (17) | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 57 % | (17) | 86 % | 72 % | 100 % |
| förekomst | 34 % | (10) | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 33 % | (10) | 0 % | 17 % | 0 % |
| riktighet | 7 % | (2) | 0 % | — | 0 % | — | 100 % | (1) | 10 % | (3) | 14 % | 11 % | 0 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent | 3,3 % | | | |
| Högsta sannolika felprocent | 5,2 % | | | |
| Lägsta sannolika felprocent | 1,4 % | | | |

2012

2011

2010

2009

EuropeAid
   (3)

FPI

GD Utvidgning

GD Humanitärt bistånd och civilskydd

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner:

109

7

34

24

174

120

90

97

RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (1)
   (2)

Andel (antal) granskade transaktioner som

inte innehöll fel

65 %

(71)

100 %

(7)

97 %

(33)

96 %

(23)

77 %

(134)

59 %

62 %

80 %

innehöll ett eller flera fel

35 %

(38)

0 %

—

3 %

(1)

4 %

(1)

23 %

(40)

41 %

38 %

20 %

Analys av de transaktioner som innehöll fel

Analys per feltyp

Icke kvantifierbara fel:

24 %

(9)

0 %

—

100 %

(1)

0 %

—

25 %

(10)

55 %

47 %

74 %

Kvantifierbara fel:

76 %

(29)

0 %

—

0 %

—

100 %

(1)

75 %

(30)

45 %

53 %

26 %

stödberättigande

59 %

(17)

0 %

—

0 %

—

0 %

—

57 %

(17)

86 %

72 %

100 %

förekomst

34 %

(10)

0 %

—

0 %

—

0 %

—

33 %

(10)

0 %

17 %

0 %

riktighet

7 %

(2)

0 %

—

0 %

—

100 %

(1)

10 %

(3)

14 %

11 %

0 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent

3,3 %

Högsta sannolika felprocent

5,2 %

Lägsta sannolika felprocent

1,4 %

---

(1)  För att få en bättre inblick i områden med olika riskprofiler inom verksamhetsområdet delade revisionsrätten in urvalet i segment.

(2)  Siffrorna inom parentes visar det faktiska antalet transaktioner.

(3)  Innefattar fyra transaktioner från genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur.

BILAGA 7.2

RESULTAT AV SYSTEMGRANSKNINGEN AVSEENDE YTTRE FÖRBINDELSER, BISTÅND OCH UTVIDGNING

| | Förhandskontroller | Uppföljning och övervakning | Internrevision | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid | Delvis ändamålsenliga | Delvis ändamålsenliga | Delvis ändamålsenliga | Delvis ändamålsenliga |
| GD Utvidgning | Ändamålsenliga | Ändamålsenliga | Ändamålsenliga | Ändamålsenliga |

Förhandskontroller

Uppföljning och övervakning

Internrevision

Samlad bedömning

EuropeAid

Delvis ändamålsenliga

Delvis ändamålsenliga

Delvis ändamålsenliga

Delvis ändamålsenliga

GD Utvidgning

Ändamålsenliga

Ändamålsenliga

Ändamålsenliga

Ändamålsenliga

BILAGA 7.3

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER AVSEENDE YTTRE FÖRBINDELSER, BISTÅND OCH UTVIDGNING

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Helt genomförd | Håller på att genomföras | Ej genomförd | Ej längre tillämplig | Otillräckliga bevis |
| I de flesta avseenden | I vissa avseenden |
| 2010 | GD Utvidgning bör mer i detalj fastställa kriterierna för avskaffandet av förhandskontroller och indragningen av ”delegering av förvaltningen” till decentraliserade länder och granskar resultatet i de system som används av nationella myndigheter.
  (Detta är 2010 års uppföljning/uppdatering av en rekommendation från 2009) | X | | | | | | |
| GD Utvidgning bör fortsätta att förbättra kvaliteten på de uppgifter som förs in i förvaltningsinformationssystemet.
  (Detta är 2010 års uppföljning/uppdatering av en rekommendation från 2009) | X | | | | | | |
| GD Utvidgning bör ta fram ett verktyg som gör det lättare att sammanställa resultatet av besöken när det gäller frågor om laglighet och korrekthet.
  (Detta är 2010 års uppföljning/uppdatering av en rekommendation från 2009) | | X | | | | | GD Utvidgning anser att revisionsmodulen i Cris lämpar sig för förvaltningsbehov och att den information som begärs av revisionsrätten och behövs för förvaltning kan tillhandahållas genom det befintliga Cris-verktyget. |
| | | | | | | | GD Utvidgning kommer att stärka sina kontrollmekanismer för att säkerställa att alla slags revisionsbesök registreras i Cris och att de relevanta förklarande handlingarna laddas upp, för att förvaltningen och revisionsrätten ska få en fullständig bild av situationen. |
| GD Utvidgning bör öka antalet efterhandskontroller av transaktioner vid central förvaltning. | X | | | | | | |
| 2010 | Kommissionen bör fastställa en enhetlig metod för den beräkning av den kvarstående felprocenten som direktoraten för yttre förbindelser gör och utifrån vilken generaldirektörerna lämnar det skriftliga uttalandet. | X | | | | | | |
| 2009 | GD Yttre förbindelser bör avsätta tillräckliga resurser för analys och avslutande av gamla kontrakt inom mekanismen för akuta ingripanden och Gusp vars tidsfrister för genomförande redan har löpt ut. | | X | | | | | |
| GD Yttre förbindelser bör konsolidera sin metod för efterhandskontroll och omgående följa internrevisorns rekommendationer i detta avseende. | X | | | | | | |
| GD Utvidgning bör fortsätta att avsätta tillräckliga resurser till analys av de utestående slutredovisningar som lämnats in för Phare och övergångsmekanismen i de nya medlemsstaterna. | X | | | | | | |
| GD Humanitärt bistånd bör utforma och införa en mekanism för insamling och analys av de uppgifter som gäller dess partners användning av centrumen för upphandling av humanitärt bistånd. | | X | | | | | GD Echo har bedömt och provat olika alternativ för effektiv insamling av uppgifter. Den valda lösningen kommer att ha genomförts helt 2014, med införande av nya ”e-single form” (enskilt formulär online) som en del av det nya rampartnerskapet med parter till GD Echo. Parter kommer att åläggas att genom verktyget ”e-single form” lämna uppgifter om hur centrumen för upphandling av humanitärt bistånd används. Åtgärdens resultat kommer att göra det möjligt att på ett mer regelbundet och effektivt sätt följa upp hur dessa centrum används. |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Kommissionens svar

Helt genomförd

Håller på att genomföras

Ej genomförd

Ej längre tillämplig

Otillräckliga bevis

I de flesta avseenden

I vissa avseenden

2010

GD Utvidgning bör mer i detalj fastställa kriterierna för avskaffandet av förhandskontroller och indragningen av ”delegering av förvaltningen” till decentraliserade länder och granskar resultatet i de system som används av nationella myndigheter.

(Detta är 2010 års uppföljning/uppdatering av en rekommendation från 2009)

X

GD Utvidgning bör fortsätta att förbättra kvaliteten på de uppgifter som förs in i förvaltningsinformationssystemet.

(Detta är 2010 års uppföljning/uppdatering av en rekommendation från 2009)

X

GD Utvidgning bör ta fram ett verktyg som gör det lättare att sammanställa resultatet av besöken när det gäller frågor om laglighet och korrekthet.

(Detta är 2010 års uppföljning/uppdatering av en rekommendation från 2009)

X

GD Utvidgning anser att revisionsmodulen i Cris lämpar sig för förvaltningsbehov och att den information som begärs av revisionsrätten och behövs för förvaltning kan tillhandahållas genom det befintliga Cris-verktyget.

GD Utvidgning kommer att stärka sina kontrollmekanismer för att säkerställa att alla slags revisionsbesök registreras i Cris och att de relevanta förklarande handlingarna laddas upp, för att förvaltningen och revisionsrätten ska få en fullständig bild av situationen.

GD Utvidgning bör öka antalet efterhandskontroller av transaktioner vid central förvaltning.

X

2010

Kommissionen bör fastställa en enhetlig metod för den beräkning av den kvarstående felprocenten som direktoraten för yttre förbindelser gör och utifrån vilken generaldirektörerna lämnar det skriftliga uttalandet.

X

2009

GD Yttre förbindelser bör avsätta tillräckliga resurser för analys och avslutande av gamla kontrakt inom mekanismen för akuta ingripanden och Gusp vars tidsfrister för genomförande redan har löpt ut.

X

GD Yttre förbindelser bör konsolidera sin metod för efterhandskontroll och omgående följa internrevisorns rekommendationer i detta avseende.

X

GD Utvidgning bör fortsätta att avsätta tillräckliga resurser till analys av de utestående slutredovisningar som lämnats in för Phare och övergångsmekanismen i de nya medlemsstaterna.

X

GD Humanitärt bistånd bör utforma och införa en mekanism för insamling och analys av de uppgifter som gäller dess partners användning av centrumen för upphandling av humanitärt bistånd.

X

GD Echo har bedömt och provat olika alternativ för effektiv insamling av uppgifter. Den valda lösningen kommer att ha genomförts helt 2014, med införande av nya ”e-single form” (enskilt formulär online) som en del av det nya rampartnerskapet med parter till GD Echo. Parter kommer att åläggas att genom verktyget ”e-single form” lämna uppgifter om hur centrumen för upphandling av humanitärt bistånd används. Åtgärdens resultat kommer att göra det möjligt att på ett mer regelbundet och effektivt sätt följa upp hur dessa centrum används.

---

KAPITEL 8

Forskning och annan inre politik

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

Politikens mål

Politikens instrument

Risk för oriktigheter

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Transaktionernas korrekthet

Systemens ändamålsenlighet

Ramprogram för forskning

Skrivbordsgranskningar på förhand

Revisionsintyg för kostnadsredovisningar

Kommissionens finansiella revisioner i efterhand

Programmet för livslångt lärande

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser för 2012

Rekommendationer

Resultat från revisionen av garantifonden för åtgärder avseende tredje land

| Bilaga 8.1 – | Resultat av transaktionsgranskningen avseende forskning och annan inre politik |
| --- | --- |

Bilaga 8.1 –

| Bilaga 8.2 – | Resultat av systemgranskningen avseende forskning och annan inre politik |
| --- | --- |

Bilaga 8.2 –

| Bilaga 8.3 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer avseende forskning och annan inre politik |
| --- | --- |

Bilaga 8.3 –

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 8.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet forskning och annan inre politik som innefattar politikområdena forskning, utbildning och kultur, informationssamhället och medier, näringsliv, inrikes frågor, ekonomi och finans, direkt forskning, kommunikation, rättsliga frågor, handel, den inre marknaden och konkurrens. I kapitlet redovisas även revisionsrättens återkommande revision av garantifonden för åtgärder avseende tredje land (1). Nyckelinformation om vilka verksamheter som granskades och om hur stora utgifterna var under 2012 finns i
  tabell 8.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

8.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet forskning och annan inre politik som innefattar politikområdena forskning, utbildning och kultur, informationssamhället och medier, näringsliv, inrikes frågor, ekonomi och finans, direkt forskning, kommunikation, rättsliga frågor, handel, den inre marknaden och konkurrens. I kapitlet redovisas även revisionsrättens återkommande revision av garantifonden för åtgärder avseende tredje land (1). Nyckelinformation om vilka verksamheter som granskades och om hur stora utgifterna var under 2012 finns i
  tabell 8.1
  .

Tabell 8.1 –   Forskning och annan inre politik – nyckelinformation 2012

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | Beskrivning | Betalningar | Förvaltningsmetod |
| Forskning | Sjunde ramprogrammet | 4 230 | Direkt centraliserad |
| Slutförande av tidigare ramprogram | 376 | Direkt centraliserad |
| Administrativa utgifter | 348 | Direkt centraliserad |
| Sjunde ramprogrammet – Euratom | 353 | Indirekt centraliserad |
| | 5 307 | |
| Utbildning och kultur | Livslångt lärande och flerspråkighet | 1 529 | Indirekt centraliserad |
| Programmet People – för forskares rörlighet | 751 | Indirekt centraliserad |
| Uppmuntra och främja ungdoms- och idrottssamarbete | 177 | Indirekt centraliserad |
| Utveckla kultursamarbetet i Europa | 173 | Indirekt centraliserad |
| Administrativa utgifter | 131 | Direkt centraliserad |
| | 2 761 | |
| Informationssamhället och medier | Sjunde ramprogrammet | 1 217 | Direkt centraliserad |
| Övrigt | 155 | Direkt centraliserad |
| Administrativa utgifter | 129 | Direkt centraliserad |
| | 1 501 | |
| Näringsliv | Sjunde ramprogrammet – Samarbete – Rymdteknik och säkerhet | 572 | Direkt centraliserad |
| EU:s satellitnavigationsprogram (Egnos och Galileo) | 416 | Direkt centraliserad |
| Administrativa utgifter | 126 | Direkt centraliserad |
| Konkurrenskraft, industripolitik, innovation och företagande | 126 | Direkt centraliserad/Indirekt centraliserad via EACI |
| Den inre marknaden för varor och sektorpolitik | 31 | Direkt centraliserad |
| | 1 271 | |
| Inrikes frågor | Solidaritet – Yttre gränser, återvändande, viseringspolitik och fri rörlighet för personer | 453 | Delad/Direkt centraliserad |
| Säkerhet och skydd av friheter | 167 | Direkt centraliserad |
| Migration – Allmän invandrings- och asylpolitik | 170 | Delad/Direkt centraliserad |
| Administrativa utgifter | 42 | Direkt centraliserad |
| Politisk strategi och samordning | 3 | Direkt centraliserad |
| | 835 | |
| Ekonomi och finans | Finansiella transaktioner och instrument | 370 | Direkt centraliserad/Gemensam förvaltning med EIF/Indirekt centraliserad via EIF |
| Administrativa utgifter | 71 | Direkt centraliserad |
| Internationella ekonomiska och finansiella frågor | 30 | Direkt centraliserad |
| Ekonomiska och monetära unionen | 13 | Direkt centraliserad |
| | 484 | |
| Direkt forskning | Personalutgifter, löpande utgifter och investeringar | 371 | Direkt centraliserad |
| Sjunde ramprogrammet | 42 | Direkt centraliserad |
| Kärnkraftsbördan från tidigare verksamheter | 28 | Direkt centraliserad |
| Slutförande av tidigare ramprogram | 25 | Direkt centraliserad |
| | 466 | |
| Kommunikation | Administrativa utgifter | 128 | Direkt centraliserad |
| Kommunikation och medier | 39 | Direkt centraliserad |
| Lokalanpassad kommunikation | 33 | Direkt centraliserad |
| Främja europeiskt medborgarskap | 32 | Direkt centraliserad |
| Analys- och kommunikationshjälpmedel | 24 | Direkt centraliserad |
| | 256 | |
| Rättsliga frågor | Rättvisa – Straffrättsliga och civilrättsliga frågor | 68 | Direkt centraliserad |
| Medborgarskap och grundläggande rättigheter | 47 | Direkt centraliserad |
| Administrativa utgifter | 35 | Direkt centraliserad |
| Jämställdhet | 34 | Direkt centraliserad |
| Förebyggande av narkotikamissbruk och information | 3 | Direkt centraliserad |
| Politisk strategi och samordning | 3 | Direkt centraliserad |
| | 190 | |
| Handel | Administrativa utgifter | 94 | Direkt centraliserad |
| Handelspolitik | 11 | Direkt centraliserad/Gemensam förvaltning med IO |
| | 105 | |
| Den inre marknaden | Administrativa utgifter | 60 | Direkt centraliserad |
| Politisk strategi och samordning för generaldirektoratet för inre marknaden | 39 | Direkt centraliserad |
| | 99 | |
| Konkurrens | Administrativa utgifter | 92 | Direkt centraliserad |
| Konkurrensbegränsande avtal och missbruk av dominerande ställning samt avreglering | — | Direkt centraliserad |
| | 92 | |
| Totala betalningar för året | 13 367 | |
| – Administrativa utgifter totalt
   (11) | 1 627 | |
| Driftsutgifter totalt, varav | 11 740 | |
| – förskott
   (12) | 7 712 | |
| + regleringar av förskott
   (12) | 6 639 | |
| Granskad population totalt | 10 667 | |
| Totala åtaganden för året | 16 365 | |
| Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2012. |

(miljoner euro)

Politikområde

Beskrivning

Betalningar

Förvaltningsmetod

Forskning

Sjunde ramprogrammet

4 230

Direkt centraliserad

Slutförande av tidigare ramprogram

376

Direkt centraliserad

Administrativa utgifter

348

Direkt centraliserad

Sjunde ramprogrammet – Euratom

353

Indirekt centraliserad

5 307

Utbildning och kultur

Livslångt lärande och flerspråkighet

1 529

Indirekt centraliserad

Programmet People – för forskares rörlighet

751

Indirekt centraliserad

Uppmuntra och främja ungdoms- och idrottssamarbete

177

Indirekt centraliserad

Utveckla kultursamarbetet i Europa

173

Indirekt centraliserad

Administrativa utgifter

131

Direkt centraliserad

2 761

Informationssamhället och medier

Sjunde ramprogrammet

1 217

Direkt centraliserad

Övrigt

155

Direkt centraliserad

Administrativa utgifter

129

Direkt centraliserad

1 501

Näringsliv

Sjunde ramprogrammet – Samarbete – Rymdteknik och säkerhet

572

Direkt centraliserad

EU:s satellitnavigationsprogram (Egnos och Galileo)

416

Direkt centraliserad

Administrativa utgifter

126

Direkt centraliserad

Konkurrenskraft, industripolitik, innovation och företagande

126

Direkt centraliserad/Indirekt centraliserad via EACI

Den inre marknaden för varor och sektorpolitik

31

Direkt centraliserad

1 271

Inrikes frågor

Solidaritet – Yttre gränser, återvändande, viseringspolitik och fri rörlighet för personer

453

Delad/Direkt centraliserad

Säkerhet och skydd av friheter

167

Direkt centraliserad

Migration – Allmän invandrings- och asylpolitik

170

Delad/Direkt centraliserad

Administrativa utgifter

42

Direkt centraliserad

Politisk strategi och samordning

3

Direkt centraliserad

835

Ekonomi och finans

Finansiella transaktioner och instrument

370

Direkt centraliserad/Gemensam förvaltning med EIF/Indirekt centraliserad via EIF

Administrativa utgifter

71

Direkt centraliserad

Internationella ekonomiska och finansiella frågor

30

Direkt centraliserad

Ekonomiska och monetära unionen

13

Direkt centraliserad

484

Direkt forskning

Personalutgifter, löpande utgifter och investeringar

371

Direkt centraliserad

Sjunde ramprogrammet

42

Direkt centraliserad

Kärnkraftsbördan från tidigare verksamheter

28

Direkt centraliserad

Slutförande av tidigare ramprogram

25

Direkt centraliserad

466

Kommunikation

Administrativa utgifter

128

Direkt centraliserad

Kommunikation och medier

39

Direkt centraliserad

Lokalanpassad kommunikation

33

Direkt centraliserad

Främja europeiskt medborgarskap

32

Direkt centraliserad

Analys- och kommunikationshjälpmedel

24

Direkt centraliserad

256

Rättsliga frågor

Rättvisa – Straffrättsliga och civilrättsliga frågor

68

Direkt centraliserad

Medborgarskap och grundläggande rättigheter

47

Direkt centraliserad

Administrativa utgifter

35

Direkt centraliserad

Jämställdhet

34

Direkt centraliserad

Förebyggande av narkotikamissbruk och information

3

Direkt centraliserad

Politisk strategi och samordning

3

Direkt centraliserad

190

Handel

Administrativa utgifter

94

Direkt centraliserad

Handelspolitik

11

Direkt centraliserad/Gemensam förvaltning med IO

105

Den inre marknaden

Administrativa utgifter

60

Direkt centraliserad

Politisk strategi och samordning för generaldirektoratet för inre marknaden

39

Direkt centraliserad

99

Konkurrens

Administrativa utgifter

92

Direkt centraliserad

Konkurrensbegränsande avtal och missbruk av dominerande ställning samt avreglering

—

Direkt centraliserad

92

Totala betalningar för året

13 367

– Administrativa utgifter totalt
   (11)

1 627

Driftsutgifter totalt, varav

11 740

– förskott
   (12)

7 712

- regleringar av förskott
   (12)

6 639

Granskad population totalt

10 667

Totala åtaganden för året

16 365

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2012.

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

Politikens mål

| 8.2 | Utgifterna täcker ett brett spektrum av politiska mål, såsom stöd till forskning och teknisk utveckling, utveckling av utbildning och yrkesutbildning, skydd av EU:s yttre gränser, rättsligt samarbete, fullbordandet av den inre marknaden och tillämpning av konkurrensregler. |
| --- | --- |

8.2

Utgifterna täcker ett brett spektrum av politiska mål, såsom stöd till forskning och teknisk utveckling, utveckling av utbildning och yrkesutbildning, skydd av EU:s yttre gränser, rättsligt samarbete, fullbordandet av den inre marknaden och tillämpning av konkurrensregler.

Politikens instrument

| 8.3 | De viktigaste finansieringsinstrumenten inom detta verksamhetsområde är ramprogrammen för forskning, med 7 957 miljoner euro eller 68 % av driftsutgifterna, och programmet för livslångt lärande, med 1 529 miljoner euro eller 13 % av driftsutgifterna. |
| --- | --- |

8.3

De viktigaste finansieringsinstrumenten inom detta verksamhetsområde är ramprogrammen för forskning, med 7 957 miljoner euro eller 68 % av driftsutgifterna, och programmet för livslångt lärande, med 1 529 miljoner euro eller 13 % av driftsutgifterna.

| 8.4 | Ramprogrammen genomförs via direkt centraliserad och indirekt centraliserad förvaltning som involverar sju generaldirektorat vid kommissionen och två genomförandeorgan (2). En del av budgeten genomförs också via indirekt centraliserad förvaltning genom olika organ, till exempel EU:s gemensamma företag (3), Europeiska investeringsbanken och internationella organisationer i den offentliga sektorn (4). |
| --- | --- |

8.4

Ramprogrammen genomförs via direkt centraliserad och indirekt centraliserad förvaltning som involverar sju generaldirektorat vid kommissionen och två genomförandeorgan (2). En del av budgeten genomförs också via indirekt centraliserad förvaltning genom olika organ, till exempel EU:s gemensamma företag (3), Europeiska investeringsbanken och internationella organisationer i den offentliga sektorn (4).

| 8.5 | Merparten av anslagen går till bidrag till stödmottagare som genomför forskningsprojekt i medlemsstaterna, i associerade länder och anslutningsländer och i partnerskapsländerna för internationellt samarbete. Stödmottagarna arbetar vanligtvis som ett konsortium av partner på grundval av en bidragsöverenskommelse med kommissionen. En projektpartner samordnar projektet, tar emot finansiering från kommissionen och fördelar beloppen till övriga partner. |
| --- | --- |

8.5

Merparten av anslagen går till bidrag till stödmottagare som genomför forskningsprojekt i medlemsstaterna, i associerade länder och anslutningsländer och i partnerskapsländerna för internationellt samarbete. Stödmottagarna arbetar vanligtvis som ett konsortium av partner på grundval av en bidragsöverenskommelse med kommissionen. En projektpartner samordnar projektet, tar emot finansiering från kommissionen och fördelar beloppen till övriga partner.

| 8.6 | Kommissionen genomförde vissa förenklingar 2011, bland annat en bredare acceptans av stödmottagarnas metoder för att beräkna genomsnittliga personalkostnader. Förenklingsåtgärderna har bidragit till att minska stödmottagarnas administrativa börda, men de underliggande reglerna för stödberättigande inom de nuvarande ramprogrammen är fortfarande komplexa. Kommissionen har föreslagit mer långtgående förenklingar i nästa ramprogram (”Horisont 2020”). |
| --- | --- |

8.6

Kommissionen genomförde vissa förenklingar 2011, bland annat en bredare acceptans av stödmottagarnas metoder för att beräkna genomsnittliga personalkostnader. Förenklingsåtgärderna har bidragit till att minska stödmottagarnas administrativa börda, men de underliggande reglerna för stödberättigande inom de nuvarande ramprogrammen är fortfarande komplexa. Kommissionen har föreslagit mer långtgående förenklingar i nästa ramprogram (”Horisont 2020”).

| 8.7 | Syftet med programmet för livslångt lärande är att ge människor möjlighet att ta del av lärande och utveckla utbildningssektorn i hela Europa. Inom programmet för livslångt lärande finns fyra huvudsakliga delprogram: Erasmus för högre utbildning, Leonardo da Vinci för yrkesutbildning, Grundtvig för vuxenutbildning och Comenius för skolor. |
| --- | --- |

8.7

Syftet med programmet för livslångt lärande är att ge människor möjlighet att ta del av lärande och utveckla utbildningssektorn i hela Europa. Inom programmet för livslångt lärande finns fyra huvudsakliga delprogram: Erasmus för högre utbildning, Leonardo da Vinci för yrkesutbildning, Grundtvig för vuxenutbildning och Comenius för skolor.

| 8.8 | Ungefär 85 % av utgifterna inom programmet för livslångt lärande genomförs genom indirekt centraliserad förvaltning av 40 nationella organ som ingår bidragsöverenskommelser med kommissionen. De nationella organen utses och övervakas av nationella myndigheter, vanligtvis utbildningsministerier. De nationella organen ansvarar för utvärdering, urval och förvaltning av projekt och även betalning av de många men relativt små bidragen till de deltagande organisationerna. |
| --- | --- |

8.8

Ungefär 85 % av utgifterna inom programmet för livslångt lärande genomförs genom indirekt centraliserad förvaltning av 40 nationella organ som ingår bidragsöverenskommelser med kommissionen. De nationella organen utses och övervakas av nationella myndigheter, vanligtvis utbildningsministerier. De nationella organen ansvarar för utvärdering, urval och förvaltning av projekt och även betalning av de många men relativt små bidragen till de deltagande organisationerna.

Risk för oriktigheter

| 8.9 | Den främsta risken för oriktigheter är att stödmottagarna tar upp icke stödberättigande eller ostyrkta kostnader i sina kostnadsredovisningar och att detta inte upptäcks och korrigeras av kommissionens system för övervakning och kontroll. Risken ökar genom de komplexa reglerna för att beräkna stödberättigande kostnader och kravet att stödmottagarna ska fördela personalkostnader och indirekta kostnader till projekt och samtidigt dra av olika poster som inte är berättigar till EU-finansiering. |
| --- | --- |

8.9

Den främsta risken för oriktigheter är att stödmottagarna tar upp icke stödberättigande eller ostyrkta kostnader i sina kostnadsredovisningar och att detta inte upptäcks och korrigeras av kommissionens system för övervakning och kontroll. Risken ökar genom de komplexa reglerna för att beräkna stödberättigande kostnader och kravet att stödmottagarna ska fördela personalkostnader och indirekta kostnader till projekt och samtidigt dra av olika poster som inte är berättigar till EU-finansiering.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 8.10 | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 i bilaga 1.1
  till kapitel 1. När det gäller revisionen av verksamhetsområdet forskning och annan inre politik bör särskilt följande noteras:






  a) | Revisionsrätten granskade ett urval av 150 transaktioner i enlighet med vad som anges i punkt 6 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet är utformat så att det ska vara representativt för alla typer av transaktioner inom verksamhetsområdet. Av de 150 transaktionerna gällde 90 mellanliggande betalningar eller slutbetalningar och regleringar inom ramprogram för forskning och 60 andra betalningar och regleringar inom inre politik. När det gällde 30 mellanliggande betalningar till forskningsprojekt (25 av de utvalda transaktionerna inom sjunde ramprogrammet plus ett urval av ytterligare 5 projekt inom sjunde ramprogrammet) granskades även kommissionens utvärdering av projektförslag. |
| --- | --- | --- |

8.10

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 i bilaga 1.1
  till kapitel 1. När det gäller revisionen av verksamhetsområdet forskning och annan inre politik bör särskilt följande noteras:

a)

Revisionsrätten granskade ett urval av 150 transaktioner i enlighet med vad som anges i punkt 6 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet är utformat så att det ska vara representativt för alla typer av transaktioner inom verksamhetsområdet. Av de 150 transaktionerna gällde 90 mellanliggande betalningar eller slutbetalningar och regleringar inom ramprogram för forskning och 60 andra betalningar och regleringar inom inre politik. När det gällde 30 mellanliggande betalningar till forskningsprojekt (25 av de utvalda transaktionerna inom sjunde ramprogrammet plus ett urval av ytterligare 5 projekt inom sjunde ramprogrammet) granskades även kommissionens utvärdering av projektförslag.

| b) | Vid bedömningen av system granskades följande:






  i) | Ramprogrammen för forskning och programmet för livslångt lärande. |
| --- | --- | --- |

b)

Vid bedömningen av system granskades följande:

i)

Ramprogrammen för forskning och programmet för livslångt lärande.

| ii) | De årliga verksamhetsrapporterna från GD Forskning och innovation, GD Utbildning och kultur, GD Ekonomi och finans (5) och Genomförandeorganet för forskning. |
| --- | --- |

ii)

De årliga verksamhetsrapporterna från GD Forskning och innovation, GD Utbildning och kultur, GD Ekonomi och finans (5) och Genomförandeorganet för forskning.

| 8.11 | Revisionen av garantifonden var inriktad på efterlevnaden av överenskommelsen mellan kommissionen och EIB när det gäller förvaltningen av fondens tillgångar samt på kommissionens övervakningsrutiner. Det arbete som utförts av revisorer från ett privat revisionsföretag granskades också. |
| --- | --- |

8.11

Revisionen av garantifonden var inriktad på efterlevnaden av överenskommelsen mellan kommissionen och EIB när det gäller förvaltningen av fondens tillgångar samt på kommissionens övervakningsrutiner. Det arbete som utförts av revisorer från ett privat revisionsföretag granskades också.

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 8.12 | I
  bilaga 8.1
  sammanfattas resultatet av transaktionsgranskningen. Av de 150 transaktioner som revisionsrätten granskade innehöll 73 fel (49 %). På grundval av de fel som kvantifierades uppskattar revisionsrätten den mest sannolika felprocenten till 3,9 % (6). |
| --- | --- |

8.12

I
  bilaga 8.1
  sammanfattas resultatet av transaktionsgranskningen. Av de 150 transaktioner som revisionsrätten granskade innehöll 73 fel (49 %). På grundval av de fel som kvantifierades uppskattar revisionsrätten den mest sannolika felprocenten till 3,9 % (6).

| 8.12 | Kommissionen hänvisar till sitt svar avseende punkt 1.11, där kommissionen förklarar vilka konsekvenser en flerårig ram har för genomförandet av operativa program. Som resultat av sina interna kontrollsystem på detta kapitels politikområde har kommissionen under 2012 återkrävt 120 miljoner euro. |
| --- | --- |

8.12

| 8.13 | Den uppskattade felprocenten för verksamhetsområdet är högre än den som uppskattades för 2011. Denna skillnad bör tolkas mot bakgrund av revisionsrättens ändrade urvalsmetod (se punkterna 1.6 och 1.7 och 1.15 ). |
| --- | --- |

8.13

Den uppskattade felprocenten för verksamhetsområdet är högre än den som uppskattades för 2011. Denna skillnad bör tolkas mot bakgrund av revisionsrättens ändrade urvalsmetod (se punkterna 1.6 och 1.7 och 1.15 ).

| 8.13 | Kommissionen konstaterar med tillfredsställelse att ökningen av den skattade felnivån inte kan tillskrivas en försämring av kontrollsystemet utan en utveckling av urvalsstrategin. |
| --- | --- |

8.13

| 8.14 | Tidigare år ingick förskott till stödmottagare i revisionsrättens urval av transaktioner för detta verksamhetsområde. När det gäller 2012 däremot ingår endast mellanliggande betalningar, slutbetalningar och förskottsregleringar i revisionsrättens urval (7). För alla dessa behövs ett beslut av kommissionen om att verksamheten har genomförts eller utgifterna har förekommit och att betalningen från EU-budgeten är berättigad. Därmed kan revisionsrätten bilda sig en mer realistisk uppfattning av huruvida transaktionerna var korrekta. |
| --- | --- |

8.14

Tidigare år ingick förskott till stödmottagare i revisionsrättens urval av transaktioner för detta verksamhetsområde. När det gäller 2012 däremot ingår endast mellanliggande betalningar, slutbetalningar och förskottsregleringar i revisionsrättens urval (7). För alla dessa behövs ett beslut av kommissionen om att verksamheten har genomförts eller utgifterna har förekommit och att betalningen från EU-budgeten är berättigad. Därmed kan revisionsrätten bilda sig en mer realistisk uppfattning av huruvida transaktionerna var korrekta.

| 8.15 | Regleringen av förskott, som är en ny kategori i urvalet för 2012 vars värde motsvarar 62 % av den granskade populationen, bidrog med 2,1 procentenheter till den uppskattade övergripande felprocenten i den särskilda bedömningen. Tidigare år har revisionsrätten granskat förskott inom detta politikområde vid den tidpunkt när de betalades ut, dvs. när bidragsöverenskommelsen undertecknades eller finansieringsbeslutet antogs, innan slutmottagarna har utfört verksamhet eller haft kostnader (se även punkt 6 i
  bilaga 1.1
  ). Kvantifierbara fel konstateras oftare när förskott regleras än när de betalas ut. |
| --- | --- |

8.15

Regleringen av förskott, som är en ny kategori i urvalet för 2012 vars värde motsvarar 62 % av den granskade populationen, bidrog med 2,1 procentenheter till den uppskattade övergripande felprocenten i den särskilda bedömningen. Tidigare år har revisionsrätten granskat förskott inom detta politikområde vid den tidpunkt när de betalades ut, dvs. när bidragsöverenskommelsen undertecknades eller finansieringsbeslutet antogs, innan slutmottagarna har utfört verksamhet eller haft kostnader (se även punkt 6 i
  bilaga 1.1
  ). Kvantifierbara fel konstateras oftare när förskott regleras än när de betalas ut.

| 8.16 | Totalt konstaterade revisionsrätten att 73 (49 %) av 150 granskade transaktioner innehöll fel. De huvudsakliga felkällorna är fortfarande att icke stödberättigande kostnader tas med i kostnadsredovisningar för projekt inom ramprogrammen för forskning och att stödmottagare inom ramprogrammen använder fel metoder för att beräkna personalkostnader och indirekta kostnader (se ruta 8.1). Andra orsaker till fel är att det saknas verifierande underlag till redovisade kostnader, att tidsregistreringen innehåller fel och att regler för underentreprenad inte efterlevs (se ruta 8.1). |
| --- | --- |

8.16

Totalt konstaterade revisionsrätten att 73 (49 %) av 150 granskade transaktioner innehöll fel. De huvudsakliga felkällorna är fortfarande att icke stödberättigande kostnader tas med i kostnadsredovisningar för projekt inom ramprogrammen för forskning och att stödmottagare inom ramprogrammen använder fel metoder för att beräkna personalkostnader och indirekta kostnader (se ruta 8.1). Andra orsaker till fel är att det saknas verifierande underlag till redovisade kostnader, att tidsregistreringen innehåller fel och att regler för underentreprenad inte efterlevs (se ruta 8.1).

| 8.16 | Kommissionen instämmer i revisionsrättens analys av de huvudsakliga felkällorna. Av denna anledning har kommissionen föreslagit förenklade regler enligt Horisont 2020 (t.ex. en obligatorisk schablonnivå för indirekta kostnader) för att minska komplexiteten för deltagarna och följaktligen minska felnivån. |
| --- | --- |

8.16

| 8.17 | Feltypen och felfrekvensen i kostnadsredovisningar från mottagare av forskningsstöd bekräftas av kommissionens egna efterhandsrevisioner, där de flesta felen upptäcks i kategorierna personalkostnader och indirekta kostnader. |
| --- | --- |

8.17

Feltypen och felfrekvensen i kostnadsredovisningar från mottagare av forskningsstöd bekräftas av kommissionens egna efterhandsrevisioner, där de flesta felen upptäcks i kategorierna personalkostnader och indirekta kostnader.

Ruta 8.1 –   Fel i kostnader som redovisats för ett projekt inom sjunde ramprogrammet

En stödmottagare som deltog i ett projekt inom sjunde ramprogrammet tog upp 1,7 miljoner euro i sin kostnadsredovisning, vilket ledde till att kommissionen betalade ut EU:s bidrag på ungefär 1,2 miljoner euro. Revisionsrätten upptäckte flera fel i de redovisade kostnaderna, bland annat följande:

| — | Felaktigt beräknade personalkostnader som baserades på budgeterade kostnader i stället för faktiska kostnader. |
| --- | --- |

—

Felaktigt beräknade personalkostnader som baserades på budgeterade kostnader i stället för faktiska kostnader.

| — | Ostyrkta resekostnader och inkludering av icke stödberättigande indirekta skatter (moms) i redovisade resekostnader. |
| --- | --- |

—

Ostyrkta resekostnader och inkludering av icke stödberättigande indirekta skatter (moms) i redovisade resekostnader.

| — | Ett belopp för indirekta kostnader som baserades på felaktigt beräknade omkostnadspåslag per timme och icke stödberättigande kostnader som inte hörde till projektet. |
| --- | --- |

—

Ett belopp för indirekta kostnader som baserades på felaktigt beräknade omkostnadspåslag per timme och icke stödberättigande kostnader som inte hörde till projektet.

De icke stödberättigande kostnader som stödmottagaren redovisade uppgick till ungefär 60 000 euro. Eftersom EU medfinansierar projektet till 70 % har kommissionen felaktigt betalat ut mer än 42 000 euro.

Ruta 8.1
  –   
  Fel i kostnader som redovisats för ett projekt inom sjunde ramprogrammet

Indirekta kostnader utgör en vanlig felkälla, varför kommissionen med hänsyn till Horisont 2020 har föreslagit att man ska undvika dessa fel genom en enda schablonnivå för detta slags kostnad.

| 8.18 | Kommissionen har minskat tidsåtgången betydligt för utbetalning av forskningsbidrag. Revisionsrätten fann dock flera fall under 2012 där projektsamordnare var mycket sena med att överföra medel till andra projektpartner. Sådana förseningar kan få allvarliga finansiella konsekvenser, särskilt för små och medelstora företag eller andra stödmottagare som är mycket beroende av EU-finansiering. |
| --- | --- |

8.18

Kommissionen har minskat tidsåtgången betydligt för utbetalning av forskningsbidrag. Revisionsrätten fann dock flera fall under 2012 där projektsamordnare var mycket sena med att överföra medel till andra projektpartner. Sådana förseningar kan få allvarliga finansiella konsekvenser, särskilt för små och medelstora företag eller andra stödmottagare som är mycket beroende av EU-finansiering.

| 8.18 | Medelsfördelningen omfattas av bestämmelserna i det konsortieavtal som ingåtts av mottagarna och där kommissionen inte är part. Likväl påminner kommissionen regelbundet samordnarna om denna skyldighet. |
| --- | --- |

8.18

| 8.19 | Revisionsrättens granskning av kommissionens utvärdering av 30 projektförslag inom sjunde ramprogrammet visade att kommissionen i samtliga fall hade gjort lämpliga bedömningar av förslagen innan den skrev på bidragsöverenskommelserna. |
| --- | --- |

8.19

Revisionsrättens granskning av kommissionens utvärdering av 30 projektförslag inom sjunde ramprogrammet visade att kommissionen i samtliga fall hade gjort lämpliga bedömningar av förslagen innan den skrev på bidragsöverenskommelserna.

| 8.20 | Två av de största kvantifierbara felen inom den inre politiken upptäcktes i projekt inom IKT-stödprogram (8) inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (se ruta 8.2). I årsrapporten för 2011 rapporterade revisionsrätten också om stora fel i transaktioner som gällde IKT-stödprogram och konstaterade brister i systemen för övervakning och kontroll inom IKT-stödprogrammet (9). |
| --- | --- |

8.20

Två av de största kvantifierbara felen inom den inre politiken upptäcktes i projekt inom IKT-stödprogram (8) inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (se ruta 8.2). I årsrapporten för 2011 rapporterade revisionsrätten också om stora fel i transaktioner som gällde IKT-stödprogram och konstaterade brister i systemen för övervakning och kontroll inom IKT-stödprogrammet (9).

| 8.20 | Den revisionsstrategi som är särskilt avsedd för icke-forskningsrelaterade projekt har under 2012–2013 införts med avseende på 215 icke-forskningsrelaterade projekt (inbegripet IKT-stödprogram) fram till 2017. Alla dessa revisioner kommer att inriktas på mottagare med hög riskprofil.

  Dessutom kan det konstateras att kommissionen har infört en gemensam revisionsstrategi enbart för icke-forskningsrelaterade projekt (inbegripet IKT-stödprogram). Under 2012 inleddes 27 sådana revisioner i efterhand och ytterligare 15 under 2013. Fler revisioner av icke-forskningsrelaterade projekt kommer att inledas andra halvåret 2013. |
| --- | --- |

8.20

Dessutom kan det konstateras att kommissionen har infört en gemensam revisionsstrategi enbart för icke-forskningsrelaterade projekt (inbegripet IKT-stödprogram). Under 2012 inleddes 27 sådana revisioner i efterhand och ytterligare 15 under 2013. Fler revisioner av icke-forskningsrelaterade projekt kommer att inledas andra halvåret 2013.

Ruta 8.2 –   Fel i redovisade kostnader för ett projekt inom IKT-stödprogrammet

En stödmottagare som deltog i ett projekt inom IKT-stödprogrammet tog upp mer än 1 miljon euro i sin kostnadsredovisning, vilket ledde till att kommissionen betalade ut ett EU-bidrag på ungefär 500 000 euro. Revisionsrätten upptäckte flera fel i de redovisade kostnaderna, bland annat följande:

| — | Begäran om ersättning för kostnader för interna konsulter utan några bevis för att arbetet verkligen hade utförts för projektet. |
| --- | --- |

—

Begäran om ersättning för kostnader för interna konsulter utan några bevis för att arbetet verkligen hade utförts för projektet.

| — | Icke stödberättigande kostnader, såsom återvinningsbar mervärdesskatt och kostnader som inte avsåg projektet. |
| --- | --- |

—

Icke stödberättigande kostnader, såsom återvinningsbar mervärdesskatt och kostnader som inte avsåg projektet.

| — | Icke stödberättigande kostnader för underentreprenad och brister i förfarandena för tilldelning av de aktuella kontrakten. |
| --- | --- |

—

Icke stödberättigande kostnader för underentreprenad och brister i förfarandena för tilldelning av de aktuella kontrakten.

| — | Indirekta kostnader som inte var stödberättigande på grund av att de redovisades som ett schablonbelopp baserat på personalkostnader. |
| --- | --- |

—

Indirekta kostnader som inte var stödberättigande på grund av att de redovisades som ett schablonbelopp baserat på personalkostnader.

De icke stödberättigande kostnader som stödmottagaren redovisade uppgick till ungefär 940 000 euro. Eftersom EU medfinansierar projektet till 50 %, har kommissionen felaktigt betalat ut cirka 470 000 euro.

Ruta 8.2
  –   
  Fel i redovisade kostnader för ett projekt inom IKT-stödprogrammet

Kommissionen kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att återkräva felaktigt utbetalade belopp i avvaktan på slutförandet av de kontradiktoriska förfarandena mot de stödmottagare som varit föremål för revision.

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

| 8.21 | I
  bilaga 8.2
  sammanfattas resultatet av revisionsrättens granskning av systemen för övervakning och kontroll. Vad beträffar ramprogrammen för forskning konstaterade revisionsrätten att systemen var delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att transaktionerna var korrekta. Vad beträffar programmet för livslångt lärande konstaterade revisionsrätten att systemen var ändamålsenliga när det gällde att garantera att transaktionerna var korrekta. |
| --- | --- |

8.21

I
  bilaga 8.2
  sammanfattas resultatet av revisionsrättens granskning av systemen för övervakning och kontroll. Vad beträffar ramprogrammen för forskning konstaterade revisionsrätten att systemen var delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att transaktionerna var korrekta. Vad beträffar programmet för livslångt lärande konstaterade revisionsrätten att systemen var ändamålsenliga när det gällde att garantera att transaktionerna var korrekta.

| 8.22 | De årliga verksamhetsrapporter som revisionsrätten granskade innehåller en rättvis bedömning av den ekonomiska förvaltningen när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, och den information som lämnades bekräftar revisionsrättens iakttagelser och slutsatser i de flesta avseenden. Den årliga verksamhetsrapporten från GD Forskning och innovation är ett exempel på god praxis med en tydlig och heltäckande analys av de faktorer som påverkar utgifternas korrekthet. |
| --- | --- |

8.22

De årliga verksamhetsrapporter som revisionsrätten granskade innehåller en rättvis bedömning av den ekonomiska förvaltningen när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, och den information som lämnades bekräftar revisionsrättens iakttagelser och slutsatser i de flesta avseenden. Den årliga verksamhetsrapporten från GD Forskning och innovation är ett exempel på god praxis med en tydlig och heltäckande analys av de faktorer som påverkar utgifternas korrekthet.

Ramprogram för forskning

Skrivbordsgranskningar på förhand

| 8.23 | Kommissionen gör skrivbordsgranskningar innan den godkänner en betalning eller reglering. Vetenskapliga handläggare/projektansvariga kontrollerar att det arbete som stödmottagaren har utfört överensstämmer med bidragsöverenskommelsen genom att utvärdera projektrapporter och projektresultat. Ekonomiansvariga kontrollerar redovisningen och beräkningarna för att försäkra sig om att årsredovisningar och revisionsintyg har lämnats in i enlighet med bestämmelserna i bidragsöverenskommelsen. Kompletterande ”fördjupade” skrivbordsgranskningar på förhand kan genomföras på grundval av ytterligare information från stödmottagaren, till exempel fakturor och lönebesked. |
| --- | --- |

8.23

Kommissionen gör skrivbordsgranskningar innan den godkänner en betalning eller reglering. Vetenskapliga handläggare/projektansvariga kontrollerar att det arbete som stödmottagaren har utfört överensstämmer med bidragsöverenskommelsen genom att utvärdera projektrapporter och projektresultat. Ekonomiansvariga kontrollerar redovisningen och beräkningarna för att försäkra sig om att årsredovisningar och revisionsintyg har lämnats in i enlighet med bestämmelserna i bidragsöverenskommelsen. Kompletterande ”fördjupade” skrivbordsgranskningar på förhand kan genomföras på grundval av ytterligare information från stödmottagaren, till exempel fakturor och lönebesked.

| 8.24 | Vid granskningen av 90 forskningstransaktioner påträffades fall där fel som framgick av uppgifterna från stödmottagaren inte hade upptäckts vid kontrollerna. Kommissionen accepterade exempelvis att betala ersättning för stora underentreprenadkostnader som inte ingick i bidragsöverenskommelsen. I ett annat fall upptäckte man inte vid kontrollerna att kostnader hade klassificerats fel i kostnadsredovisningen, vilket ledde till en felaktig ersättningssats. Denna kontroll är endast delvis ändamålsenlig. |
| --- | --- |

8.24

Vid granskningen av 90 forskningstransaktioner påträffades fall där fel som framgick av uppgifterna från stödmottagaren inte hade upptäckts vid kontrollerna. Kommissionen accepterade exempelvis att betala ersättning för stora underentreprenadkostnader som inte ingick i bidragsöverenskommelsen. I ett annat fall upptäckte man inte vid kontrollerna att kostnader hade klassificerats fel i kostnadsredovisningen, vilket ledde till en felaktig ersättningssats. Denna kontroll är endast delvis ändamålsenlig.

| 8.24 | Kommissionen anser att dess skrivbordsgranskningar på förhand genomförs på ett sätt som möjliggör tillräcklig flexibilitet för tryggande av goda vetenskapliga resultat och samtidigt erbjuder en god balans mellan förtroende och kontroll. Kommissionen vill undvika en alltför stelbent tillämpning av reglerna, vilket skulle utgöra ett allvarligt hinder för goda vetenskapliga resultat och skulle belasta ramprogrammet med onödig byråkrati.

  Likväl fortsätter kommissionen att se över sina förhandsgranskningar. En ständig utmaning är att förbättra förhandsgranskningarna utan ytterligare administrativa bördor för stödmottagarna, samtidigt som man säkerställer att utbetalningarna till forskare sker utan dröjsmål. |
| --- | --- |

8.24

Likväl fortsätter kommissionen att se över sina förhandsgranskningar. En ständig utmaning är att förbättra förhandsgranskningarna utan ytterligare administrativa bördor för stödmottagarna, samtidigt som man säkerställer att utbetalningarna till forskare sker utan dröjsmål.

Revisionsintyg för kostnadsredovisningar

| 8.25 | I bidragsöverenskommelserna fastställs på vilka villkor stödmottagarnas kostnadsredovisningar ska åtföljas av ett intyg utfärdat av en oberoende revisor. Stödmottagare inom sjunde ramprogrammet ska lämna in ett revisionsintyg om bidraget från EU överstiger 375 000 euro. Den oberoende revisorn ska intyga att de redovisade kostnaderna överensstämmer med kriterierna för stödberättigande enligt bidragsöverenskommelsen. |
| --- | --- |

8.25

I bidragsöverenskommelserna fastställs på vilka villkor stödmottagarnas kostnadsredovisningar ska åtföljas av ett intyg utfärdat av en oberoende revisor. Stödmottagare inom sjunde ramprogrammet ska lämna in ett revisionsintyg om bidraget från EU överstiger 375 000 euro. Den oberoende revisorn ska intyga att de redovisade kostnaderna överensstämmer med kriterierna för stödberättigande enligt bidragsöverenskommelsen.

| 8.26 | När det gäller de kostnadsredovisningar som granskades för vilka ett intyg hade utfärdats (29 av de 90 utvalda transaktionerna) jämförde revisionsrätten resultatet från sin egen granskning med den oberoende revisorns slutsatser. I nio fall där den oberoende revisorn hade attesterat kostnadsredovisningen upptäckte revisionsrätten en betydande felnivå i de redovisade kostnaderna. |
| --- | --- |

8.26

När det gäller de kostnadsredovisningar som granskades för vilka ett intyg hade utfärdats (29 av de 90 utvalda transaktionerna) jämförde revisionsrätten resultatet från sin egen granskning med den oberoende revisorns slutsatser. I nio fall där den oberoende revisorn hade attesterat kostnadsredovisningen upptäckte revisionsrätten en betydande felnivå i de redovisade kostnaderna.

| 8.27 | Revisionsintyg för kostnadsredovisningar bidrar visserligen till att minska felnivån i ramprogrammen som helhet, men revisionsrätten hittar fortfarande en betydande felnivå i kostnadsredovisningar som har attesterats av en oberoende revisor. Denna kontroll är endast delvis ändamålsenlig. |
| --- | --- |

8.27

Revisionsintyg för kostnadsredovisningar bidrar visserligen till att minska felnivån i ramprogrammen som helhet, men revisionsrätten hittar fortfarande en betydande felnivå i kostnadsredovisningar som har attesterats av en oberoende revisor. Denna kontroll är endast delvis ändamålsenlig.

| 8.27 | Kommissionen är medveten om att man inte helt och hållet kan undvika fel genom ett intyg över redovisningen, men ett sådant minskar ändå felnivåerna avsevärt. Sådana intyg utgör därför ett viktigt bidrag till kommissionens allmänna säkerhetsnivå. |
| --- | --- |

8.27

Kommissionens finansiella revisioner i efterhand

| 8.28 | Kommissionens program för efterhandsrevision av stödmottagare är en central del av systemen för övervakning och kontroll inom ramprogrammen för forskning. Efterhandsrevisionerna utförs av kommissionens revisonspersonal och av externa revisionsföretag för kommissionens räkning. Resultatet ger viktig input till generaldirektörernas årliga förklaringar om transaktionernas korrekthet och utgör även grunden för återvinning av felaktigt utbetalda EU-medel under de år som återstår av ramprogrammet. |
| --- | --- |

8.28

Kommissionens program för efterhandsrevision av stödmottagare är en central del av systemen för övervakning och kontroll inom ramprogrammen för forskning. Efterhandsrevisionerna utförs av kommissionens revisonspersonal och av externa revisionsföretag för kommissionens räkning. Resultatet ger viktig input till generaldirektörernas årliga förklaringar om transaktionernas korrekthet och utgör även grunden för återvinning av felaktigt utbetalda EU-medel under de år som återstår av ramprogrammet.

| 8.29 | Revisionsrätten kontrollerade hur långt forskningsgeneraldirektoraten har kommit i genomförandet av den gemensamma strategin för efterhandsrevision för sjätte och sjunde ramprogrammen. Revisionsrätten bedömde framför allt i hur hög grad det planerade antalet revisioner hade genomförts. |
| --- | --- |

8.29

Revisionsrätten kontrollerade hur långt forskningsgeneraldirektoraten har kommit i genomförandet av den gemensamma strategin för efterhandsrevision för sjätte och sjunde ramprogrammen. Revisionsrätten bedömde framför allt i hur hög grad det planerade antalet revisioner hade genomförts.

| 8.30 | När det gäller sjätte ramprogrammet pågick 75 revisoner i slutet av 2012 trots att efterhandsrevisionerna av sjätte ramprogrammet ursprungligen planerades vara avslutade vid utgången av 2010. Programmet för revisioner av sjätte ramprogrammet förlängdes dock så att sannolikheten för att upptäcka fel skulle öka och procentsatsen för kvarstående fel skulle minska. |
| --- | --- |

8.30

När det gäller sjätte ramprogrammet pågick 75 revisoner i slutet av 2012 trots att efterhandsrevisionerna av sjätte ramprogrammet ursprungligen planerades vara avslutade vid utgången av 2010. Programmet för revisioner av sjätte ramprogrammet förlängdes dock så att sannolikheten för att upptäcka fel skulle öka och procentsatsen för kvarstående fel skulle minska.

| 8.31 | När det gäller sjunde ramprogrammet har kommissionen till stor del uppnått målet i den gemensamma strategin för antalet revisioner som skulle vara avslutade vid utgången av 2012. När det gäller genomförandeorganet för forskning och genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet har man dock inte uppnått de enskilda målen för antalet avslutade revisioner. |
| --- | --- |

8.31

När det gäller sjunde ramprogrammet har kommissionen till stor del uppnått målet i den gemensamma strategin för antalet revisioner som skulle vara avslutade vid utgången av 2012. När det gäller genomförandeorganet för forskning och genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet har man dock inte uppnått de enskilda målen för antalet avslutade revisioner.

| 8.31 | Genomförandeorganet för forskning och genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet har startat revisionskampanjer något senare än vad som hade planerats i revisionsstrategin. Detta har inneburit att deras specifika mål om revisionernas slutförande inte kunde uppnås till slutet av 2012. Emellertid har man uppnått målet om antalet inledda revisioner och genomförandeorganet för forskning och genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet är övertygade om att målet om revisionernas slutförande kommer att ha uppnåtts vid ramprogrammets slut. |
| --- | --- |

8.31

| 8.32 | Revisionerna kan leda till att stödmottagarnas kostnadsredovisningar behöver justeras, vilket vanligen sker genom att kommissionen räknar av de felaktigt utbetalda beloppen i nästa betalning till projektet. Vid utgången av 2012 hade 92 % av justeringarna inom sjätte ramprogrammet och 60 % av justeringarna inom sjunde ramprogrammet genomförts. Mot bakgrund av att de flesta justeringar som ännu inte hade genomförts hänger samman med revisioner som avslutats under 2012 är dessa procentsatser tillfredsställande. |
| --- | --- |

8.32

Revisionerna kan leda till att stödmottagarnas kostnadsredovisningar behöver justeras, vilket vanligen sker genom att kommissionen räknar av de felaktigt utbetalda beloppen i nästa betalning till projektet. Vid utgången av 2012 hade 92 % av justeringarna inom sjätte ramprogrammet och 60 % av justeringarna inom sjunde ramprogrammet genomförts. Mot bakgrund av att de flesta justeringar som ännu inte hade genomförts hänger samman med revisioner som avslutats under 2012 är dessa procentsatser tillfredsställande.

| 8.33 | I de fall där systemfel upptäcks tillämpar kommissionen extrapolering av korrigeringar. Vid utgången av 2012 hade 78 % av de extrapolerade korrigeringarna inom sjätte ramprogrammet och 37 % inom sjunde ramprogrammet genomförts. De flesta av fallen som gällde sjunde ramprogrammet upptäcktes 2012, varför korrigeringen inte kan göras förrän 2013 eller senare. När det gäller sjätte ramprogrammet kvarstår 1 506 extrapolerade korrigeringar att genomföra av totalt 7 101 fall. Av dessa gäller 1 336 fall revisioner som avslutades 2011 eller tidigare. |
| --- | --- |

8.33

I de fall där systemfel upptäcks tillämpar kommissionen extrapolering av korrigeringar. Vid utgången av 2012 hade 78 % av de extrapolerade korrigeringarna inom sjätte ramprogrammet och 37 % inom sjunde ramprogrammet genomförts. De flesta av fallen som gällde sjunde ramprogrammet upptäcktes 2012, varför korrigeringen inte kan göras förrän 2013 eller senare. När det gäller sjätte ramprogrammet kvarstår 1 506 extrapolerade korrigeringar att genomföra av totalt 7 101 fall. Av dessa gäller 1 336 fall revisioner som avslutades 2011 eller tidigare.

| 8.34 | Tidsfristerna för när de externa revisionsföretagen ska avsluta sina revisioner hålls ofta inte. Det förekommer stora förseningar även i slutförandet av de revisioner som genomförs av kommissionens egna revisorer. Förseningarna beror ofta på faktorer som kommissionen inte kan påverka, men närmare övervakning skulle kunna minska förseningarna. |
| --- | --- |

8.34

Tidsfristerna för när de externa revisionsföretagen ska avsluta sina revisioner hålls ofta inte. Det förekommer stora förseningar även i slutförandet av de revisioner som genomförs av kommissionens egna revisorer. Förseningarna beror ofta på faktorer som kommissionen inte kan påverka, men närmare övervakning skulle kunna minska förseningarna.

| 8.34 | Kommissionen har infört ytterligare åtgärder för att minska förseningarna vad gäller revisionernas slutförande.

  Emellertid lämnar stödmottagare ofta in ytterligare information efter revisionsbesöket, eller kräver ytterligare tid för att genomföra det kontradiktoriska förfarandet, vilket försenar revisionernas slutförande. Dessutom förekommer det att revisioner kräver ett intensivt samråd för att säkerställa överensstämmande ståndpunkter i samtliga fall, eller att det krävs rättslig rådgivning.


  Kommissionen har beslutat att godta handlingar och andra argument från stödmottagare, även om de lämnas in sent. Detta beslut kan komma att påverka revisioners slutförande i tid, men ska tillförsäkra stödmottagarna en tillräcklig rätt till försvar och prioritera bästa möjliga stöd till vetenskapen. |
| --- | --- |

8.34

Emellertid lämnar stödmottagare ofta in ytterligare information efter revisionsbesöket, eller kräver ytterligare tid för att genomföra det kontradiktoriska förfarandet, vilket försenar revisionernas slutförande. Dessutom förekommer det att revisioner kräver ett intensivt samråd för att säkerställa överensstämmande ståndpunkter i samtliga fall, eller att det krävs rättslig rådgivning.

Kommissionen har beslutat att godta handlingar och andra argument från stödmottagare, även om de lämnas in sent. Detta beslut kan komma att påverka revisioners slutförande i tid, men ska tillförsäkra stödmottagarna en tillräcklig rätt till försvar och prioritera bästa möjliga stöd till vetenskapen.

| 8.35 | Kommissionens strategi för efterhandsrevision för ramprogrammen för forskning ska ge säkerhet på flerårsbasis och bidrar till att minska procentsatsen för kvarstående fel inom ramprogrammen. Strategin som sådan är en viktig del av kommissionens system för övervakning och kontroll. Men på grund av strategins fleråriga karaktär leder den inte till att felprocenten minskar under budgetåret. |
| --- | --- |

8.35

Kommissionens strategi för efterhandsrevision för ramprogrammen för forskning ska ge säkerhet på flerårsbasis och bidrar till att minska procentsatsen för kvarstående fel inom ramprogrammen. Strategin som sådan är en viktig del av kommissionens system för övervakning och kontroll. Men på grund av strategins fleråriga karaktär leder den inte till att felprocenten minskar under budgetåret.

Programmet för livslångt lärande

| 8.36 | Revisionsrätten granskade kommissionens förfarande för att avsluta överenskommelser med nationella myndigheter när det gäller programmet för livslångt lärande utifrån ett urval av tio avslutade överenskommelser. Revisionen inriktades på huruvida kommissionen hade en tillförlitlig grund för avslutandet och gällde omfattningen av de kontroller som hade gjorts (av såväl finansiella som icke finansiella aspekter), åtskillnad mellan funktioner, beräkning av det slutliga stödberättigande beloppet och den reglering av förhandsfinansieringen som bokförts i kommissionens redovisningssystem. |
| --- | --- |

8.36

Revisionsrätten granskade kommissionens förfarande för att avsluta överenskommelser med nationella myndigheter när det gäller programmet för livslångt lärande utifrån ett urval av tio avslutade överenskommelser. Revisionen inriktades på huruvida kommissionen hade en tillförlitlig grund för avslutandet och gällde omfattningen av de kontroller som hade gjorts (av såväl finansiella som icke finansiella aspekter), åtskillnad mellan funktioner, beräkning av det slutliga stödberättigande beloppet och den reglering av förhandsfinansieringen som bokförts i kommissionens redovisningssystem.

| 8.37 | Revisionsrätten anser att kommissionen i samtliga granskade fall hade gjort tillfredsställande bedömningar och kontroller av relevanta handlingar och hade en tillförlitlig grund för avslutandet av överenskommelsen. I revisionsrättens urval av transaktioner ingick tre projekt inom överenskommelser som gällde programmet för livslångt lärande som hade avslutats 2012. Revisionsrätten fann inga betydande fel i dessa transaktioner. |
| --- | --- |

8.37

Revisionsrätten anser att kommissionen i samtliga granskade fall hade gjort tillfredsställande bedömningar och kontroller av relevanta handlingar och hade en tillförlitlig grund för avslutandet av överenskommelsen. I revisionsrättens urval av transaktioner ingick tre projekt inom överenskommelser som gällde programmet för livslångt lärande som hade avslutats 2012. Revisionsrätten fann inga betydande fel i dessa transaktioner.

| 8.38 | De kontroller inom GD Utbildning och kultur som avser avslutande av överenskommelser inom programmet för livslångt lärande bedöms vara ändamålsenliga. |
| --- | --- |

8.38

De kontroller inom GD Utbildning och kultur som avser avslutande av överenskommelser inom programmet för livslångt lärande bedöms vara ändamålsenliga.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser för 2012

| 8.39 | När det gäller detta verksamhetsområde






  — | visar granskningen av transaktioner att den mest sannolika felprocenten i populationen är 3,9 %, |
| --- | --- | --- |

8.39

När det gäller detta verksamhetsområde

—

visar granskningen av transaktioner att den mest sannolika felprocenten i populationen är 3,9 %,

| — | bedömer revisionsrätten att de granskade systemen för övervakning och kontroll inom ramprogrammen för forskning är delvis ändamålsenliga; det granskade systemet för övervakning och kontroll inom programmet för livslångt lärande bedöms vara ändamålsenligt. |
| --- | --- |

—

bedömer revisionsrätten att de granskade systemen för övervakning och kontroll inom ramprogrammen för forskning är delvis ändamålsenliga; det granskade systemet för övervakning och kontroll inom programmet för livslångt lärande bedöms vara ändamålsenligt.

| 8.39 | Kommissionen hänvisar till sitt svar avseende punkt 1.11 där den förklarar konsekvenserna av en flerårig ram för genomförandet av operativa program. Som resultat av sina interna kontrollsystem på detta kapitels politikområde har kommissionen under 2012 återkrävt 120 miljoner euro.

  Kommissionen anser att dess förvaltnings- och kontrollsystem ur förvaltningssynpunkt – dvs. när man väger målen om laglighet och korrekthet mot proportionella risker och kontrollernas kostnadseffektivitet – erjuder rimlig säkerhet, med förbehåll för de reservationer som de delegerade utanordnarna utfärdat i sina årliga verksamhetsrapporter. |
| --- | --- |

8.39

Kommissionen anser att dess förvaltnings- och kontrollsystem ur förvaltningssynpunkt – dvs. när man väger målen om laglighet och korrekthet mot proportionella risker och kontrollernas kostnadseffektivitet – erjuder rimlig säkerhet, med förbehåll för de reservationer som de delegerade utanordnarna utfärdat i sina årliga verksamhetsrapporter.

| 8.40 | Enligt de samlade revisionsbevisen är felnivån i de godkända utgifterna väsentlig. |
| --- | --- |

8.40

Enligt de samlade revisionsbevisen är felnivån i de godkända utgifterna väsentlig.

Rekommendationer

| 8.41 | Bilaga 8.3
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationer i tidigare årsrapporter har genomförts. I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten sju rekommendationer. En av dessa rekommendationer är inte längre giltig. Kommissionen har genomfört två rekommendationer fullt ut, medan fyra har genomförts i de flesta avseenden. |
| --- | --- |

8.41

Bilaga 8.3
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationer i tidigare årsrapporter har genomförts. I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten sju rekommendationer. En av dessa rekommendationer är inte längre giltig. Kommissionen har genomfört två rekommendationer fullt ut, medan fyra har genomförts i de flesta avseenden.

| 8.42 | Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten följande: |
| --- | --- |

8.42

Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten följande:

8.42

| — | Rekommendation 1: Kommissionen bör ytterligare öka ansträngningarna för att åtgärda de fel som konstaterats i mellanliggande betalningar, slutbetalningar och regleringar, framför allt genom att påminna stödmottagare och oberoende revisorer om reglerna för stödberättigande och kravet på stödmottagare att styrka alla kostnader. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 1: Kommissionen bör ytterligare öka ansträngningarna för att åtgärda de fel som konstaterats i mellanliggande betalningar, slutbetalningar och regleringar, framför allt genom att påminna stödmottagare och oberoende revisorer om reglerna för stödberättigande och kravet på stödmottagare att styrka alla kostnader.

Kommissionen har bedrivit en informationskampanj för att påminna stödmottagarna och deras revisorer om reglerna för stödberättigande. Under 2012 deltog 1 700 personer i tio seminarier, varav minst 235 personer var revisorer. Ett evenemang i Tyskland hölls uteslutande för revisorer. Hittills under 2013 har 1 170 personer deltagit i tio evenemang, varav omkring 180 personer var revisorer. Det finns planer på ytterligare tre evenemang under resten av 2013.

Kommissionen kommer att fortsätta skriva till attesterande revisorer, om det vid kommissionens revisioner i efterhand framkommer betydande skillnader mellan de attesterade kostnadsredovisningarna och kommissionens egna resultat.

Kommissionen kommer även att försöka att ta itu med frågan i avtalsskedet, genom att säkerställa att deltagarna uppmärksammas på de vanligaste felen vid ersättningskrav.

Frågan hanteras även i förslaget till Horisont 2020, där det ingår ett antal förenklingar som skulle minska den inneboende felrisken.

| — | Rekommendation 2: Kommissionen bör påminna projektsamordnarna inom ramprogrammen för forskning om deras ansvar att utan onödigt dröjsmål fördela mottagna medel till övriga projektpartner. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 2: Kommissionen bör påminna projektsamordnarna inom ramprogrammen för forskning om deras ansvar att utan onödigt dröjsmål fördela mottagna medel till övriga projektpartner.

Medelfördelningen omfattas av det konsortieavtal som ingåtts av stödmottagarna och där kommissionen inte är part. Likväl påminner kommissionen regelbundet samordnarna om denna skyldighet.

| — | Rekommendation 3: Kommissionen bör granska de fall av brister i förhandskontrollerna som revisionsrätten har identifierat och bedöma om kontrollerna behöver ändras. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 3: Kommissionen bör granska de fall av brister i förhandskontrollerna som revisionsrätten har identifierat och bedöma om kontrollerna behöver ändras.

Kommissionen fortsätter att se över sina förhandsgranskningar. En ständig utmaning är att förbättra förhandsgranskningarna utan ytterligare administrativa bördor för stödmottagarna, samtidigt som man säkerställer att utbetalningarna till forskare sker utan dröjsmål.

| — | Rekommendation 4: Kommissionen bör minska tidsåtgången för genomförandet av efterhandsrevisioner och öka genomförandetakten för extrapoleringar. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 4: Kommissionen bör minska tidsåtgången för genomförandet av efterhandsrevisioner och öka genomförandetakten för extrapoleringar.

Kommissionen kommer att fortsätta sina ansträngningar för att minska förseningarna med revisionernas slutförande och för att fullfölja extrapoleringen av revisionsresultat.

| — | Rekommendation 5: Kommissionen bör förbättra system för övervakning och kontroll inom IKT-stödprogram inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 5: Kommissionen bör förbättra system för övervakning och kontroll inom IKT-stödprogram inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation.

Den revisionsstrategi som är särskilt avsedd för icke-forskningsrelaterade projekt har införts under 2012–2013 med avseende på 215 icke-forskningsrelaterade projekt (inbegripet IKT-stödprogram) fram till 2017. Samtliga dessa revisioner kommer att inriktas på mottagare med en hög riskprofil.

Dessutom kan man konstatera att kommissionen har infört en revisionsstrategi för enbart icke-forskningsrelaterade projekt (inbegripet IKT-stödprogram). Under 2012 inleddes 27 sådana revisioner i efterhand och ytterligare 15 inleddes under 2013. Fler revisioner av icke-forskningsrelaterade projekt kommer att inledas under andra halvåret 2013. Samma förhandskontroller på IKT-stödprogram inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation tillämpar kommissionen även på andra finansieringsprogram.

RESULTAT FRÅN REVISIONEN AV GARANTIFONDEN FÖR ÅTGÄRDER AVSEENDE TREDJE LAND

| 8.43 | Syftet med garantifonden för åtgärder avseende tredje land, som garanterar lån till icke medlemsstater, är att ersätta EU:s borgenärer om låntagaren inte fullgör sina skyldigheter och att undvika direkta krav på EU-budgeten. Den administrativa förvaltningen av fonden sköts av GD Ekonomi och finans medan Europeiska investeringsbanken (EIB) ansvarar för förvaltningen av likvida medel. |
| --- | --- |

8.43

Syftet med garantifonden för åtgärder avseende tredje land, som garanterar lån till icke medlemsstater, är att ersätta EU:s borgenärer om låntagaren inte fullgör sina skyldigheter och att undvika direkta krav på EU-budgeten. Den administrativa förvaltningen av fonden sköts av GD Ekonomi och finans medan Europeiska investeringsbanken (EIB) ansvarar för förvaltningen av likvida medel.

| 8.44 | Såsom framgår av EU:s konsoliderade räkenskaper för 2012 uppgick fondens nettotillgångar den 31 december 2012 till 1 845 miljoner euro, vilket ska jämföras med 1 475 miljoner euro den 31 december 2011 (10). Under året gjordes ett anspråk på garantier på 24 miljoner euro till fonden. |
| --- | --- |

8.44

Såsom framgår av EU:s konsoliderade räkenskaper för 2012 uppgick fondens nettotillgångar den 31 december 2012 till 1 845 miljoner euro, vilket ska jämföras med 1 475 miljoner euro den 31 december 2011 (10). Under året gjordes ett anspråk på garantier på 24 miljoner euro till fonden.

| 8.45 | EIB och kommissionen använder ett referensindex för att kontrollera fondens årliga resultat. Avkastningen på fondens portfölj under 2011 var 7,796 %, vilket motsvarar ett resultat på 394 räntepunkter över referensindexet. |
| --- | --- |

8.45

EIB och kommissionen använder ett referensindex för att kontrollera fondens årliga resultat. Avkastningen på fondens portfölj under 2011 var 7,796 %, vilket motsvarar ett resultat på 394 räntepunkter över referensindexet.

---

(1)  I skälen till rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 av den 25 maj 2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (EUT L 145, 10.6.2009, s. 10) anges att garantifonden finansiella förvaltning bör granskas av revisionsrätten i enlighet med det förfarande som avtalats mellan revisionsrätten, kommissionen och Europeiska investeringsbanken.

(2)  De sju generaldirektoraten är: GD Forskning och innovation, GD Kommunikationsnät, innehåll och teknik, Gemensamma forskningscentrumet, GD Utbildning och kultur, GD Näringsliv, GD Transport och rörlighet och GD Energi. De två genomförandeorganen är: i) genomförandeorganet för forskning och ii) genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet.

(3)  Europeiska unionens gemensamma företag för forskning är: europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi, gemensamma företaget Clean Sky, gemensamma företaget Artemis, gemensamma företaget för genomförande av gemensamma teknikinitiativet för innovativa läkemedel, gemensamma företaget Eniac och gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

(4)  Till exempel Europeiska rymdorganisationen, den europeiska sammanslutningen av nationella metrologiinstitut Euramet och partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP).

(5)  ECFIN.

(6)  Revisionsrätten beräknar den uppskattade felprocenten utifrån ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Revisionsrätten bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 1,8 och 6,0 % (den lägsta respektive högsta felfrekvensen).

(7)  I enlighet med sin gemensamma revisionsstrategi för ramprogram granskar generaldirektoraten för forskning endast mellanliggande betalningar och slutbetalningar till stödmottagare, och förskott ingår inte i den granskade populationen.

(8)  Program för att stödja informations- och kommunikationsteknik.

(9)  Se punkterna 8.31–8.34 i årsrapporten för 2011.

(10)  Fondens totala nettotillgångar före konsolidering uppgick till 1 865,5 miljoner euro.

(11)  Granskningen av administrativa utgifter redovisas i kapitel 9.

(12)  I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se även punkterna 1.6–1.7 i kapitel 1).

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2012.

BILAGA 8.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN AVSEENDE FORSKNING OCH ANNAN INRE POLITIK

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sjätte ramprogrammet | Sjunde ramprogrammet | Programmet för livslångt lärande | Övrigt | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner: | 11 | 79 | 21 | 39 | 150 | 86 | 73 | 226 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (1)
   (2) |
| Andel (antal) granskade transaktioner som |
| inte innehöll några fel | 27 % | (3) | 39 % | (31) | 62 % | (13) | 77 % | (30) | 51 % | (77) | 51 % | 61 % | 72 % |
| innehöll ett eller flera fel | 73 % | (8) | 61 % | (48) | 38 % | (8) | 23 % | (9) | 49 % | (73) | 49 % | 39 % | 28 % |
| Analys av de transaktioner som innehöll fel |
| Analys per feltyp |
| Icke kvantifierbara fel | 25 % | (2) | 31 % | (15) | 37 % | (3) | 33 % | (3) | 32 % | (23) | 38 % | 33 % | 33 % |
| Kvantifierbara fel | 75 % | (6) | 69 % | (33) | 63 % | (5) | 67 % | (6) | 68 % | (50) | 62 % | 67 % | 61 % |
| Stödberättigande | 100 % | (6) | 100 % | (33) | 100 % | (5) | 100 % | (6) | 100 % | (50) | 98 % | 97 % | 52 % |
| Förekomst | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | 6 % | 7 % |
| Riktighet | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | 3 % | 38 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent | 3,9 % | | | |
| Högsta sannolika felprocent | 6,0 % | | | |
| Lägsta sannolika felprocent | 1,8 % | | | |

2012

2011

2010

2009

Sjätte ramprogrammet

Sjunde ramprogrammet

Programmet för livslångt lärande

Övrigt

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner:

11

79

21

39

150

86

73

226

RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (1)
   (2)

Andel (antal) granskade transaktioner som

inte innehöll några fel

27 %

(3)

39 %

(31)

62 %

(13)

77 %

(30)

51 %

(77)

51 %

61 %

72 %

innehöll ett eller flera fel

73 %

(8)

61 %

(48)

38 %

(8)

23 %

(9)

49 %

(73)

49 %

39 %

28 %

Analys av de transaktioner som innehöll fel

Analys per feltyp

Icke kvantifierbara fel

25 %

(2)

31 %

(15)

37 %

(3)

33 %

(3)

32 %

(23)

38 %

33 %

33 %

Kvantifierbara fel

75 %

(6)

69 %

(33)

63 %

(5)

67 %

(6)

68 %

(50)

62 %

67 %

61 %

Stödberättigande

100 %

(6)

100 %

(33)

100 %

(5)

100 %

(6)

100 %

(50)

98 %

97 %

52 %

Förekomst

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

6 %

7 %

Riktighet

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

3 %

38 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent

3,9 %

Högsta sannolika felprocent

6,0 %

Lägsta sannolika felprocent

1,8 %

---

(1)  För att få en bättre inblick i områden med olika riskprofiler inom verksamhetsområdet delade revisionsrätten in urvalet i segment.

(2)  Siffrorna inom hakparentes visar det faktiska antalet transaktioner.

BILAGA 8.2

RESULTAT AV SYSTEMGRANSKNINGEN AVSEENDE FORSKNING OCH ANNAN INRE POLITIK

Bedömning av de granskade systemen

| System | Skrivbordsgranskningar på förhand | Revisionsintyg | Finansiella revisioner i efterhand | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ramprogram för forskning | Delvis ändamålsenliga | Delvis ändamålsenliga | e.t. (1) | Delvis ändamålsenligt |
| | | |
| System | Avslutande | Samlad bedömning |
| Programmet för livslångt lärande | Ändamålsenligt | Ändamålsenligt |

System

Skrivbordsgranskningar på förhand

Revisionsintyg

Finansiella revisioner i efterhand

Samlad bedömning

Ramprogram för forskning

Delvis ändamålsenliga

Delvis ändamålsenliga

e.t. (1)

Delvis ändamålsenligt

System

Avslutande

Samlad bedömning

Programmet för livslångt lärande

Ändamålsenligt

Ändamålsenligt

---

(1)  Se punkt 8.35.

BILAGA 8.3

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER AVSEENDE FORSKNING OCH ANNAN INRE POLITIK

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Helt genomförd | Håller på att genomföras | Ej genomförd | Inte längre tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| I de flesta avseenden | I vissa avseenden |
| 2010 | När det gäller ramprogrammen för forskning rekommenderar revisionsrätten kommissionen att: | | | | | | | |
| Rekommendation 1:







  (i) | utnyttja erfarenheterna från GD Informationssamhället och mediers goda praxis i fråga om metoden för riskbaserad efterhandsrevision för att ytterligare förbättra kommissionens förhandskontroller och identifiera betalningar med en relativt hög riskprofil, |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Kommissionens svar

Helt genomförd

Håller på att genomföras

Ej genomförd

Inte längre tillämpligt

Otillräckliga bevis

I de flesta avseenden

I vissa avseenden

2010

När det gäller ramprogrammen för forskning rekommenderar revisionsrätten kommissionen att:

Rekommendation 1:

(i)

utnyttja erfarenheterna från GD Informationssamhället och mediers goda praxis i fråga om metoden för riskbaserad efterhandsrevision för att ytterligare förbättra kommissionens förhandskontroller och identifiera betalningar med en relativt hög riskprofil,

X

Rekommendation 2:

| (ii) | i syfte att ytterligare öka revisionsintygens tillförlitlighet intensifiera sina åtgärder för att öka de oberoende revisorernas kunskap om reglerna för vilka utgifter som är stödberättigande, särskilt genom att aktivt informera revisorerna om exempel då icke stödberättigande kostnader inte har identifierats (punkt 6.51). |
| --- | --- |

(ii)

i syfte att ytterligare öka revisionsintygens tillförlitlighet intensifiera sina åtgärder för att öka de oberoende revisorernas kunskap om reglerna för vilka utgifter som är stödberättigande, särskilt genom att aktivt informera revisorerna om exempel då icke stödberättigande kostnader inte har identifierats (punkt 6.51).

X

Rekommendation 3:

| — | fortsätta att betona genomförandet av primära kontroller. Framför allt bör man se till att de nationella programkontoren minst kontrollerar det minimiantal akter som kommissionen kräver och att alla kontroller dokumenteras ordentligt (punkt 6.51). |
| --- | --- |

—

fortsätta att betona genomförandet av primära kontroller. Framför allt bör man se till att de nationella programkontoren minst kontrollerar det minimiantal akter som kommissionen kräver och att alla kontroller dokumenteras ordentligt (punkt 6.51).

X

2009

Revisionsrätten uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar för att se till att ändamålsenliga kontrollsystem tillämpas strikt. Mot bakgrund av den nuvarande rättsliga ramen bör kommissionen

Rekommendation 4:

| a) | se till att de oberoende revisorer som felaktigt har attesterat kostnadsredovisningar uppmärksammas på kriterierna för stödberättigande för de redovisade kostnaderna för att förbättra tillförlitligheten i revisionsintygen, |
| --- | --- |

a)

se till att de oberoende revisorer som felaktigt har attesterat kostnadsredovisningar uppmärksammas på kriterierna för stödberättigande för de redovisade kostnaderna för att förbättra tillförlitligheten i revisionsintygen,

X

Rekommendation 5:

| b) | se över hur systemet för attestering av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning fungerar och uppmana stödmottagarna att låta sina kostnadsberäkningsmetoder förhandsattesteras, |
| --- | --- |

b)

se över hur systemet för attestering av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning fungerar och uppmana stödmottagarna att låta sina kostnadsberäkningsmetoder förhandsattesteras,

X

Rekommendation 6:

| c) | minska eftersläpningen i återvinningen av felaktigt utbetalda belopp och vid behov införa sanktioner (punkterna 5.49 and 8.32). |
| --- | --- |

c)

minska eftersläpningen i återvinningen av felaktigt utbetalda belopp och vid behov införa sanktioner (punkterna 5.49 and 8.32).

X

Rekommendation 7:

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen fortsätter att förbättra kontrollen av avslutanden för att garantera att fel upptäcks och korrigeras och förhindra att tidigare identifierade fel återkommer (punkt 7.20).

X

---

KAPITEL 9

Administrativa och andra utgifter

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Transaktionernas korrekthet

Systemens ändamålsenlighet

Iakttagelser om specifika institutioner och organ

Europaparlamentet

Europeiska rådet och rådet

Revisionsrätten

Andra institutioner och organ

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser för 2012

Rekommendationer

| Bilaga 9.1 – | Resultat av transaktionsgranskningen avseende administrativa och andra utgifter |
| --- | --- |

Bilaga 9.1 –

| Bilaga 9.2 – | Resultat av systemgranskningen avseende administrativa och andra utgifter |
| --- | --- |

Bilaga 9.2 –

| Bilaga 9.3 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer avseende administrativa och andra utgifter |
| --- | --- |

Bilaga 9.3 –

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 9.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet administrativa och andra utgifter för institutionerna och organen inom Europeiska unionen. Nyckelinformation om de institutioner och organ som granskades och om hur stora utgifterna var under 2012 finns i
  tabell 9.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

INLEDNING

9.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet administrativa och andra utgifter för institutionerna och organen inom Europeiska unionen. Nyckelinformation om de institutioner och organ som granskades och om hur stora utgifterna var under 2012 finns i
  tabell 9.1
  .

Tabell 9.1 –   Administrativa och andra utgifter – nyckelinformation 2012

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | Beskrivning | Betalningar | Förvaltningsmetod |
| Administrativa och andra utgifter | Kommissionen | 6 456 | Direkt centraliserad |
| Europaparlamentet | 1 623 | Direkt centraliserad |
| Europeiska utrikestjänsten | 731 | Direkt centraliserad |
| Rådet | 524 | Direkt centraliserad |
| Domstolen | 343 | Direkt centraliserad |
| Revisionsrätten | 136 | Direkt centraliserad |
| Ekonomiska och sociala kommittén | 127 | Direkt centraliserad |
| Regionkommittén | 96 | Direkt centraliserad |
| Europeiska ombudsmannen | 9 | Direkt centraliserad |
| Europeiska datatillsynsmannen | 7 | Direkt centraliserad |
| Totala betalningar för året | 10 052 | |
| – förskott
   (7) | 264 | |
| + regleringar av förskott
   (7) | 197 | |
| Granskad population totalt | 9 985 | |
| Totala åtaganden för året | 10 366 | |
| Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2012. |

(miljoner euro)

Politikområde

Beskrivning

Betalningar

Förvaltningsmetod

Administrativa och andra utgifter

Kommissionen

6 456

Direkt centraliserad

Europaparlamentet

1 623

Direkt centraliserad

Europeiska utrikestjänsten

731

Direkt centraliserad

Rådet

524

Direkt centraliserad

Domstolen

343

Direkt centraliserad

Revisionsrätten

136

Direkt centraliserad

Ekonomiska och sociala kommittén

127

Direkt centraliserad

Regionkommittén

96

Direkt centraliserad

Europeiska ombudsmannen

9

Direkt centraliserad

Europeiska datatillsynsmannen

7

Direkt centraliserad

Totala betalningar för året

10 052

– förskott
   (7)

264

- regleringar av förskott
   (7)

197

Granskad population totalt

9 985

Totala åtaganden för året

10 366

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2012.

| 9.2 | Kapitlet omfattar även utgifter som i den allmänna budgeten betecknas som driftsutgifter, trots att de i de flesta fall ska användas till kommissionens administration och inte till att nå politiska resultat. |
| --- | --- |

9.2

Kapitlet omfattar även utgifter som i den allmänna budgeten betecknas som driftsutgifter, trots att de i de flesta fall ska användas till kommissionens administration och inte till att nå politiska resultat.

| 9.3 | Revisionsrätten redovisar sin bedömning om EU:s byråer och genomförandeorgan samt Europaskolorna separat (1). Revisionsrättens mandat omfattar inte finansiell revision av Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

9.3

Revisionsrätten redovisar sin bedömning om EU:s byråer och genomförandeorgan samt Europaskolorna separat (1). Revisionsrättens mandat omfattar inte finansiell revision av Europeiska centralbanken.

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

| 9.4 | Administrativa och andra utgifter omfattar personalutgifter (löner, tillägg och pensioner) som utgör 60 % av de totala administrativa och andra utgifterna, samt utgifter för byggnader, utrustning, energi, kommunikation och it. |
| --- | --- |

9.4

Administrativa och andra utgifter omfattar personalutgifter (löner, tillägg och pensioner) som utgör 60 % av de totala administrativa och andra utgifterna, samt utgifter för byggnader, utrustning, energi, kommunikation och it.

| 9.5 | Revisionsrätten betraktar generellt detta verksamhetsområde som ett lågriskområde. De största riskerna när det gäller administrativa och andra utgifter är att förfarandena för upphandling, genomförande av kontrakt, rekrytering och beräkning av löner och tillägg inte följs. |
| --- | --- |

9.5

Revisionsrätten betraktar generellt detta verksamhetsområde som ett lågriskområde. De största riskerna när det gäller administrativa och andra utgifter är att förfarandena för upphandling, genomförande av kontrakt, rekrytering och beräkning av löner och tillägg inte följs.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 9.6 | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  till kapitel 1. När det gäller revisionen av administrativa och andra utgifter bör särskilt följande noteras:






  — | Revisionsrätten granskade ett urval av 151 betalningstransaktioner i enlighet med vad som anges i punkt 6 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet är utformat så att det ska vara representativt för alla typer av transaktioner som görs av institutionerna och organen inom verksamhetsområdet. År 2012 bestod urvalet av 91 utbetalningar av löner, pensioner och tillhörande tillägg och 60 betalningar för byggnadskontrakt och andra utgifter. |
| --- | --- | --- |

9.6

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  till kapitel 1. När det gäller revisionen av administrativa och andra utgifter bör särskilt följande noteras:

—

Revisionsrätten granskade ett urval av 151 betalningstransaktioner i enlighet med vad som anges i punkt 6 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet är utformat så att det ska vara representativt för alla typer av transaktioner som görs av institutionerna och organen inom verksamhetsområdet. År 2012 bestod urvalet av 91 utbetalningar av löner, pensioner och tillhörande tillägg och 60 betalningar för byggnadskontrakt och andra utgifter.

| — | Revisionsrätten bedömde om de system för övervakning och kontroll (2) som varje institution och organ använder uppfyller kraven i budgetförordningen. Dessutom granskade revisionsrätten förfarandena för rekrytering av tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt upphandlingsförfarandena vid Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

—

Revisionsrätten bedömde om de system för övervakning och kontroll (2) som varje institution och organ använder uppfyller kraven i budgetförordningen. Dessutom granskade revisionsrätten förfarandena för rekrytering av tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt upphandlingsförfarandena vid Europaparlamentet och rådet.

| — | Revisionsrätten granskade de årliga verksamhetsrapporterna från fyra av de generaldirektorat och kontor vid kommissionen (3) som i första hand ansvarar för de administrativa utgifterna. |
| --- | --- |

—

Revisionsrätten granskade de årliga verksamhetsrapporterna från fyra av de generaldirektorat och kontor vid kommissionen (3) som i första hand ansvarar för de administrativa utgifterna.

| 9.7 | Revisionsrätten granskas av en extern revisionsfirma (4) som har utfärdat en revisionsrapport om årsredovisningen för det budgetår som började den 1 januari 2012 och slutade den 31 december 2012 och en bestyrkanderapport om korrektheten i användningen av revisionsrättens resurser och befintliga kontrollförfaranden från den 1 januari 2012 till den 31 december 2012 (se punkt 9.15). |
| --- | --- |

9.7

Revisionsrätten granskas av en extern revisionsfirma (4) som har utfärdat en revisionsrapport om årsredovisningen för det budgetår som började den 1 januari 2012 och slutade den 31 december 2012 och en bestyrkanderapport om korrektheten i användningen av revisionsrättens resurser och befintliga kontrollförfaranden från den 1 januari 2012 till den 31 december 2012 (se punkt 9.15).

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 9.8 | I
  bilaga 9.1
  sammanfattas resultatet av transaktionsgranskningen. Av de 151 transaktioner som revisionsrätten granskade innehöll en fel. På grundval av de fel som revisionsrätten hade kvantifierat uppskattas den mest sannolika felprocenten till 0 % (5). |
| --- | --- |

9.8

I
  bilaga 9.1
  sammanfattas resultatet av transaktionsgranskningen. Av de 151 transaktioner som revisionsrätten granskade innehöll en fel. På grundval av de fel som revisionsrätten hade kvantifierat uppskattas den mest sannolika felprocenten till 0 % (5).

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

| 9.9 | I
  bilaga 9.2
  sammanfattas resultatet av revisionsrättens granskning av systemen för övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

9.9

I
  bilaga 9.2
  sammanfattas resultatet av revisionsrättens granskning av systemen för övervakning och kontroll.

IAKTTAGELSER OM SPECIFIKA INSTITUTIONER OCH ORGAN

| 9.10 | De särskilda iakttagelser som följer redovisas per EU-institution eller EU-organ och påverkar inte de samlade bedömningarna i punkterna 9.8 och 9.9. Även om felen inte är väsentliga för de administrativa utgifterna som helhet, är de betydande när det gäller varje berörd institution eller berört organ. |
| --- | --- |

9.10

De särskilda iakttagelser som följer redovisas per EU-institution eller EU-organ och påverkar inte de samlade bedömningarna i punkterna 9.8 och 9.9. Även om felen inte är väsentliga för de administrativa utgifterna som helhet, är de betydande när det gäller varje berörd institution eller berört organ.

Europaparlamentet

Rekrytering av tillfälligt anställda och kontraktsanställda

| 9.11 | Revisionsrätten fann inga fel eller brister vid granskningen av 15 rekryteringsförfaranden. |
| --- | --- |

9.11

Revisionsrätten fann inga fel eller brister vid granskningen av 15 rekryteringsförfaranden.

Upphandling

PARLAMENTETS SVAR

| 9.12 | Revisionsrätten granskade 18 upphandlingsförfaranden. Inga allvarliga fel eller brister upptäcktes rent generellt. På grund av administrativa fel konstaterades dock brister i ett fall när det gällde förvaltningen och dokumentationen av upphandlingsförfarandet och i ett annat fall tillämpningen av ett tilldelningskriterium. |
| --- | --- |

9.12

Revisionsrätten granskade 18 upphandlingsförfaranden. Inga allvarliga fel eller brister upptäcktes rent generellt. På grund av administrativa fel konstaterades dock brister i ett fall när det gällde förvaltningen och dokumentationen av upphandlingsförfarandet och i ett annat fall tillämpningen av ett tilldelningskriterium.

| 9.12 | Parlamentet har noterat revisionsrättens iakttagelser i dessa enskilda fall och lämpliga instruktioner har getts om hur framtida förfaranden ska hanteras. När det gäller frågan om tilldelningskriterier konstaterar parlamentet att förfarandet avsåg ett kontrakt till ett lågt värde och att kontraktet tilldelades den anbudsgivare som erbjöd det lägsta priset. |
| --- | --- |

9.12

Europeiska rådet och rådet

Rekrytering av tillfälligt anställda och kontraktsanställda

| 9.13 | Revisionsrätten fann inga fel eller brister vid granskningen av 15 rekryteringsförfaraden. |
| --- | --- |

9.13

Revisionsrätten fann inga fel eller brister vid granskningen av 15 rekryteringsförfaraden.

Upphandling

| 9.14 | Revisionsrätten granskade 15 upphandlingsförfaranden. Inga allvarliga fel eller brister upptäcktes rent generellt. På grund av fel i utformningen av förfarandet konstaterades dock en brist i ett fall i genomförandet av ett förhandlat förfarande och i ett annat fall tillämpningen av ett urvalskriterium. |
| --- | --- |

9.14

Revisionsrätten granskade 15 upphandlingsförfaranden. Inga allvarliga fel eller brister upptäcktes rent generellt. På grund av fel i utformningen av förfarandet konstaterades dock en brist i ett fall i genomförandet av ett förhandlat förfarande och i ett annat fall tillämpningen av ett urvalskriterium.

Revisionsrätten

| 9.15 | I den externa revisorns rapport (6) uppges att revisorn anser att ”årsredovisningen ger en sann och rättvisande bild av Europeiska revisionsrättens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena under det år som slutade vid samma datum”. |
| --- | --- |

9.15

I den externa revisorns rapport (6) uppges att revisorn anser att ”årsredovisningen ger en sann och rättvisande bild av Europeiska revisionsrättens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena under det år som slutade vid samma datum”.

Andra institutioner och organ

KOMMISSIONENS SVAR

| 9.16 | Revisionsrätten fann inga betydande brister på de områden som granskades vid kommissionen, Europeiska unionens domstol, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska utrikestjänsten. Revisionsrätten konstaterade dock att vissa brister kvarstod i förvaltningen av sociala tillägg vid kommissionen och Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

9.16

Revisionsrätten fann inga betydande brister på de områden som granskades vid kommissionen, Europeiska unionens domstol, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska utrikestjänsten. Revisionsrätten konstaterade dock att vissa brister kvarstod i förvaltningen av sociala tillägg vid kommissionen och Europeiska utrikestjänsten.

| 9.16 | Till Byrån för löneadministration och individuella ersättningar ska personalen rapportera alla förändringar av familjesituationen och alla andra inkomstkällor. För att minska de brister som hänger samman med att viss personal inte tar itu med eller försummar detta har Byrån inrättat påminnelsefunktioner, kontroller och IT-lösningar när så är möjligt, som






  — | efterhandskontroller, |
| --- | --- | --- |

9.16

—

efterhandskontroller,

| — | automatiska IT-uppdateringar av belopp och andra inkomstkällor: 90 % av populationen omfattas redan och de sista länderna kommer att omfattas i slutet av 2014, |
| --- | --- |

—

automatiska IT-uppdateringar av belopp och andra inkomstkällor: 90 % av populationen omfattas redan och de sista länderna kommer att omfattas i slutet av 2014,

| — | kontroller inom ramen för befintliga förfaranden (tjänsts påbörjande/avslutande), |
| --- | --- |

—

kontroller inom ramen för befintliga förfaranden (tjänsts påbörjande/avslutande),

| — | utveckling av planerade kundtjänstmoduler i Sysper2 (ska slutföras i slutet av 2013). |
| --- | --- |

—

utveckling av planerade kundtjänstmoduler i Sysper2 (ska slutföras i slutet av 2013).

SVAR FRÅN EUROPEISKA UTRIKESTJÄNSTEN

| 9.16 | Europeiska utrikestjänsten meddelar följande:






  — | Byrån för löneadministration och individuella ersättningar har med gott resultat testat sin APP-modul (”för tillägg som utbetalas från annan källa”) på Europeiska utrikestjänstens personal både vid huvudkontoret och delegationerna. |
| --- | --- | --- |

9.16

—

Byrån för löneadministration och individuella ersättningar har med gott resultat testat sin APP-modul (”för tillägg som utbetalas från annan källa”) på Europeiska utrikestjänstens personal både vid huvudkontoret och delegationerna.

| — | Sedan början av 2013 inbegriper byrån i princip systematiskt personalen vid huvudkontoret och delegationerna i den automatiserade uppdateringen. |
| --- | --- |

—

Sedan början av 2013 inbegriper byrån i princip systematiskt personalen vid huvudkontoret och delegationerna i den automatiserade uppdateringen.

| — | Detta förfarande har vid flera tillfällen tillämpats på personal med belgiskt medborgarskap. |
| --- | --- |

—

Detta förfarande har vid flera tillfällen tillämpats på personal med belgiskt medborgarskap.

| — | Modulen kommer successivt att börja tillämpas på andra nationaliteter, först på irländare i maj 2013 och sedan under de följande månaderna på fransmän, nederländare och finländare. |
| --- | --- |

—

Modulen kommer successivt att börja tillämpas på andra nationaliteter, först på irländare i maj 2013 och sedan under de följande månaderna på fransmän, nederländare och finländare.

| — | Tillämpningen på svenskar, österrikare, rumäner och ungrare planeras till 2014. |
| --- | --- |

—

Tillämpningen på svenskar, österrikare, rumäner och ungrare planeras till 2014.

| — | I september kommer dessutom Europeiska utrikestjänsten att meddela personalen om dess skyldighet att uppdatera sina uppgifter. |
| --- | --- |

—

I september kommer dessutom Europeiska utrikestjänsten att meddela personalen om dess skyldighet att uppdatera sina uppgifter.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser för 2012

| 9.17 | När det gäller detta verksamhetsområde






  — | visar granskningen av transaktioner att den mest sannolika felprocenten i populationen är obefintlig, |
| --- | --- | --- |

9.17

När det gäller detta verksamhetsområde

—

visar granskningen av transaktioner att den mest sannolika felprocenten i populationen är obefintlig,

| — | har revisionsrätten visserligen konstaterat en del fel och brister (punkterna 9.11–9.16), men de granskade systemen för övervakning och kontroll minskar sannolikt den felprocent som finns i de första ansökningarna om utbetalning till en acceptabel nivå. Systemen bedöms därför vara ändamålsenliga. |
| --- | --- |

—

har revisionsrätten visserligen konstaterat en del fel och brister (punkterna 9.11–9.16), men de granskade systemen för övervakning och kontroll minskar sannolikt den felprocent som finns i de första ansökningarna om utbetalning till en acceptabel nivå. Systemen bedöms därför vara ändamålsenliga.

Enligt de samlade revisionsbevisen är felnivån i de godkända utgifterna inte väsentlig.

Rekommendationer

KOMMISSIONENS SVAR

| 9.18 | Bilaga 9.3
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationer i tidigare årsrapporter har genomförts. I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten nio rekommendationer. Av dessa var det fyra som inte granskades i år i enlighet med revisionsrättens rotationsmetod. De berörda institutionerna har genomfört en rekommendation fullt ut, medan två har genomförts i de flesta avseenden och två i vissa avseenden. |
| --- | --- |

9.18

Bilaga 9.3
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationer i tidigare årsrapporter har genomförts. I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten nio rekommendationer. Av dessa var det fyra som inte granskades i år i enlighet med revisionsrättens rotationsmetod. De berörda institutionerna har genomfört en rekommendation fullt ut, medan två har genomförts i de flesta avseenden och två i vissa avseenden.

| 9.18 | Se svar på paragraf 9.16. |
| --- | --- |

9.18

RÅDETS SVAR

| 9.19 | Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten att Europaparlamentet och Europeiska rådet och rådet (se punkterna 9.12 och 9.14) ser till att utanordnarna förbättrar utformningen, samordningen och genomförandet av upphandlingsförfarandena med hjälp av lämpliga kontroller och bättre vägledning. |
| --- | --- |

9.19

Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten att Europaparlamentet och Europeiska rådet och rådet (se punkterna 9.12 och 9.14) ser till att utanordnarna förbättrar utformningen, samordningen och genomförandet av upphandlingsförfarandena med hjälp av lämpliga kontroller och bättre vägledning.

| 9.19 | Rådet och Europeiska rådet har ett fast centraliserat regelverk för upphandling som nyligen anpassades till den nya budgetförordningen och dess tillämpningsföreskrifter och som kommer att förstärkas genom utformning av nya mallar för avtal och anbudsinfordran och framtagande av särskilda kurser i hur urvals- och tilldelningskriterier fastställs och tillämpas. |
| --- | --- |

9.19

---

(1)  Revisionsrättens särskilda årsrapport om Europaskolorna lämnas till Europaskolornas styrelse och en kopia översänds till Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Revisionsrättens särskilda årsrapporter om byråer och andra organ i offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

(2)  Förhands- och efterhandskontroller, internrevisionsfunktion, rapportering av avvikelser och normer för internkontroll.

(3)  Generaldirektoratet för personal och säkerhet, byrån för löneadministration och individuella ersättningar, infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel och generaldirektoratet för informationsteknik.

(4)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(5)  Revisionsrätten beräknar det uppskattade felet utifrån ett representativt statistiskt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Revisionsrätten bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet är 0 %.

(6)  Se den externa revisorns rapport om årsredovisningen som det hänvisas till i punkt 9.7.

(7)  I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se även punkterna 1.6 och 1.7 i kapitel 1).

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2012.

BILAGA 9.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN AVSEENDE ADMINISTRATIVA OCH ANDRA UTGIFTER

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Personal-utgifter | Utgifter för byggnader | Övriga utgifter (energi, kommunikationer, it osv.) | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner | 91 | 17 | 43 | 151 | 56 | 58 | 57 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (1)
   (2) |
| Andel (antal) granskade transaktioner som |
| inte innehöll några fel | 100 % | (91) | 100 % | (17) | 98 % | (42) | 99 % | (150) | 93 % | 93 % | 93 % |
| innehöll ett eller flera fel | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | (1) | 1 % | (1) | 7 % | 7 % | 7 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent | 0 % | | | |

2012

2011

2010

2009

Personal-utgifter

Utgifter för byggnader

Övriga utgifter (energi, kommunikationer, it osv.)

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner

91

17

43

151

56

58

57

RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (1)
   (2)

Andel (antal) granskade transaktioner som

inte innehöll några fel

100 %

(91)

100 %

(17)

98 %

(42)

99 %

(150)

93 %

93 %

93 %

innehöll ett eller flera fel

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

(1)

1 %

(1)

7 %

7 %

7 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent

0 %

---

(1)  För att få en bättre inblick i områden med olika riskprofiler inom verksamhetsområdet delade revisionsrätten in urvalet i segment. Resultatet av granskningen speglar den proportionella andel varje segment har inom verksamhetsområdet.

(2)  Siffrorna inom hakparentes visar det faktiska antalet transaktioner.

BILAGA 9.2

RESULTAT AV SYSTEMGRANSKNINGEN AVSEENDE ADMINISTRATIVA OCH ANDRA UTGIFTER

Bedömning av de granskade systemen

| Aktuellt system | Europaparlamentet | Europeiska rådet och rådet | Övriga institutioner och organ | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rekrytering, löner och pensioner | Ändamålsenligt | Ändamålsenligt | Ändamålsenligt | Ändamålsenligt |
| Upphandling | Ändamålsenligt | Ändamålsenligt | Ändamålsenligt | Ändamålsenligt |

Aktuellt system

Europaparlamentet

Europeiska rådet och rådet

Övriga institutioner och organ

Samlad bedömning

Rekrytering, löner och pensioner

Ändamålsenligt

Ändamålsenligt

Ändamålsenligt

Ändamålsenligt

Upphandling

Ändamålsenligt

Ändamålsenligt

Ändamålsenligt

Ändamålsenligt

BILAGA 9.3

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER AVSEENDE ADMINISTRATIVA OCH ANDRA UTGIFTER

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Institutionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Helt genomförd | Håller på att genomföras | Ej genomförd | Otillräckliga bevis |
| I de flesta avseenden | I vissa avseenden |
| 2010 | Parlamentet


  Rekrytering av tillfälligt anställda och kontraktsanställda

  Parlamentet bör se till att det finns lämplig dokumentation som motiverar de rekryteringsbeslut som fattats. | Den fördjupade granskningen av ett urval rekryteringar av tillfälligt anställda och kontraktsanställda (se punkt 9.11) ledde inte till någon iakttagelse. | | | | | |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén


  Rekrytering av tillfälligt anställda och kontraktsanställda

  Europeiska ekonomiska och sociala kommittén bör se till att de behörighetskriterier som fastställs i meddelandena om lediga tjänster är uppfyllda. | | | Revisionsrätten noterade att som ett resultat av denna rekommendation har Europeiska ekonomiska och sociala kommittén vidtagit åtgärder för att konsolidera och skärpa rekryteringsreglerna. Enligt den rotationsmetod som används vid den fördjupade granskningen av internkontrollsystemen vid institutionerna kommer en granskning göras av rekryteringsförfarandena under de kommande åren. | | | |
| Parlamentet


  Upphandling

  Parlamentet bör se till att utanordnarna gör lämpliga kontroller och har tillgång till bättre vägledning så att de kan förbättra utformningen, samordningen och genomförandet av upphandlingsförfaranden. | | | Den fördjupade granskningen av ett urval upphandlingsförfaranden (se punkt 9.12) visade att fel kvarstår i utformningen, samordningen och resultatet av upphandlingsförfarandena. | | | |
| Kommissionen
   (1)


  Upphandling

  Kommissionen bör se till att utanordnarna gör lämpliga kontroller och har tillgång till bättre vägledning så att de kan förbättra utformningen, samordningen och genomförandet av upphandlingsförfaranden. | | | | | | |
| 2010 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén
   (1)


  Upphandling

  Europeiska ekonomiska och sociala kommittén bör se till att utanordnarna gör lämpliga kontroller och har tillgång till bättre vägledning så att de kan förbättra utformningen, samordningen och genomförandet av upphandlingsförfaranden. | | | | | | |
| Regionkommittén
   (1)


  Upphandling

  Regionkommittén bör se till att utanordnarna gör lämpliga kontroller och har tillgång till bättre vägledning så att de kan förbättra utformningen, samordningen och genomförandet av upphandlingsförfaranden. | | | | | | |
| 2009 | Parlamentet


  Utbetalning av sociala tillägg till anställda

  Parlamentet bör med jämna mellanrum be sina anställda att visa upp handlingar som styrker deras personliga situation och införa ett system för övervakning av dessa handlingar vid lämplig tidpunkt. | | Som anges i bilaga 9.3 i årsrapporten för 2011 vidtog parlamentet åtgärder för att minska risken. Revisionsrättens granskning visade inga nya brister. Risken för inkorrekta eller felaktiga betalningar kvarstår dock eftersom det befintliga systemet bygger på de anställdas redovisningar. | | | | De åtgärder som vidtagits i samband med kampanjen 2012 har bidragit till att förbättra svarsfrekvensen för det årliga valideringsförfarandet/den elektroniska uppdateringen av de anställdas personliga uppgifter. Uppgifterna från de anställda ska vid behov kompletteras med lämpliga styrkande handlingar. |
| Kommissionen – GD Yttre förbindelser


  Utbetalning av sociala tillägg och sociala förmåner till anställda

  Kommissionen bör med jämna mellanrum be sina anställda att visa upp handlingar som styrker deras personliga situation och GD Yttre förbindelser bör införa ett system för övervakning av dessa handlingar vid lämplig tidpunkt. | | | Som anges i bilaga 9.3 till årsrapporten för 2011 vidtog Europeiska utrikestjänsten åtgärder för att minska risken i samarbete med byrån för löneadministration och individuella ersättningar vid kommissionen. Revisionsrättens granskning visade dock att brister kvarstår (se punkt 9.16). | | | |
| 2009 | Europeiska datatillsynsmannen


  Utbetalning av sociala tillägg till anställda

  Europeiska datatillsynsmannen bör med jämna mellanrum be sina anställda att visa upp handlingar som styrker deras personliga situation och förbättra sitt system för övervakning av dessa handlingar vid lämplig tidpunkt. | | Som anges i bilaga 9.3 i årsrapporten för 2011 vidtog Europeiska datatillsynsmannen åtgärder för att minska risken i samarbete med byrån för löneadministration och individuella ersättningar vid kommissionen. Revisionsrättens granskning visade inte på några nya brister. Risken för inkorrekta eller felaktiga betalningar kvarstår dock eftersom det befintliga systemet bygger på de anställdas redovisningar. | | | | Datatillsynsmannen beaktar noga resultaten av revisionsrättens analys och kommer att fortsätta förbättra sitt system för övervakning och kontroll vid rätt tidpunkt. |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Institutionens svar

Helt genomförd

Håller på att genomföras

Ej genomförd

Otillräckliga bevis

I de flesta avseenden

I vissa avseenden

2010

Parlamentet

Rekrytering av tillfälligt anställda och kontraktsanställda

Parlamentet bör se till att det finns lämplig dokumentation som motiverar de rekryteringsbeslut som fattats.

Den fördjupade granskningen av ett urval rekryteringar av tillfälligt anställda och kontraktsanställda (se punkt 9.11) ledde inte till någon iakttagelse.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Rekrytering av tillfälligt anställda och kontraktsanställda

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén bör se till att de behörighetskriterier som fastställs i meddelandena om lediga tjänster är uppfyllda.

Revisionsrätten noterade att som ett resultat av denna rekommendation har Europeiska ekonomiska och sociala kommittén vidtagit åtgärder för att konsolidera och skärpa rekryteringsreglerna. Enligt den rotationsmetod som används vid den fördjupade granskningen av internkontrollsystemen vid institutionerna kommer en granskning göras av rekryteringsförfarandena under de kommande åren.

Parlamentet

Upphandling

Parlamentet bör se till att utanordnarna gör lämpliga kontroller och har tillgång till bättre vägledning så att de kan förbättra utformningen, samordningen och genomförandet av upphandlingsförfaranden.

Den fördjupade granskningen av ett urval upphandlingsförfaranden (se punkt 9.12) visade att fel kvarstår i utformningen, samordningen och resultatet av upphandlingsförfarandena.

Kommissionen
   (1)

Upphandling

Kommissionen bör se till att utanordnarna gör lämpliga kontroller och har tillgång till bättre vägledning så att de kan förbättra utformningen, samordningen och genomförandet av upphandlingsförfaranden.

2010

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén
   (1)

Upphandling

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén bör se till att utanordnarna gör lämpliga kontroller och har tillgång till bättre vägledning så att de kan förbättra utformningen, samordningen och genomförandet av upphandlingsförfaranden.

Regionkommittén
   (1)

Upphandling

Regionkommittén bör se till att utanordnarna gör lämpliga kontroller och har tillgång till bättre vägledning så att de kan förbättra utformningen, samordningen och genomförandet av upphandlingsförfaranden.

2009

Parlamentet

Utbetalning av sociala tillägg till anställda

Parlamentet bör med jämna mellanrum be sina anställda att visa upp handlingar som styrker deras personliga situation och införa ett system för övervakning av dessa handlingar vid lämplig tidpunkt.

Som anges i bilaga 9.3 i årsrapporten för 2011 vidtog parlamentet åtgärder för att minska risken. Revisionsrättens granskning visade inga nya brister. Risken för inkorrekta eller felaktiga betalningar kvarstår dock eftersom det befintliga systemet bygger på de anställdas redovisningar.

De åtgärder som vidtagits i samband med kampanjen 2012 har bidragit till att förbättra svarsfrekvensen för det årliga valideringsförfarandet/den elektroniska uppdateringen av de anställdas personliga uppgifter. Uppgifterna från de anställda ska vid behov kompletteras med lämpliga styrkande handlingar.

Kommissionen – GD Yttre förbindelser

Utbetalning av sociala tillägg och sociala förmåner till anställda

Kommissionen bör med jämna mellanrum be sina anställda att visa upp handlingar som styrker deras personliga situation och GD Yttre förbindelser bör införa ett system för övervakning av dessa handlingar vid lämplig tidpunkt.

Som anges i bilaga 9.3 till årsrapporten för 2011 vidtog Europeiska utrikestjänsten åtgärder för att minska risken i samarbete med byrån för löneadministration och individuella ersättningar vid kommissionen. Revisionsrättens granskning visade dock att brister kvarstår (se punkt 9.16).

2009

Europeiska datatillsynsmannen

Utbetalning av sociala tillägg till anställda

Europeiska datatillsynsmannen bör med jämna mellanrum be sina anställda att visa upp handlingar som styrker deras personliga situation och förbättra sitt system för övervakning av dessa handlingar vid lämplig tidpunkt.

Som anges i bilaga 9.3 i årsrapporten för 2011 vidtog Europeiska datatillsynsmannen åtgärder för att minska risken i samarbete med byrån för löneadministration och individuella ersättningar vid kommissionen. Revisionsrättens granskning visade inte på några nya brister. Risken för inkorrekta eller felaktiga betalningar kvarstår dock eftersom det befintliga systemet bygger på de anställdas redovisningar.

Datatillsynsmannen beaktar noga resultaten av revisionsrättens analys och kommer att fortsätta förbättra sitt system för övervakning och kontroll vid rätt tidpunkt.

---

(1)  Enligt den rotationsmetod som används vid den fördjupade granskningen av internkontrollsystemen vid institutionerna kommer en uppföljning göras av dessa rekommendationer de kommande åren.

---

KAPITEL 10

EU-budgeten: att uppnå resultat

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Del 1 – Rapporteringen i de årliga verksamhetsrapporterna om politiska insatser har blivit bättre men är fortfarande av begränsad nytta

Inledning

Rapporteringen om politiska insatser behöver förbättras

Hanteringen och rapporteringen av resultat håller på att utvecklas och vissa korrigerande åtgärder har vidtagits men det är för tidigt att bedöma resultatet av dem

Del 2 – Rapport med utvärdering av unionens finanser på grundval av de resultat som uppnåtts

Del 3 – Resultatet av revisionsrättens effektivitetsrevisioner

Inledning

SMART-mål med lämpliga indikatorer tillämpas inte konsekvent i utgiftsprogrammen

Uppgifterna om resultat är inte alltid relevanta, tillförlitliga och aktuella

I flera fall äventyrades EU-projektens hållbarhet

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

Rekommendationer

Bilaga 10.1 – Särskilda rapporter som antogs av revisionsrätten under 2012

Bilaga 10.2 – Uppföljning av tidigare rekommendationer avseende EU-budgetens resultat

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 10.1 | Detta kapitel handlar om resultat. Det är indelat i tre delar. I den första delen presenteras revisionsrättens iakttagelser om förvaltningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna från några av kommissionens generaldirektörer. I den andra delen behandlas kommissionens andra och tredje utvärderingsrapport (1). I den tredje delen lyfter vi fram några av huvudämnena i och de lärdomar som kan dras från revisionsrättens särskilda rapporter om effektivitetsrevisioner under 2012 (2). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

10.1

Detta kapitel handlar om resultat. Det är indelat i tre delar. I den första delen presenteras revisionsrättens iakttagelser om förvaltningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna från några av kommissionens generaldirektörer. I den andra delen behandlas kommissionens andra och tredje utvärderingsrapport (1). I den tredje delen lyfter vi fram några av huvudämnena i och de lärdomar som kan dras från revisionsrättens särskilda rapporter om effektivitetsrevisioner under 2012 (2).

| 10.1 | Mätningen och rapporteringen av resultat får allt större uppmärksamhet inom kommissionen. Rapporteringen av resultat ska ses som ett förfarande under utveckling. I meddelandet Sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2012 (COM(2013) 334 final, 5.6.2013) fastställs ett antal initiativ för att ytterligare förstärka resultatförvaltningen i kommissionen. Denna gradvis framväxande resultatkultur kommer att nå full effekt först efter flera år, delvis på grund av att nya statistiska verktyg och andra verktyg behöver utvecklas. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | Resultatet bedöms på grundval av principerna för en sund ekonomisk förvaltning (sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet) (3). Resultatmätningen är central under hela den tid som den offentliga insatsen pågår och omfattar input (de ekonomiska, mänskliga, materiella, organisatoriska eller lagstadgade medel som behövs för att genomföra programmet), output (vad programmet förväntas leda till), resultat (programmets omedelbara inverkan på de direkta målgrupperna eller mottagarna) och effekter (långsiktiga förändringar i samhället som kan tillskrivas EU-insatsen). |
| --- | --- |

10.2

Resultatet bedöms på grundval av principerna för en sund ekonomisk förvaltning (sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet) (3). Resultatmätningen är central under hela den tid som den offentliga insatsen pågår och omfattar input (de ekonomiska, mänskliga, materiella, organisatoriska eller lagstadgade medel som behövs för att genomföra programmet), output (vad programmet förväntas leda till), resultat (programmets omedelbara inverkan på de direkta målgrupperna eller mottagarna) och effekter (långsiktiga förändringar i samhället som kan tillskrivas EU-insatsen).

| 10.3 | På många av EU-budgetens områden är den rättsliga ramen komplex och det saknas en inriktning på resultat. Trots den påstådda inriktningen på resultat fortsätter förslagen till de nya förordningarna om GSR-fonderna och förordningarna om den gemensamma jordbrukspolitiken för programperioden 2014–2020 att i grunden vara inputbaserade (inriktade på utgifter) och därför inriktade på regelefterlevnad i stället för på resultat (4). När det till exempel gäller landsbygdsutveckling anges ett antal olikartade och vittomfattande mål i förordningen men ingenting sägs om vilka resultat och vilken påverkan de väntas leda till, och relevanta indikatorer anges inte heller (5). |
| --- | --- |

10.3

På många av EU-budgetens områden är den rättsliga ramen komplex och det saknas en inriktning på resultat. Trots den påstådda inriktningen på resultat fortsätter förslagen till de nya förordningarna om GSR-fonderna och förordningarna om den gemensamma jordbrukspolitiken för programperioden 2014–2020 att i grunden vara inputbaserade (inriktade på utgifter) och därför inriktade på regelefterlevnad i stället för på resultat (4). När det till exempel gäller landsbygdsutveckling anges ett antal olikartade och vittomfattande mål i förordningen men ingenting sägs om vilka resultat och vilken påverkan de väntas leda till, och relevanta indikatorer anges inte heller (5).

| 10.3 | De nya förordningarna om den gemensamma jordbrukspolitiken innebär faktiskt en mer resultatinriktad strategi, även inom den andra pelaren:






  — | Förslaget till förordning om Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) innehåller inte några kvantifierade mål på EU-nivå. Det ställs dock krav på att varje landsbygdsutvecklingsprogram ska vara inriktat på att uppnå kvantifierade mål som är nära knutna till målen i förordningen. De indikatorer som ska användas för att fastställa dessa mål kommer att anges i genomförandeakten. |
| --- | --- | --- |

10.3

—

Förslaget till förordning om Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) innehåller inte några kvantifierade mål på EU-nivå. Det ställs dock krav på att varje landsbygdsutvecklingsprogram ska vara inriktat på att uppnå kvantifierade mål som är nära knutna till målen i förordningen. De indikatorer som ska användas för att fastställa dessa mål kommer att anges i genomförandeakten.

| — | Dessutom kommer viktiga planerade resultat att omfattas av en resultatram enligt förordningen om gemensamma bestämmelser. |
| --- | --- |

—

Dessutom kommer viktiga planerade resultat att omfattas av en resultatram enligt förordningen om gemensamma bestämmelser.

Inriktningen på resultat är också ett grundläggande drag i förslagen till förordningar om EU:s strukturfonder och investeringsfonder. De krävande och innovativa förslagen består bland annat av

| — | en tydligare strategi för insatserna där de mål som fastställs av unionen kopplas till de bindande och precisa mål som fastställs av medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

en tydligare strategi för insatserna där de mål som fastställs av unionen kopplas till de bindande och precisa mål som fastställs av medlemsstaterna,

| — | insatsspecifika förhandsvillkor för att effektivisera investeringarna, något som inte har funnits tidigare, |
| --- | --- |

—

insatsspecifika förhandsvillkor för att effektivisera investeringarna, något som inte har funnits tidigare,

| — | kraftigt utökade makroekonomiska villkor, |
| --- | --- |

—

kraftigt utökade makroekonomiska villkor,

| — | en förnyad utvärderingsstrategi baserad på planering, skyldigheten att utvärdera effekterna av varje del av programmet och användningen av nya metoder, |
| --- | --- |

—

en förnyad utvärderingsstrategi baserad på planering, skyldigheten att utvärdera effekterna av varje del av programmet och användningen av nya metoder,

| — | en obligatorisk resultatram som bland annat omfattar en resultatreserv. |
| --- | --- |

—

en obligatorisk resultatram som bland annat omfattar en resultatreserv.

| 10.4 | När det gäller stora delar av EU-budgeten, främst Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och sammanhållningsfonderna (gemensam strategisk ram, GSR) är den högsta utgiftsnivån enligt den fleråriga budgetramen (6) indelad i årliga anslag per medlemsstat. Som revisionsrätten redan har påpekat är det en utmaning att uppnå goda kvalitativa resultat genom ett system där medel i förväg beviljas medlemsstaterna (7) och där utnyttjandet av medlen är ett implicit mål (8). |
| --- | --- |

10.4

När det gäller stora delar av EU-budgeten, främst Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och sammanhållningsfonderna (gemensam strategisk ram, GSR) är den högsta utgiftsnivån enligt den fleråriga budgetramen (6) indelad i årliga anslag per medlemsstat. Som revisionsrätten redan har påpekat är det en utmaning att uppnå goda kvalitativa resultat genom ett system där medel i förväg beviljas medlemsstaterna (7) och där utnyttjandet av medlen är ett implicit mål (8).

| 10.4 | De nya landsbygdsutvecklingsprogrammen kommer att vara inriktade på att uppnå kvantitativa mål (kopplade till målen i förordningen). Budgeten kommer att fördelas mellan de olika åtgärderna i enlighet med dessa mål. På så sätt kan man se till att de mål som ska uppnås överensstämmer med de medel som anslagits för dem. Dessutom kommer kommissionen att ha en resultatreserv, som endast kommer att användas längre fram under programperioden, när förvaltningsmyndigheterna kan visa att landsbygdsutvecklingsprogrammen inte har misslyckats med att nå på förhand fastställda delmål. Det läggs således stor vikt vid att uppnå målen. |
| --- | --- |

10.4

Att budgetanslagen fördelas per medlemsstat är nödvändigt för programplaneringen, särskilt för att på förhand kunna kvantifiera målen, vilket annars inte hade varit möjligt. Anslagen bör stå i proportion till de behov som finns i de olika medlemsstaterna.

DEL 1 – RAPPORTERINGEN I DE ÅRLIGA VERKSAMHETSRAPPORTERNA OM POLITISKA INSATSER HAR BLIVIT BÄTTRE MEN ÄR FORTFARANDE AV BEGRÄNSAD NYTTA

Inledning

| 10.5 | De olika förvaltningsmetoder (9) som används för att genomföra EU-budgeten, tillsammans med generaldirektoratens olika roller, innebär att kommissionen spelar ett antal olika roller och har en mängd olika ansvarsområden. Dessa bör – bland annat – beaktas av kommissionen när den sätter upp resultatmål och fastställer indikatorer i sina förvaltningsplaner och rapporterar om dem i de årliga verksamhetsrapporterna. |
| --- | --- |

10.5

De olika förvaltningsmetoder (9) som används för att genomföra EU-budgeten, tillsammans med generaldirektoratens olika roller, innebär att kommissionen spelar ett antal olika roller och har en mängd olika ansvarsområden. Dessa bör – bland annat – beaktas av kommissionen när den sätter upp resultatmål och fastställer indikatorer i sina förvaltningsplaner och rapporterar om dem i de årliga verksamhetsrapporterna.

| 10.5 | Kommissionens avdelningar har blivit ombedda att i sina förvaltningsplaner fastställa mål och ange väntade effekter och resultat. Dessa mål avser i regel samhällsproblem som man försöker lösa på olika sätt, bland annat genom ekonomiskt stöd, lagstiftningsåtgärder eller tillämpning av lagar.

  Kommissionen överväger olika sätt att öka öppenheten genom att i förvaltningsplanerna bättre beskriva de skyldigheter som kommissionen fullgör genom sina operativa verksamheter. |
| --- | --- |

10.5

Kommissionen överväger olika sätt att öka öppenheten genom att i förvaltningsplanerna bättre beskriva de skyldigheter som kommissionen fullgör genom sina operativa verksamheter.

| 10.6 | Revisionsrätten granskade rapporteringskraven och processerna för förvaltningsplaner och årliga verksamhetsrapporter, inbegripet aktuella riktlinjer, och gick igenom förvaltningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna (del 1) från generaldirektoratet för konkurrenskraft (GD Konkurrens), generaldirektoratet för transport och rörlighet (GD Transport och rörlighet) och generaldirektoratet för havsfrågor och fiske (GD Havsfrågor och fiske) för 2012. Framför allt bedömde revisionsrätten om de årliga verksamhetsrapporterna innehåller värdefull information om generaldirektoratens årliga bidrag till de politiska insatserna (10). Granskningen byggde på de krav som fastställs i budgetförordningen, kommissionens normer för intern kontroll och de instruktioner för förvaltningsplaner och årliga verksamhetsrapporter som utfärdas av kommissionens generalsekretariat och generaldirektoratet för budget (GD Budget). |
| --- | --- |

10.6

Revisionsrätten granskade rapporteringskraven och processerna för förvaltningsplaner och årliga verksamhetsrapporter, inbegripet aktuella riktlinjer, och gick igenom förvaltningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna (del 1) från generaldirektoratet för konkurrenskraft (GD Konkurrens), generaldirektoratet för transport och rörlighet (GD Transport och rörlighet) och generaldirektoratet för havsfrågor och fiske (GD Havsfrågor och fiske) för 2012. Framför allt bedömde revisionsrätten om de årliga verksamhetsrapporterna innehåller värdefull information om generaldirektoratens årliga bidrag till de politiska insatserna (10). Granskningen byggde på de krav som fastställs i budgetförordningen, kommissionens normer för intern kontroll och de instruktioner för förvaltningsplaner och årliga verksamhetsrapporter som utfärdas av kommissionens generalsekretariat och generaldirektoratet för budget (GD Budget).

Rapporteringen om politiska insatser behöver förbättras

| 10.7 | Enligt budgetförordningen ska kommissionen bifoga verksamhetsförklaringar till det budgetförslag (11) som presenteras för budgetmyndigheten. Verksamhetsförklaringarna ska inbegripa SMART-mål (12) (minst ett mål för varje verksamhet) för de olika verksamheterna. Målen ska mätas med hjälp av indikatorer. Målen och indikatorerna används i stor utsträckning direkt av generaldirektörerna som mål i förvaltningsplanerna. |
| --- | --- |

10.7

Enligt budgetförordningen ska kommissionen bifoga verksamhetsförklaringar till det budgetförslag (11) som presenteras för budgetmyndigheten. Verksamhetsförklaringarna ska inbegripa SMART-mål (12) (minst ett mål för varje verksamhet) för de olika verksamheterna. Målen ska mätas med hjälp av indikatorer. Målen och indikatorerna används i stor utsträckning direkt av generaldirektörerna som mål i förvaltningsplanerna.

| 10.8 | Generaldirektörerna ska sedan i del 1 av de årliga verksamhetsrapporterna rapportera vilka resultat som uppnåtts och i vilken utsträckning resultaten har haft den planerade effekten. Vid kommissionen som helhet finns det sammanlagt cirka 1 000 mål och 3 000 indikatorer i förvaltningsplanerna (13). |
| --- | --- |

10.8

Generaldirektörerna ska sedan i del 1 av de årliga verksamhetsrapporterna rapportera vilka resultat som uppnåtts och i vilken utsträckning resultaten har haft den planerade effekten. Vid kommissionen som helhet finns det sammanlagt cirka 1 000 mål och 3 000 indikatorer i förvaltningsplanerna (13).

| 10.9 | Vid granskningen av förvaltningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna från GD Konkurrens, GD Transport och rörlighet och GD Havsfrågor och fiske identifierade revisionsrätten följande huvudproblem som påverkar rapporteringen om politiska insatser under året: |
| --- | --- |

10.9

Vid granskningen av förvaltningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna från GD Konkurrens, GD Transport och rörlighet och GD Havsfrågor och fiske identifierade revisionsrätten följande huvudproblem som påverkar rapporteringen om politiska insatser under året:

| 10.9 | Kommissionen anser att den på senare år har gjort betydande framsteg när det gäller rapporteringen om politiska insatser. Den anser framför allt att generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter innehåller mycket användbar information om uppnådda resultat och deras inverkan på samhället. |
| --- | --- |

10.9

| a) | Mål som tas direkt från politiska eller lagstiftande dokument på hög nivå är ofta inte tillräckligt riktade för att vara användbara i förvaltningsplaner och årliga verksamhetsrapporter. |
| --- | --- |

a)

Mål som tas direkt från politiska eller lagstiftande dokument på hög nivå är ofta inte tillräckligt riktade för att vara användbara i förvaltningsplaner och årliga verksamhetsrapporter.

| a) | Se kommissionens svar på punkt 10.10. |
| --- | --- |

a)

| b) | Endast åtta av 52 mål uppfyllde alla SMART-kriterierna. |
| --- | --- |

b)

Endast åtta av 52 mål uppfyllde alla SMART-kriterierna.

| b) | Se kommissionens svar på punkt 10.12. |
| --- | --- |

b)

| c) | Indikatorerna för övervakning av resultat behöver förbättras. |
| --- | --- |

c)

Indikatorerna för övervakning av resultat behöver förbättras.

| d) | Utvärderingar har inte varit en användbar beviskälla för att underbygga rapporteringen om politiska insatser i de årliga verksamhetsförklaringarna. |
| --- | --- |

d)

Utvärderingar har inte varit en användbar beviskälla för att underbygga rapporteringen om politiska insatser i de årliga verksamhetsförklaringarna.

| d) | Olika utvärderingar har varit en användbar informationskälla för att underbygga rapporteringen om politiska insatser i de årliga verksamhetsrapporterna. Alla utvärderingarna tjänar dock inte direkt den årliga verksamhetsrapportens syfte eftersom de till exempel omfattar en annan tidsperiod än det år som den årliga verksamhetsrapporten avser. |
| --- | --- |

d)

Mål som tas direkt från politiska eller lagstiftande dokument på hög nivå är ofta inte tillräckligt riktade för att vara användbara i förvaltningsplaner och årliga verksamhetsrapporter

| 10.10 | Enligt kommissionens instruktioner 2012 för förvaltningsplaner ska generaldirektoraten sätta upp allmänna mål tillsammans med effektindikatorer (på lång sikt) och särskilda mål tillsammans med resultatindikatorer (på kort/medellång sikt). De mål som används i förvaltningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna tas ofta direkt från lagtexter eller politiska dokument på hög nivå. De tre granskade generaldirektoraten angav texternas bindande karaktär som skäl till detta tillvägagångssätt. Målen i sådana dokument bör framför allt utgöra en grund när de allmänna målen fastställs, men de ska förstås i ett politiskt sammanhang och är ofta inte tillräckligt riktade för att vara användbara för det syftet på generaldirektoratsnivå (se till exempel ruta 10.1). Dessutom fanns det ingen tydlig koppling mellan allmänna och särskilda mål (GD Konkurrens och GD Havsfrågor och fiske). Tjänsten för internrevision drog nyligen en liknande slutsats och rapporterade att informationen om kopplingen mellan de allmänna och särskilda mål som fastställts i förvaltningsplanen är ofullständig i vissa årliga verksamhetsrapporter. |
| --- | --- |

10.10

Enligt kommissionens instruktioner 2012 för förvaltningsplaner ska generaldirektoraten sätta upp allmänna mål tillsammans med effektindikatorer (på lång sikt) och särskilda mål tillsammans med resultatindikatorer (på kort/medellång sikt). De mål som används i förvaltningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna tas ofta direkt från lagtexter eller politiska dokument på hög nivå. De tre granskade generaldirektoraten angav texternas bindande karaktär som skäl till detta tillvägagångssätt. Målen i sådana dokument bör framför allt utgöra en grund när de allmänna målen fastställs, men de ska förstås i ett politiskt sammanhang och är ofta inte tillräckligt riktade för att vara användbara för det syftet på generaldirektoratsnivå (se till exempel ruta 10.1). Dessutom fanns det ingen tydlig koppling mellan allmänna och särskilda mål (GD Konkurrens och GD Havsfrågor och fiske). Tjänsten för internrevision drog nyligen en liknande slutsats och rapporterade att informationen om kopplingen mellan de allmänna och särskilda mål som fastställts i förvaltningsplanen är ofullständig i vissa årliga verksamhetsrapporter.

| 10.10 | Enligt instruktionerna för förvaltningsplanerna ska de allmänna målen anpassas till kommissionens politiska mål genom att de utvecklas närmare i förvaltningsplanerna. Syftet med denna strategi är att se till att kommissionens avdelningar följer upp arbetet med att uppnå kommissionens politiska mål och huvudsakliga politiska prioriteringar. Målen bör främst vara inriktade på effekter och resultat, även om dessa normalt sett endast delvis kan tillskrivas avdelningarnas insatser.

  Målen, som bidrar till att säkerställa kommissionens offentliga ansvarighet, är främst inriktade på effekter och resultat, även om dessa normalt sett endast delvis kan tillskrivas avdelningarnas insatser och påverkas av andra externa faktorer.


  Kommissionen kommer att överväga att ändra instruktionerna för förvaltningsplanerna för att förbättra presentationen av kopplingarna mellan de allmänna och specifika målen. Se även kommissionens svar på ruta 10.1. |
| --- | --- |

10.10

Målen, som bidrar till att säkerställa kommissionens offentliga ansvarighet, är främst inriktade på effekter och resultat, även om dessa normalt sett endast delvis kan tillskrivas avdelningarnas insatser och påverkas av andra externa faktorer.

Kommissionen kommer att överväga att ändra instruktionerna för förvaltningsplanerna för att förbättra presentationen av kopplingarna mellan de allmänna och specifika målen. Se även kommissionens svar på ruta 10.1.

| |
| --- |

10.11

| |
| --- |

| 10.11 | I förvaltningsplanerna fastställer man inte tydligt och klart hur de planerade verksamheterna på varje förvaltningsnivå ska bidra till uppfyllelsen av målen med hänsyn till de tilldelade resurserna och de konstaterade riskerna. Detta har en negativ effekt på nyttan med rapporteringen av politiska insatser i del 1 av den årliga verksamhetsrapporten. Målen kan i sig vara relevanta för det politikområde inom vilket generaldirektoratet arbetar men är inte tillräckligt riktade för att man ska kunna övervaka uppfyllelsen av dem över tid (till exempel i form av deletapper). |
| --- | --- |

I förvaltningsplanerna fastställer man inte tydligt och klart hur de planerade verksamheterna på varje förvaltningsnivå ska bidra till uppfyllelsen av målen med hänsyn till de tilldelade resurserna och de konstaterade riskerna. Detta har en negativ effekt på nyttan med rapporteringen av politiska insatser i del 1 av den årliga verksamhetsrapporten. Målen kan i sig vara relevanta för det politikområde inom vilket generaldirektoratet arbetar men är inte tillräckligt riktade för att man ska kunna övervaka uppfyllelsen av dem över tid (till exempel i form av deletapper).

| 10.11 | Kommissionen överväger olika sätt att i förvaltningsplanerna bättre presentera kopplingarna mellan avdelningarnas insatser och de avsedda effekterna och resultaten. Kommissionen anser att uppfyllelsen av SMART-kriterierna är tillräcklig för att möjliggöra lämplig övervakning av de framsteg som görs för att uppnå målen. Dessutom kan effekter och resultat ofta endast mätas över flera år. |
| --- | --- |

10.11

Endast åtta av 52 mål uppfyllde alla SMART-kriterierna

| 10.12 | Generaldirektoratens mål bör definieras tydligt och uppdateras vid behov. De bör formuleras på ett sådant sätt att det blir möjligt att övervaka uppfyllselsen av dem. Målen bör med andra ord vara SMART. Men endast åtta av de 52 granskade målen uppfyllde alla SMART-kriterier (ett exempel finns i ruta 10.2). De granskade målen var visserligen relevanta för det politikområde inom vilket generaldirektoratet arbetade, men de var ofta inte tillräckligt specifika, mätbara eller tidsbundna för att kunna följas upp. |
| --- | --- |

10.12

Generaldirektoratens mål bör definieras tydligt och uppdateras vid behov. De bör formuleras på ett sådant sätt att det blir möjligt att övervaka uppfyllselsen av dem. Målen bör med andra ord vara SMART. Men endast åtta av de 52 granskade målen uppfyllde alla SMART-kriterier (ett exempel finns i ruta 10.2). De granskade målen var visserligen relevanta för det politikområde inom vilket generaldirektoratet arbetade, men de var ofta inte tillräckligt specifika, mätbara eller tidsbundna för att kunna följas upp.

| 10.12 | Vid bedömningen av uppfyllelsen av SMART-kriterierna bör informationen i förvaltningsplanerna analyseras i sin helhet.

  Kommissionen är medveten om att resultatrapporteringen bör vara inriktad på de berörda parternas verkliga behov och bör vara tillräckligt flexibel för att återspegla avdelningarnas olika verksamheter. |
| --- | --- |

10.12

Kommissionen är medveten om att resultatrapporteringen bör vara inriktad på de berörda parternas verkliga behov och bör vara tillräckligt flexibel för att återspegla avdelningarnas olika verksamheter.

| |
| --- |

Ett SMART-mål

| |
| --- |

Att ”införa ett kärnnät för transporter till 2030” är ett av GD Transport och rörlighets mål. Målet är specifikt, tidsbundet och relevant. Mätbarheten av målet ges i kvantifierade termer i förvaltningsplanen och den årliga verksamhetsrapporten (t.ex. som ”fem flaskhalsar ska bort på kärnvägar för transporter till 2017”).

Mål som inte är SMART

Ett av de specifika mål som GD Transport och rörlighet angav i sin förvaltningsplan för 2012 är att ”främja en modern rörlighet i städer”. Målet är inte SMART. Det är varken specifikt eftersom inga uppgifter ges om vad som behöver förändras eller mätbart och tidsbundet.

Mål som inte är SMART

Målet om rörlighet i städer anses ha uppnåtts av de städer som är medlemmar av CIVITAS-forumet, vars antal väntas uppgå till 250–270 år 2015. Läsaren har därför tillgång till all information som behövs och målet kan i praktiken anses vara specifikt, mätbart, uppnåeligt, relevant och tidsbestämt (dvs. Specific, Measurable, Achievable, Relevant och Timed, SMART).

| 10.13 | Deletapper gör det möjligt att kontrollera om ett långsiktigt mål är på väg att uppnås. Långsiktiga mål bör åtföljas av deletapper på medellång sikt eller årliga deletapper. I förvaltningsplanen för 2012 fastställde GD Havsfrågor och fiske två deletapper som uppnåddes redan 2011. När det gällde andra deletapper som GD Havsfrågor och fiske använde var relevansen för uppfyllelsen av de tillhörande målen inte uppenbar. GD Transport och rörlighet använde fyra deletapper för mål med målvärden i framtiden (2020 och 2050) i sin förvaltningsplan för 2012. Ett av dessa målvärden som hade en deletapp 2012 redovisades dock inte i den årliga verksamhetsrapporten för 2012, och man gav ingen förklaring därtill. |
| --- | --- |

10.13

Deletapper gör det möjligt att kontrollera om ett långsiktigt mål är på väg att uppnås. Långsiktiga mål bör åtföljas av deletapper på medellång sikt eller årliga deletapper. I förvaltningsplanen för 2012 fastställde GD Havsfrågor och fiske två deletapper som uppnåddes redan 2011. När det gällde andra deletapper som GD Havsfrågor och fiske använde var relevansen för uppfyllelsen av de tillhörande målen inte uppenbar. GD Transport och rörlighet använde fyra deletapper för mål med målvärden i framtiden (2020 och 2050) i sin förvaltningsplan för 2012. Ett av dessa målvärden som hade en deletapp 2012 redovisades dock inte i den årliga verksamhetsrapporten för 2012, och man gav ingen förklaring därtill.

| 10.13 | Deletapper gör det endast möjligt att kontrollera i vilken utsträckning de åtgärder som vidtagits bidrar till att uppnå ett långsiktigt mål, och signalerar på så sätt om arbetet fortskrider som planerat.

  När det gäller GD Transport och rörlighet fastställdes ett långsiktigt mål (till 2020) och ett delmål till 2010 för effektindikatorn ”andelen förnybar energi i transport” i förvaltningsplanen 2012. Den lagstiftning som deletapperna baserades på upphävdes dock med verkan från och med den 1 januari 2012 och den tillhörande indikatorn redovisades därför inte längre i den årliga verksamhetsrapporten 2012. Kommissionen håller med om att det hade varit användbart att i den årliga verksamhetsrapporten för 2012 förtydliga varför delmålet för 2010 finns med i förvaltningsplanen för 2012 men inte i den årliga verksamhetsrapporten för 2012. |
| --- | --- |

10.13

När det gäller GD Transport och rörlighet fastställdes ett långsiktigt mål (till 2020) och ett delmål till 2010 för effektindikatorn ”andelen förnybar energi i transport” i förvaltningsplanen 2012. Den lagstiftning som deletapperna baserades på upphävdes dock med verkan från och med den 1 januari 2012 och den tillhörande indikatorn redovisades därför inte längre i den årliga verksamhetsrapporten 2012. Kommissionen håller med om att det hade varit användbart att i den årliga verksamhetsrapporten för 2012 förtydliga varför delmålet för 2010 finns med i förvaltningsplanen för 2012 men inte i den årliga verksamhetsrapporten för 2012.

Indikatorerna för övervakning av resultat behöver förbättras

| 10.14 | Valet av indikatorer bör grundas på överväganden som relevans, mätbarhet och tillgång till aktuella och tillförlitliga uppgifter om resultat. Så långt det är möjligt bör sådana indikatorer fastställas i enlighet med de så kallade Racerkriterierna (14). Indikatorer som mäter utfall som generaldirektoraten har ett begränsat inflytande över bör åtföljas av andra indikatorer som direkt mäter generaldirektoratens verksamheter. |
| --- | --- |

10.14

Valet av indikatorer bör grundas på överväganden som relevans, mätbarhet och tillgång till aktuella och tillförlitliga uppgifter om resultat. Så långt det är möjligt bör sådana indikatorer fastställas i enlighet med de så kallade Racerkriterierna (14). Indikatorer som mäter utfall som generaldirektoraten har ett begränsat inflytande över bör åtföljas av andra indikatorer som direkt mäter generaldirektoratens verksamheter.

| 10.14 | Indikatorerna bör vara relevanta för de mål de avser. Om målen är effekt- eller resultatinriktade är indikatorer som endast mäter generaldirektoratets direkta utfall alltför begränsade för att på ett tillfredsställande sätt övervaka de framsteg som görs mot att uppnå dessa mål. Att endast använda indikatorer som mäter ett generaldirektorats direkta utfall anser kommissionen vore alltför begränsat och otillräckligt för att omfatta generaldirektoratets alla verksamheter. |
| --- | --- |

10.14

| 10.15 | Alla tre generaldirektoraten har minst en resultatindikator per mål som ska hjälpa ledningen att övervaka, utvärdera och rapportera vad som uppnåtts. En granskning av 15 indikatorer (fem för varje generaldirektorat) visade att åtta av indikatorerna uppfyllde alla Racerkriterier på ett tillfredsställande sätt. Dessutom konstaterade revisionsrätten följande brister (se ruta 10.3): |
| --- | --- |

10.15

Alla tre generaldirektoraten har minst en resultatindikator per mål som ska hjälpa ledningen att övervaka, utvärdera och rapportera vad som uppnåtts. En granskning av 15 indikatorer (fem för varje generaldirektorat) visade att åtta av indikatorerna uppfyllde alla Racerkriterier på ett tillfredsställande sätt. Dessutom konstaterade revisionsrätten följande brister (se ruta 10.3):

| 10.15 | Kommissionen anser att de indikatorer som presenterats överlag ger användbar information om framstegen mot att uppnå kommissionens övergripande politiska mål samt för att övervaka resultatet. |
| --- | --- |

10.15

| a) | Indikatorer som låg utanför generaldirektoratets förmåga att påverka (GD Havsfrågor och fiske och GD Transport och rörlighet). |
| --- | --- |

a)

Indikatorer som låg utanför generaldirektoratets förmåga att påverka (GD Havsfrågor och fiske och GD Transport och rörlighet).

| a) | Kommissionen anser att indikatorerna ger viktig information för kommunikationen med externa parter och för att få en övergripande styrning av kommissionens politiska initiativ och beslut. Ett politiskt initiativs direkta inverkan på uppfyllelsen av ett mål kan ofta endast bedömas på medellång eller lång sikt. |
| --- | --- |

a)

| b) | Indikatorer som saknade relevant information (GD Konkurrens) eller ett kvantifierat målvärde (GD Havsfrågor och fiske och GD Konkurrens) eller så fanns det ett kvantifierat målvärde men det kunde inte mätas (GD Havsfrågor och fiske). |
| --- | --- |

b)

Indikatorer som saknade relevant information (GD Konkurrens) eller ett kvantifierat målvärde (GD Havsfrågor och fiske och GD Konkurrens) eller så fanns det ett kvantifierat målvärde men det kunde inte mätas (GD Havsfrågor och fiske).

| b) | Se svaret på ruta 10.3. |
| --- | --- |

b)

| c) | Indikatorer med målvärden där kopplingen mellan indikatorn och målvärdet var oklar eller där målvärdet inte var meningsfullt (GD Havsfrågor och fiske och GD Transport och rörlighet). |
| --- | --- |

c)

Indikatorer med målvärden där kopplingen mellan indikatorn och målvärdet var oklar eller där målvärdet inte var meningsfullt (GD Havsfrågor och fiske och GD Transport och rörlighet).

| c) | Kommissionen anser att de indikatorer som presenterats är användbara. Den håller dock med om att informationen om uppfyllelsen av målen för just dessa indikatorer borde ha förklarats tydligare. Kommissionen kommer att sträva efter att göra detta i framtiden (se även svaret på ruta 10.3). |
| --- | --- |

c)

| |
| --- |

GD Havsfrågor och fiske – indikatorerna ligger utanför generaldirektoratets kontroll

| |
| --- |

Det finns indikatorer som ligger utanför GD Havsfrågor och fiskes inflytande eftersom de hänger på resultatet av internationella handelsförhandlingar. GD Havsfrågor och fiske frånsäger sig ansvaret genom att säga att utfallet av dessa förhandlingar ligger utom dess kontroll.

GD Havsfrågor och fiske – Indikatorerna ligger utanför generaldirektoratets kontroll

Indikatorn för internationella handelsförhandlingar enligt ABB 1102 är relevant för att mäta de framsteg som görs när det gäller att uppnå de specifika målen, eftersom den ger information om resultatet av generaldirektoratets arbete.

En friskrivningsklausul har lagts till i enlighet med del 4 i instruktionerna från de centrala avdelningarna om förvaltningsplanen för 2012.

GD Konkurrens – Ingen relevant information

Det särskilda målet att på ett ändamålsenligt sätt upptäcka, straffa, avskräcka från och komma till rätta med de skadligaste konkurrenshämmande metoderna från företag som inte är karteller mäts med hjälp av en resultatindikator som är ett riktmärke för de (iakttagbara) vinsterna för kunden tack vare kommissionens beslut som förbjuder konkurrenshämmande metoder från andra än karteller och kommissionens beslut som gör företagens åtaganden bindande. Denna indikator har fastställts enligt en beräkningsmetod som GD Konkurrens använder för att kvantifiera förväntade vinster för kunden. GD Konkurrens säger dock självt att indikatorn inte mäter framstegen mot uppfyllelsen av målet. Därmed saknar målet indikator.

GD Konkurrens – Ingen relevant information

Kommissionen är medveten om att GD Konkurrens för närvarande inte har någon indikator för sin verksamhet som rör andra konkurrenshämmande metoder än karteller. Det beror på att dessa fall är komplicerade att beräkna på grund av att fallen kan se så olika ut. Det kan jämföras med de mer homogena fallen som rör företagskoncentrationer eller karteller, som inte är lika komplicerade att beräkna och därför inte kräver lika mycket resurser (lönsamhet).

GD Transport och rörlighet – svårigheter att presentera och tolka resultaten

När det gäller det allmänna målet att modernisera transportinfrastrukturen och den smarta finansieringen av den är en av de effektindikatorer som GD Transport och rörlighet har fastställt en minskning av (den genomsnittliga) restiden i 30 prioriterade TEN-T-projekt tack vare en förbättrad infrastruktur som finansieras med EU-medel med målvärdet minus 20 % till 2020 (jämfört med 2011). Vilken effekt det får för befolkningen anges i kvantitativa termer som minskad restid. Men presentationen av den senaste informationen i den årliga verksamhetsrapporten för 2012 är rörig. Den aktuella situationen för indikatorn presenteras på följande sätt: ”St-Pölten-Wien: 40 min, Unterinntal: 15 min, Barcelona-Frankrike: 1 h 40 min”. Det oklart om detta är den minskade genomsnittliga restid som uppnåddes redan 2012 eller den minskade genomsnittliga restid som satts som mål till 2020. Det finns ingen information om i vilken omfattning målvärdet på minus 20 % uppfylldes. Vidare presenteras endast tre värden av 30. Utan någon mer förklaring är det omöjligt att avgöra om man är på väg att uppnå målet såsom det övervakas med hjälp av indikatorn.

GD Transport och rörlighet – Indikator för minskad restid

Kommissionen anser att indikatorn för minskad restid är mycket relevant och särskilt användbar vid bedömningen av uppfyllelsen av målet att modernisera transportinfrastrukturen. Den håller dock med om att framstegen med att minska restiden i 30 prioriterade TEN-T-projekt kunde ha förklarats tydligare. Kommissionen kommer att sträva efter att göra detta i framtiden.

På sträckorna i de tre nämnda prioriterade projekten kortades restiderna med 20–60 % under 2012 på grund av åtgärder som medfinansierats av EU. Eftersom åtgärderna för ytterligare delsträckor kommer att fortsätta till och med 2020 räknar kommissionen med att enskilda mål kommer att uppfyllas även för hela sträckan i dessa prioriterade projekt, liksom för andra prioriterade projekt.

Utvärderingar har inte varit en användbar beviskälla för att underbygga rapporteringen om politiska insatser i de årliga verksamhetsförklaringarna

| 10.16 | Enligt kommissionens instruktioner bör utvärderingar och utvärderingsrelaterade undersökningar vara en källa till information om resultat och effekter. Alla tre generaldirektoraten har med viss information om utvärderingar i del 1 av den årliga verksamhetsrapporten. Men informationen är kortfattad eller presenteras i fotnoter. En granskning av fem utvärderingar som avslutades 2012 eller tidigare för vart och ett av de tre granskade generaldirektoraten visade att de hade ett begränsat värde som informationskällor vad gäller resultat och effekter. Det berodde till stor del på det faktum att utvärderingarna var mer inriktade på operativa frågor än på resultat eller på att kommissionen hyste tvivel om kvaliteten på den information som den hade fått från medlemsstaternas myndigheter. |
| --- | --- |

10.16

Enligt kommissionens instruktioner bör utvärderingar och utvärderingsrelaterade undersökningar vara en källa till information om resultat och effekter. Alla tre generaldirektoraten har med viss information om utvärderingar i del 1 av den årliga verksamhetsrapporten. Men informationen är kortfattad eller presenteras i fotnoter. En granskning av fem utvärderingar som avslutades 2012 eller tidigare för vart och ett av de tre granskade generaldirektoraten visade att de hade ett begränsat värde som informationskällor vad gäller resultat och effekter. Det berodde till stor del på det faktum att utvärderingarna var mer inriktade på operativa frågor än på resultat eller på att kommissionen hyste tvivel om kvaliteten på den information som den hade fått från medlemsstaternas myndigheter.

| 10.16 | Kommissionen noterar revisionsrättens iakttagelser om att de utvärderingar som revisionsrätten undersökt var inriktade på operativa frågor snarare än resultat. Kommissionen håller med om att utvärderingar bör ge information om resultat och effekter och inser att utvärderingarna kan ha olika inriktning beroende på i vilket genomförandeskede det utvärderade programmet befinner sig. Kommissionen hänvisar till utvärderingsrapporten enligt artikel 318 i EUF-fördraget. I rapporten, som omfattar alla budgetrubriker i den fleråriga budgetramen, presenteras resultaten både i relation till operativa frågor under programmens tidiga genomförande och i relation till programmens effekter, effektivitet och europeiska mervärde under senare genomförandeetapper.

  Kommissionen kommer att ägna mer uppmärksamhet åt resultatrelaterade aspekter i sina utvärderingar och åt den nödvändiga rapporteringen om detta i de årliga verksamhetsrapporterna. Den pekar på exempel på utvärderingar som redan ger användbar information om politiska resultat.


  Kommissionen anser att den på senare år har gjort betydande framsteg när det gäller rapporteringen om politiska insatser. Den anser också att generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter innehåller mycket värdefull information om politiska mål, uppnådda resultat och deras inverkan på samhället.


  Kommissionen arbetar med att fastställa en kraftfullare och mer sammanhängande ram för övervakning, utvärdering och rapportering av resultatet av EU:s finansiella program för nästa fleråriga budgetram. Artikel 318-rapporten för 2012 innehåller en handlingsplan. Kommissionen påminner om att de uppgifter och bedömningar som kommissionen kommer att kunna presentera varje år i sin årliga verksamhetsrapport och i sin övergripande rapportering för nästa fleråriga budgetram till stor del kommer att bero på bestämmelserna om resultat i de rättsakter för de nya finansiella programmen som ska antas av parlamentet och rådet. |
| --- | --- |

10.16

Kommissionen kommer att ägna mer uppmärksamhet åt resultatrelaterade aspekter i sina utvärderingar och åt den nödvändiga rapporteringen om detta i de årliga verksamhetsrapporterna. Den pekar på exempel på utvärderingar som redan ger användbar information om politiska resultat.

Kommissionen anser att den på senare år har gjort betydande framsteg när det gäller rapporteringen om politiska insatser. Den anser också att generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter innehåller mycket värdefull information om politiska mål, uppnådda resultat och deras inverkan på samhället.

Kommissionen arbetar med att fastställa en kraftfullare och mer sammanhängande ram för övervakning, utvärdering och rapportering av resultatet av EU:s finansiella program för nästa fleråriga budgetram. Artikel 318-rapporten för 2012 innehåller en handlingsplan. Kommissionen påminner om att de uppgifter och bedömningar som kommissionen kommer att kunna presentera varje år i sin årliga verksamhetsrapport och i sin övergripande rapportering för nästa fleråriga budgetram till stor del kommer att bero på bestämmelserna om resultat i de rättsakter för de nya finansiella programmen som ska antas av parlamentet och rådet.

Hanteringen och rapporteringen av resultat håller på att utvecklas och vissa korrigerande åtgärder har vidtagits men det är för tidigt att bedöma resultatet av dem

| 10.17 | Generalsekretariatet och GD Budget spelar en central roll genom att de varje år utfärdar instruktioner om de årliga verksamhetsrapporternas struktur och innehåll. Dessutom utför de en central kvalitetssäkring (stöd och övervakning) av de årliga verksamhetsrapporter som de enskilda generaldirektoraten utarbetar. För första gången 2012 innefattade kvalitetskontrollen diskussioner om förslaget till del 1 i de årliga verksamhetsrapporterna från alla generaldirektorat med generalsekretariatet och GD Budget. |
| --- | --- |

10.17

Generalsekretariatet och GD Budget spelar en central roll genom att de varje år utfärdar instruktioner om de årliga verksamhetsrapporternas struktur och innehåll. Dessutom utför de en central kvalitetssäkring (stöd och övervakning) av de årliga verksamhetsrapporter som de enskilda generaldirektoraten utarbetar. För första gången 2012 innefattade kvalitetskontrollen diskussioner om förslaget till del 1 i de årliga verksamhetsrapporterna från alla generaldirektorat med generalsekretariatet och GD Budget.

| 10.18 | Vid sin revision av processen för den årliga verksamhetsrapporten drog internrevisionsfunktionen slutsatsen att processen är inriktad på laglighet och korrekthet, men att sparsamheten, effektiviteten och ändamålsenligheten i hur de politiska målen uppnås inte behandlas tillräckligt. Som svar på detta tog kommissionen fram en handlingsplan i mars 2013 för att följa upp de viktigaste granskningsresultaten, däribland en omarbetning av de gällande instruktionerna. |
| --- | --- |

10.18

Vid sin revision av processen för den årliga verksamhetsrapporten drog internrevisionsfunktionen slutsatsen att processen är inriktad på laglighet och korrekthet, men att sparsamheten, effektiviteten och ändamålsenligheten i hur de politiska målen uppnås inte behandlas tillräckligt. Som svar på detta tog kommissionen fram en handlingsplan i mars 2013 för att följa upp de viktigaste granskningsresultaten, däribland en omarbetning av de gällande instruktionerna.

| 10.18 | Kommissionen kommer att se över instruktionerna för upprättande av de årliga verksamhetsrapporterna. Denna översyn kommer även att se till att sparsamheten, effektiviteten och ändamålsenligheten i hur de politiska målen uppnås beaktas. |
| --- | --- |

10.18

| 10.19 | I samband med förhandlingarna om den fleråriga budgetramen föreslog kommissionen en gemensam resultatram för kommissionen och de nationella myndigheterna som grundar sig på överenskomna output- och resultatindikatorer. |
| --- | --- |

10.19

I samband med förhandlingarna om den fleråriga budgetramen föreslog kommissionen en gemensam resultatram för kommissionen och de nationella myndigheterna som grundar sig på överenskomna output- och resultatindikatorer.

DEL 2 – RAPPORT MED UTVÄRDERING AV UNIONENS FINANSER PÅ GRUNDVAL AV DE RESULTAT SOM UPPNÅTTS

| 10.20 | Kommissionen offentliggjorde sin andra rapport i november 2012 och sin tredje rapport i juni 2013 med utvärdering av unionens finanser på grundval av de resultat som uppnåtts (nedan kallad utvärderingsrapporten) (15). Enligt fördraget ska kommissionen utarbeta en sådan rapport och den ska ingå i det underlag utifrån vilket Europaparlamentet beviljar kommissionen ansvarsfrihet för budgetens genomförande varje år (16). |
| --- | --- |

10.20

Kommissionen offentliggjorde sin andra rapport i november 2012 och sin tredje rapport i juni 2013 med utvärdering av unionens finanser på grundval av de resultat som uppnåtts (nedan kallad utvärderingsrapporten) (15). Enligt fördraget ska kommissionen utarbeta en sådan rapport och den ska ingå i det underlag utifrån vilket Europaparlamentet beviljar kommissionen ansvarsfrihet för budgetens genomförande varje år (16).

| 10.21 | I sina iakttagelser (17) om den andra utvärderingsrapporten såg revisionsrätten det bredare tillämpningsområdet jämfört med den första utvärderingsrapporten som en förbättring och noterade att rapporten ger viss information om programmens ändamålsenlighet och effektivitet. Utvärderingsrapporten gav dock ännu inte tillräckliga, relevanta och tillförlitliga bevis på vad EU-politiken har uppnått och fyllde därför inte det avsedda syftet vid förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. |
| --- | --- |

10.21

I sina iakttagelser (17) om den andra utvärderingsrapporten såg revisionsrätten det bredare tillämpningsområdet jämfört med den första utvärderingsrapporten som en förbättring och noterade att rapporten ger viss information om programmens ändamålsenlighet och effektivitet. Utvärderingsrapporten gav dock ännu inte tillräckliga, relevanta och tillförlitliga bevis på vad EU-politiken har uppnått och fyllde därför inte det avsedda syftet vid förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet.

| 10.21 | Kommissionen upprepar att den i framtiden avser att ytterligare förbättra rapporten i diskussionerna med myndigheten som beviljar ansvarsfrihet.

  Kommissionen bekräftar också att detta endast kan åstadkommas inom den nya resultatramen som kommer att bygga på den rättsliga grunden för nästa fleråriga budgetram.


  Kommissionen har tagit hänsyn till de indikationer som revisionsrätten hittills har presenterat vid utarbetandet av årets utvärderingsrapport i den mån det är möjligt inom den befintliga fleråriga budgetramen för 2007–2013. Denna rapport antogs den 26 juni 2013. |
| --- | --- |

10.21

Kommissionen bekräftar också att detta endast kan åstadkommas inom den nya resultatramen som kommer att bygga på den rättsliga grunden för nästa fleråriga budgetram.

Kommissionen har tagit hänsyn till de indikationer som revisionsrätten hittills har presenterat vid utarbetandet av årets utvärderingsrapport i den mån det är möjligt inom den befintliga fleråriga budgetramen för 2007–2013. Denna rapport antogs den 26 juni 2013.

| 10.22 | Jämfört med den första och andra utvärderingsrapporten är den tredje rapporten bättre eftersom man i den använder sig av fler informationskällor än enbart utvärderingsrapporter, framför allt revisionsrättens särskilda rapporter och rekommendationerna från kommissionens tjänst för internrevision, och i rapporten nämns också några områden som behöver förbättras. Revisionsrätten välkomnar denna utveckling. Men utvärderingsrapporten fyller ännu inte sitt avsedda syfte. |
| --- | --- |

10.22

Jämfört med den första och andra utvärderingsrapporten är den tredje rapporten bättre eftersom man i den använder sig av fler informationskällor än enbart utvärderingsrapporter, framför allt revisionsrättens särskilda rapporter och rekommendationerna från kommissionens tjänst för internrevision, och i rapporten nämns också några områden som behöver förbättras. Revisionsrätten välkomnar denna utveckling. Men utvärderingsrapporten fyller ännu inte sitt avsedda syfte.

| 10.22 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens positiva mottagande av de förbättringar som gjorts av utvärderingsrapporten. Samtidigt anser kommissionen att utvärderingsrapporten inte kan börja innehålla tillräckliga, relevanta och tillförlitliga bevis för vad EU-politiken har uppnått förrän i ett senare skede av den fleråriga budgetramen när de första indikationerna på programmens effekter börjar skönjas, och att det därför är för tidigt för att revisionsrätten ska kunna anse att den fyller det avsedda syftet vid förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. |
| --- | --- |

10.22

| 10.23 | Revisionsrätten noterar att kommissionen har åtagit sig att under 2014 lägga fram en ny ram för resultatrapportering och också de initiativ som tagits för att stärka resultatrapporteringen vid kommissionens avdelningar. Kommissionen planerar dessutom att






  a) | förbättra resultatrapporteringen i generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter, |
| --- | --- | --- |

10.23

Revisionsrätten noterar att kommissionen har åtagit sig att under 2014 lägga fram en ny ram för resultatrapportering och också de initiativ som tagits för att stärka resultatrapporteringen vid kommissionens avdelningar. Kommissionen planerar dessutom att

a)

förbättra resultatrapporteringen i generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter,

| b) | stärka kopplingen mellan de årliga förvaltningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna å ena sidan och utvärderingsrapporten enligt artikel 318 å andra sidan, |
| --- | --- |

b)

stärka kopplingen mellan de årliga förvaltningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna å ena sidan och utvärderingsrapporten enligt artikel 318 å andra sidan,

| c) | anta utvärderingsrapporterna parallellt med den sammanfattande rapporten. |
| --- | --- |

c)

anta utvärderingsrapporterna parallellt med den sammanfattande rapporten.

| 10.23 | Baserat på den nya generationens utgiftsprogram inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020 kommer kommissionen att ge sina avdelningar i uppdrag att spegla programmens resultatram i sina förvaltningsplaner för 2014. Detta kommer att göra det möjligt att redovisa resultatet i de årliga verksamhetsrapporter som ska utfärdas i mars 2015. Dessutom kommer det att skapas en närmare koppling mellan generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter och utvärderingsrapporten baserad på artikel 318 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

10.23

| 10.24 | Slutligen åtföljs den tredje utvärderingsrapporten av en handlingsplan för vidareutveckling av utvärderingsrapporten enligt artikel 318. Revisionsrätten betraktar detta som ett positivt steg. Men det är oklart vad åtgärderna kommer att betyda i praktiken. Framför allt anges det inte i handlingsplanen vilka de enskilda ansvarsområdena är eller när de åtgärder som nämns ska ha genomförts. Revisionsrätten kommer att följa upp och rapportera om i vilken omfattning kommissionen lyckas genomföra handlingsplanen och göra de utlovade förbättringarna av framtida utvärderingsrapporter. |
| --- | --- |

10.24

Slutligen åtföljs den tredje utvärderingsrapporten av en handlingsplan för vidareutveckling av utvärderingsrapporten enligt artikel 318. Revisionsrätten betraktar detta som ett positivt steg. Men det är oklart vad åtgärderna kommer att betyda i praktiken. Framför allt anges det inte i handlingsplanen vilka de enskilda ansvarsområdena är eller när de åtgärder som nämns ska ha genomförts. Revisionsrätten kommer att följa upp och rapportera om i vilken omfattning kommissionen lyckas genomföra handlingsplanen och göra de utlovade förbättringarna av framtida utvärderingsrapporter.

| 10.24 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens erkännande av att handlingsplanen är ett positivt steg. Den påminner om att den i årets rapport påpekade att handlingsplanen fortfarande är preliminär i väntan på antagandet av de rättsakter som kommer att stödja de finansiella programmen under nästa fleråriga budgetram. Detta förklarar avsaknaden av specifika individuella skyldigheter och slutdatum. |
| --- | --- |

10.24

DEL 3 – RESULTATET AV REVISIONSRÄTTENS EFFEKTIVITETSREVISIONER

Inledning

| 10.25 | I de särskilda rapporterna granskar revisionsrätten huruvida principerna för en sund ekonomisk förvaltning (punkt 10.2) har tillämpats på Europeiska unionens budget. Revisionsrätten väljer ämnena för de särskilda rapporterna – särskilda budgetområden eller förvaltningsteman – utifrån en rad kriterier för att få maximal effekt, till exempel storleken på inkomsterna eller utgifterna (väsentlighet), riskerna när det gäller en sund ekonomisk förvaltning och hur stort intresse berörda parter visat. Under 2012 antog (18) revisionsrätten 25 särskilda rapporter, som listas i
  bilaga 10.1
  . |
| --- | --- |

10.25

I de särskilda rapporterna granskar revisionsrätten huruvida principerna för en sund ekonomisk förvaltning (punkt 10.2) har tillämpats på Europeiska unionens budget. Revisionsrätten väljer ämnena för de särskilda rapporterna – särskilda budgetområden eller förvaltningsteman – utifrån en rad kriterier för att få maximal effekt, till exempel storleken på inkomsterna eller utgifterna (väsentlighet), riskerna när det gäller en sund ekonomisk förvaltning och hur stort intresse berörda parter visat. Under 2012 antog (18) revisionsrätten 25 särskilda rapporter, som listas i
  bilaga 10.1
  .

| 10.26 | I denna del undersöker revisionsrätten vilka lärdomar som kan dras av de särskilda rapporterna från 2012. Revisionsrätten riktar in sig på tre teman som är viktiga om man ska uppnå önskade resultat och effekter av nästa generation utgiftsprogram: SMART-mål och lämpliga indikatorer för programmen, tillförlitliga och aktuella uppgifter om programmens resultat och de EU-finansierade projektens hållbarhet. |
| --- | --- |

10.26

I denna del undersöker revisionsrätten vilka lärdomar som kan dras av de särskilda rapporterna från 2012. Revisionsrätten riktar in sig på tre teman som är viktiga om man ska uppnå önskade resultat och effekter av nästa generation utgiftsprogram: SMART-mål och lämpliga indikatorer för programmen, tillförlitliga och aktuella uppgifter om programmens resultat och de EU-finansierade projektens hållbarhet.

| 10.27 | Dessa teman speglas också i varierande grad i andra publikationer från revisionsrätten på senare tid (19). Som revisionsrätten tidigare har påpekat och för att avgöra om Europeiska unionens utgifter har fått önskade resultat och effekter behöver kommissionen tänka om när det gäller systemet för rapportering och ansvarsskyldighet inför den kommande programperioden och inrikta sig inte bara på efterlevnad av regler utan också på vad som har åstadkommits (resultat och effekter). SMART-mål och lämpliga indikatorer tillsammans med tillförlitlig och aktuell information är grundläggande delar i ett sådant system för rapportering och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

10.27

Dessa teman speglas också i varierande grad i andra publikationer från revisionsrätten på senare tid (19). Som revisionsrätten tidigare har påpekat och för att avgöra om Europeiska unionens utgifter har fått önskade resultat och effekter behöver kommissionen tänka om när det gäller systemet för rapportering och ansvarsskyldighet inför den kommande programperioden och inrikta sig inte bara på efterlevnad av regler utan också på vad som har åstadkommits (resultat och effekter). SMART-mål och lämpliga indikatorer tillsammans med tillförlitlig och aktuell information är grundläggande delar i ett sådant system för rapportering och ansvarsskyldighet.

| 10.27 | Kommissionen håller med om att dess förvaltningssystem bör ha tillräcklig kapacitet för att kunna mäta resultat och effekter av EU:s utgifter och att det bör finnas lämpliga uppföljnings- och kontrollsystem för att få fram tillförlitliga uppgifter för resultatrapporteringen.

  Kommissionen arbetar med att utveckla sitt interna förvaltningssystem inom ramen för den kommande fleråriga budgetramen för 2014–2020, med särskilt fokus på europeiskt mervärde, effektivitet och ändamålsenlighet samt utgiftsprogrammens övergripande effekter för ekonomin och samhället. Kommissionen kommer att utarbeta en ny resultatkultur utifrån de mål och indikatorer samt övervaknings- och utvärderingsramar som fastställs av den lagstiftande myndigheten för den kommande programperioden. Detta kommer även att utgöra en tydlig grund för kommissionens årliga rapportering.


  Kommissionen har i sina förslag till de nya programmen inom den fleråriga budgetramen redan tagit upp flera aspekter som ska förstärka resultatramen, som blir mer inriktad på effektivitet och ändamålsenlighet när det gäller att uppnå de övergripande målen för de olika finansiella programmen. Resultatramen kommer att påverka befintliga interna förvaltningsinstrument. |
| --- | --- |

10.27

Kommissionen arbetar med att utveckla sitt interna förvaltningssystem inom ramen för den kommande fleråriga budgetramen för 2014–2020, med särskilt fokus på europeiskt mervärde, effektivitet och ändamålsenlighet samt utgiftsprogrammens övergripande effekter för ekonomin och samhället. Kommissionen kommer att utarbeta en ny resultatkultur utifrån de mål och indikatorer samt övervaknings- och utvärderingsramar som fastställs av den lagstiftande myndigheten för den kommande programperioden. Detta kommer även att utgöra en tydlig grund för kommissionens årliga rapportering.

Kommissionen har i sina förslag till de nya programmen inom den fleråriga budgetramen redan tagit upp flera aspekter som ska förstärka resultatramen, som blir mer inriktad på effektivitet och ändamålsenlighet när det gäller att uppnå de övergripande målen för de olika finansiella programmen. Resultatramen kommer att påverka befintliga interna förvaltningsinstrument.

SMART-mål med lämpliga indikatorer tillämpas inte konsekvent i utgiftsprogrammen

| 10.28 | Enligt budgetförordningen ska uppfyllelsen av SMART-mål för alla verksamhetsområden som omfattas av budgeten kontrolleras med hjälp av resultatindikatorer (20). Det gör att kommissionen och medlemsstaterna kan utvärdera inte bara i slutet utan även vid viktiga deletapper om de fastställda målen har uppnåtts och om de planerade effekterna sannolikt kommer att uppnås. |
| --- | --- |

10.28

Enligt budgetförordningen ska uppfyllelsen av SMART-mål för alla verksamhetsområden som omfattas av budgeten kontrolleras med hjälp av resultatindikatorer (20). Det gör att kommissionen och medlemsstaterna kan utvärdera inte bara i slutet utan även vid viktiga deletapper om de fastställda målen har uppnåtts och om de planerade effekterna sannolikt kommer att uppnås.

| 10.29 | I sin särskilda rapport om integrationen av tredjelandsmedborgare konstaterade revisionsrätten att kommissionen har visat att det går att fastställa indikatorer för output och utfall av finansierade åtgärder (21). De granskade myndigheterna i medlemsstaterna var skyldiga att inbegripa kvantifierbar output. Mätbara mål hade dock endast specificerats för omkring hälften av de granskade åtgärderna, och merparten av de uppsatta målen gällde endast antalet projekt eller deltagare och inte specifika aspekter som i vilken utsträckning deltagarna lyckades förvärva kvalifikationer. Revisionsrätten konstaterade att trots att kommissionen gav ut omfattande riktlinjer om indikatorer fanns det i fyra av de fem granskade medlemsstaterna stora brister när det gällde att införa SMART-mål i programmen, inrätta lämpliga it-system för uppgiftsinsamling och/eller rapportera om måluppfyllelse. Följaktligen har deras möjligheter att övervaka och styra programmen hindrats. |
| --- | --- |

10.29

I sin särskilda rapport om integrationen av tredjelandsmedborgare konstaterade revisionsrätten att kommissionen har visat att det går att fastställa indikatorer för output och utfall av finansierade åtgärder (21). De granskade myndigheterna i medlemsstaterna var skyldiga att inbegripa kvantifierbar output. Mätbara mål hade dock endast specificerats för omkring hälften av de granskade åtgärderna, och merparten av de uppsatta målen gällde endast antalet projekt eller deltagare och inte specifika aspekter som i vilken utsträckning deltagarna lyckades förvärva kvalifikationer. Revisionsrätten konstaterade att trots att kommissionen gav ut omfattande riktlinjer om indikatorer fanns det i fyra av de fem granskade medlemsstaterna stora brister när det gällde att införa SMART-mål i programmen, inrätta lämpliga it-system för uppgiftsinsamling och/eller rapportera om måluppfyllelse. Följaktligen har deras möjligheter att övervaka och styra programmen hindrats.

| 10.29 | Inom Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare använder kommissionen flera instrument för att övervaka de nationella programmen, t.ex. regelbundna kontakter med medlemsstater samt delrapporter och slutrapporter om genomförandet. Dessutom har medlemsstaterna lämnat nationella utvärderingsrapporter för perioden 2007–2010 baserade på gemensamma indikatorer som fastställs av kommissionen och som överensstämmer med medlemsstaternas egna indikatorer på projektnivå. Dessa gemensamma indikatorer bör ge meningsfulla resultat på nationell och europeisk nivå. I sitt förslag till förordning om inrättande av asyl- och migrationsfonden av den 15 november 2011 (KOM(2011) 751 slutlig) föreslår kommissionen obligatoriska gemensamma indikatorer för att bedöma och effektivt förvalta de nationella programmen. De diskuteras redan med de deltagande medlemsstaterna, särskilt när det gäller det faktum att de bör vara begränsade i antal, förenliga med SMART-målen, verklighetsförankrade och ge tillförlitliga uppgifter. |
| --- | --- |

10.29

| 10.30 | Revisionsrättens särskilda rapport om reformen av vinmarknaden visade att trots att informationskraven är grundliga och att kommissionen får en stor mängd information från medlemsstaterna om genomförandet av de olika åtgärderna, var dess övervakningsfunktion, som borde inbegripa en bedömning av huruvida reformen uppfyller målen, begränsad genom avsaknaden av centrala resultatindikatorer (22). |
| --- | --- |

10.30

Revisionsrättens särskilda rapport om reformen av vinmarknaden visade att trots att informationskraven är grundliga och att kommissionen får en stor mängd information från medlemsstaterna om genomförandet av de olika åtgärderna, var dess övervakningsfunktion, som borde inbegripa en bedömning av huruvida reformen uppfyller målen, begränsad genom avsaknaden av centrala resultatindikatorer (22).

| 10.30 | Kommissionen gör sin bedömning av om 2008 års vinreform uppfyller sitt mål baserat på följande:







  1. | Regelbunden bedömning av situationen på vinmarknaden.








  a) | Bedömningen baseras på centrala indikatorer enligt förordningarna (EG) nr 555/2008 och (EG) nr 436/2009. |
| --- | --- | --- | --- |

10.30

1.

Regelbunden bedömning av situationen på vinmarknaden.

a)

Bedömningen baseras på centrala indikatorer enligt förordningarna (EG) nr 555/2008 och (EG) nr 436/2009.

| 2. | Regelbunden bedömning av medlemsstaternas genomförande av vinpolitiken, t.ex. följande:








  a) | En studie om genomförandet av den reform som genomfördes 2012 som innehåller en omfattande och detaljerad analys av olika aspekter av den gemensamma organisationen av marknaden för vin. |
| --- | --- | --- |

2.

Regelbunden bedömning av medlemsstaternas genomförande av vinpolitiken, t.ex. följande:

a)

En studie om genomförandet av den reform som genomfördes 2012 som innehåller en omfattande och detaljerad analys av olika aspekter av den gemensamma organisationen av marknaden för vin.

| b) | När det gäller de nationella programmen, ändringen av förordning (EG) nr 555/2008 och GD Jordbruk och lantbruksutvecklings godkännande 2013 av två riktlinjer i syfte att förtydliga och precisera hur dessa åtgärder måste genomföras på nationell nivå. Dessa riktlinjer innehåller rekommendationer för medlemsstaterna om vilka centrala indikatorer som bör användas (t.ex. urvalskriterier, utvärderingskriterier, effektindikatorer osv.). Dessa indikatorer använder även GD Jordbruk och lantbruksutveckling vid utvärderingen av sin politik. |
| --- | --- |

b)

När det gäller de nationella programmen, ändringen av förordning (EG) nr 555/2008 och GD Jordbruk och lantbruksutvecklings godkännande 2013 av två riktlinjer i syfte att förtydliga och precisera hur dessa åtgärder måste genomföras på nationell nivå. Dessa riktlinjer innehåller rekommendationer för medlemsstaterna om vilka centrala indikatorer som bör användas (t.ex. urvalskriterier, utvärderingskriterier, effektindikatorer osv.). Dessa indikatorer använder även GD Jordbruk och lantbruksutveckling vid utvärderingen av sin politik.

| 3. | Bredare utvärderingar av vinfrågor:








  a) | De uppgifter som samlades in under 2012 användes även av GD Jordbruk och lantbruksutveckling vid utarbetandet av 2012 års rapport till rådet och parlamentet, tillsammans med andra indikatorer från medlemsstaterna när det gäller de nationella stödprogrammen och röjningssystemet. |
| --- | --- | --- |

3.

Bredare utvärderingar av vinfrågor:

a)

De uppgifter som samlades in under 2012 användes även av GD Jordbruk och lantbruksutveckling vid utarbetandet av 2012 års rapport till rådet och parlamentet, tillsammans med andra indikatorer från medlemsstaterna när det gäller de nationella stödprogrammen och röjningssystemet.

| b) | GD Jordbruk och lantbruksutveckling håller för närvarande på att påbörja en ny utvärdering av EU-vinernas konkurrenskraft. Denna bör vara färdig i slutet av 2014. I det föreslagna anbudsförfarandet fastställs tydliga indikatorer för denna kommande utvärdering. |
| --- | --- |

b)

GD Jordbruk och lantbruksutveckling håller för närvarande på att påbörja en ny utvärdering av EU-vinernas konkurrenskraft. Denna bör vara färdig i slutet av 2014. I det föreslagna anbudsförfarandet fastställs tydliga indikatorer för denna kommande utvärdering.

| c) | GD Jordbruk och lantbruksutveckling håller på att göra en annan utvärdering av mervärdet av skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar. Även här kommer det att fastställas tydliga indikatorer. |
| --- | --- |

c)

GD Jordbruk och lantbruksutveckling håller på att göra en annan utvärdering av mervärdet av skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar. Även här kommer det att fastställas tydliga indikatorer.

| 10.31 | I sin särskilda rapport om finansieringsinstrument som medfinansieras av Eruf konstaterar revisionsrätten att de standardinstrument för övervakning inom sammanhållningspolitiken som inrättats för Eruf är otillräckliga eller inte anpassade till de finansieringstekniska instrumentens syfte. Den drog slutsatsen att lämpliga övervaknings- och informationssystem, då sådana fanns, var dåligt utrustade för att ge information om och övervaka en sund ekonomisk förvaltning av fonderna (23). |
| --- | --- |

10.31

I sin särskilda rapport om finansieringsinstrument som medfinansieras av Eruf konstaterar revisionsrätten att de standardinstrument för övervakning inom sammanhållningspolitiken som inrättats för Eruf är otillräckliga eller inte anpassade till de finansieringstekniska instrumentens syfte. Den drog slutsatsen att lämpliga övervaknings- och informationssystem, då sådana fanns, var dåligt utrustade för att ge information om och övervaka en sund ekonomisk förvaltning av fonderna (23).

| 10.31 | Genom ändringen av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 i december 2011 infördes en skyldighet för medlemsstaterna att formellt rapportera om finansiella instrument. Mot bakgrund av detta utarbetade kommissionen 2012 en sammanfattande rapport och kommissionens avdelningar en detaljerad vägledning för förvaltningsmyndigheter om rapportering. Dessutom offentliggjorde kommissionen i februari 2012 ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar om finansieringsinstrument inom sammanhållningspolitiken och gjorde genom expertnätverket för utvärdering en utvärdering av användningen av Europeiska regionala utvecklingsfonden för finansiering av finansieringsinstrument. Rapporteringskraven kommer att konsolideras ytterligare under nästa programperiod. |
| --- | --- |

10.31

Uppgifterna om resultat är inte alltid relevanta, tillförlitliga och aktuella

| 10.32 | Att mäta och bedöma uppfyllelsen av mål är dock endast meningsfullt om man grundar sig på information som är relevant, tillförlitlig och aktuell. När kommissionen bygger upp ett tillförlitligt system för hantering och rapportering av resultat måste den särskilt titta på om de uppgifter om resultat som systemet genererar eller som den får från medlemsstaterna eller tredje part är tillförlitliga och aktuella. Ett antal av revisionsrättens särskilda rapporter 2012 innehåller exempel på bristande kvalitet på uppgifterna och några av dem presenteras i punkterna nedan. |
| --- | --- |

10.32

Att mäta och bedöma uppfyllelsen av mål är dock endast meningsfullt om man grundar sig på information som är relevant, tillförlitlig och aktuell. När kommissionen bygger upp ett tillförlitligt system för hantering och rapportering av resultat måste den särskilt titta på om de uppgifter om resultat som systemet genererar eller som den får från medlemsstaterna eller tredje part är tillförlitliga och aktuella. Ett antal av revisionsrättens särskilda rapporter 2012 innehåller exempel på bristande kvalitet på uppgifterna och några av dem presenteras i punkterna nedan.

| 10.32 | För program som omfattas av direkt förvaltning bör kommissionen, i enlighet med sina lagstiftningsförslag för nästkommande finansieringsprogram, kunna garantera aktuell och tillförlitlig information för resultatrapporteringen.

  För program som omfattas av indirekt förvaltning måste kommissionen förlita sig på att medlemsstaterna och tredje man är villiga att och kan tillhandahålla tillfredsställande, aktuella, tillförlitliga och jämförbara uppgifter. Inom den nuvarande rättsliga ramen är det inte möjligt att göra detta för alla program på ett enhetligt sätt.


  För program som omfattas av delad förvaltning föreslog kommissionen för den lagstiftande myndigheten vissa krav för utformningen av systemen för att generera information om resultat inom ramen för framtida förordningar efter 2013. Ansvaret för driften av dessa system för att få fram fullständig och korrekt information om resultat ligger hos medlemsstaterna i enlighet med ansvarsfördelningen vid delad förvaltning. |
| --- | --- |

10.32

För program som omfattas av indirekt förvaltning måste kommissionen förlita sig på att medlemsstaterna och tredje man är villiga att och kan tillhandahålla tillfredsställande, aktuella, tillförlitliga och jämförbara uppgifter. Inom den nuvarande rättsliga ramen är det inte möjligt att göra detta för alla program på ett enhetligt sätt.

För program som omfattas av delad förvaltning föreslog kommissionen för den lagstiftande myndigheten vissa krav för utformningen av systemen för att generera information om resultat inom ramen för framtida förordningar efter 2013. Ansvaret för driften av dessa system för att få fram fullständig och korrekt information om resultat ligger hos medlemsstaterna i enlighet med ansvarsfördelningen vid delad förvaltning.

| 10.33 | Vid granskningen av målinriktningen av stödet för modernisering av jordbruksföretag konstaterade revisionsrätten att den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen, som har inrättats som ett verktyg för medlemsstaterna och kommissionen, inte genererar relevanta uppgifter som kan användas för att övervaka de resultat som uppnås med medlen. Med de fastställda indikatorerna går det inte att övervaka framstegen när det gäller att uppnå EU:s prioriteringar, och uppgifternas tillförlitlighet var låg och möjliggjorde inte en jämförelse mellan medlemsstater (och/eller regioner) (24). I en annan rapport konstaterade revisionsrätten att det fanns stora brister i medlemsstaternas rapportering, vilket innebar att kommissionen inte alltid kunde bedöma om medlemsstaternas resultat var i linje med EU:s avfallsmål. Kommissionen kontrollerade att de inlämnade siffrorna var konsekventa men bedömde inte om de var tillförlitliga (25). |
| --- | --- |

10.33

Vid granskningen av målinriktningen av stödet för modernisering av jordbruksföretag konstaterade revisionsrätten att den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen, som har inrättats som ett verktyg för medlemsstaterna och kommissionen, inte genererar relevanta uppgifter som kan användas för att övervaka de resultat som uppnås med medlen. Med de fastställda indikatorerna går det inte att övervaka framstegen när det gäller att uppnå EU:s prioriteringar, och uppgifternas tillförlitlighet var låg och möjliggjorde inte en jämförelse mellan medlemsstater (och/eller regioner) (24). I en annan rapport konstaterade revisionsrätten att det fanns stora brister i medlemsstaternas rapportering, vilket innebar att kommissionen inte alltid kunde bedöma om medlemsstaternas resultat var i linje med EU:s avfallsmål. Kommissionen kontrollerade att de inlämnade siffrorna var konsekventa men bedömde inte om de var tillförlitliga (25).

| 10.33 | Kommissionen anser att den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen innehåller en rad relevanta och integrerade indikatorer som tagits fram gemensamt av kommissionen och medlemsstaterna för att återspegla de politiska målen. Det är första gången som ett heltäckande, och ändå mycket krävande, övervaknings- och utvärderingssystem för landsbygdsutveckling genomförs på EU-nivå. Alla dessa åtgärder tillsammans bör beaktas vid bedömningen av om EU:s prioriteringar hanteras på ett bra sätt.

  Åtgärd 121 bör bedömas i relation till målet om ökad konkurrenskraft. De praktiska erfarenheterna visar att fastställandet av resultatindikatorer på området är krävande och att kommissionen, medlemsstaterna och olika berörda parter har lagt ned mycket kraft på att kontinuerligt förbättra metod, tillförlitlighet och jämförbarhet. Dessa erfarenheter kommer även att användas i framtida övervaknings- och utvärderingssystem. |
| --- | --- |

10.33

Åtgärd 121 bör bedömas i relation till målet om ökad konkurrenskraft. De praktiska erfarenheterna visar att fastställandet av resultatindikatorer på området är krävande och att kommissionen, medlemsstaterna och olika berörda parter har lagt ned mycket kraft på att kontinuerligt förbättra metod, tillförlitlighet och jämförbarhet. Dessa erfarenheter kommer även att användas i framtida övervaknings- och utvärderingssystem.

| 10.34 | Brister i rapporteringsystemen kan också ha en negativ inverkan på uppgifternas tillförlitlighet. Vid granskningen av det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris) – det informationssystem som kommissionen har inrättat som stöd till finansiella och operativa aspekter av förvaltningen av externa åtgärder – konstaterade revisionsrätten att det fanns problem med dataintegriteten i systemet. Den upptäckte poster där information antingen saknades, var ogiltig eller inaktuell. Denna omständighet gjorde systemet mindre effektivt och ändamålsenligt som förvaltningsverktyg (26). |
| --- | --- |

10.34

Brister i rapporteringsystemen kan också ha en negativ inverkan på uppgifternas tillförlitlighet. Vid granskningen av det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris) – det informationssystem som kommissionen har inrättat som stöd till finansiella och operativa aspekter av förvaltningen av externa åtgärder – konstaterade revisionsrätten att det fanns problem med dataintegriteten i systemet. Den upptäckte poster där information antingen saknades, var ogiltig eller inaktuell. Denna omständighet gjorde systemet mindre effektivt och ändamålsenligt som förvaltningsverktyg (26).

| 10.34 | Kommissionen är på väg att ta itu med dessa brister, men det saknas inte några finansiella eller andra uppgifter som är av kritisk betydelse i det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris). Utöver den positiva utveckling som nämndes vid granskningen av Cris i fråga om uppgifternas kvalitet (angivelse av uppgifternas ägare, inrättandet av en arbetsgrupp för datakvalitet och genomförandet av styråtgärder för datakvalitet) har följande projekt nyligen inletts:






  — | Rationalisering av geografiska koder. |
| --- | --- | --- |

10.34

—

Rationalisering av geografiska koder.

| — | Förbättring av Cris användargränssnitt baserat på en analys av kodningsfel. |
| --- | --- |

—

Förbättring av Cris användargränssnitt baserat på en analys av kodningsfel.

| — | Ett antal korrigeringsåtgärder, till följd av granskningsresultat, övervakningsförfaranden och rapporteringsarbete. |
| --- | --- |

—

Ett antal korrigeringsåtgärder, till följd av granskningsresultat, övervakningsförfaranden och rapporteringsarbete.

Ovannämnda projekt är en del av en nyligen upprättad datakvalitetsplan som bland annat innehåller åtgärder för korrigering av uppgifter, förbättringar av informationssystemet, övervakning och kontroll, användardokumentation och utbildning.

| 10.35 | Granskningen av direktstöd för am- och dikor och tackor och getter visade också att i flertalet av de besökta medlemsstaterna var övervakningen av resultatindikatorerna bristfällig på grund av att det inte fanns något särskilt övervakningssystem för att mäta resultaten och utfallet av de granskade systemen och på grund av att medlemsstaterna gjorde olika tolkningar av begreppen ”produktion” och ”försörjning av förädlingsindustrier”. En annan begränsning i kommissionens övervakning var att det inte fanns något lämpligt verktyg som ger en samlad bild av de stöd som är tillgängliga från olika källor. Den snabba takten i de senaste reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken medgav dessutom inte alltid exakta kvantitativa bedömningar i rätt tid (27). |
| --- | --- |

10.35

Granskningen av direktstöd för am- och dikor och tackor och getter visade också att i flertalet av de besökta medlemsstaterna var övervakningen av resultatindikatorerna bristfällig på grund av att det inte fanns något särskilt övervakningssystem för att mäta resultaten och utfallet av de granskade systemen och på grund av att medlemsstaterna gjorde olika tolkningar av begreppen ”produktion” och ”försörjning av förädlingsindustrier”. En annan begränsning i kommissionens övervakning var att det inte fanns något lämpligt verktyg som ger en samlad bild av de stöd som är tillgängliga från olika källor. Den snabba takten i de senaste reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken medgav dessutom inte alltid exakta kvantitativa bedömningar i rätt tid (27).

| 10.35 | Lagstiftaren anser att dessa begrepp skulle kunna definieras bättre på nationell nivå.

  Kommissionen har en övergripande bild över situationen i EU när det gäller olika kopplade stödåtgärder som tillämpas i djursektorerna. Medlemsstaterna är skyldiga att regelbundet underrätta kommissionen om antalet djur och om de belopp som betalats ut både i samband med kopplade am- och dikobidrag och får- och getbidrag och kopplade artikel 68-betalningar samt enligt kompletterande nationella direktstöd som genomförs i medlemsstater som anslöt sig till EU år 2004 och 2007. När det gäller de sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av systemen, anser kommissionen att det mer är en fråga om utvärdering än om övervakning.


  När det gäller beslutsprocessen för den förestående reformen, bygger kommissionens förslag på en konsekvensanalys som stöder sig på ett stort antal informationskällor, kvantitativa analyser, kvalitativ och kvantitativ information från litteraturen och offentliga samråd. Utvärderingsrapporter är en av dessa informationskällor.


  När det gäller framtiden innehåller kommissionens förslag om den gemensamma jordbrukspolitiken fram till 2020 inrättandet av en gemensam övervaknings- och utvärderingsram med syftet att mäta resultatet av den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet åtgärder inom första och andra pelaren. |
| --- | --- |

10.35

Kommissionen har en övergripande bild över situationen i EU när det gäller olika kopplade stödåtgärder som tillämpas i djursektorerna. Medlemsstaterna är skyldiga att regelbundet underrätta kommissionen om antalet djur och om de belopp som betalats ut både i samband med kopplade am- och dikobidrag och får- och getbidrag och kopplade artikel 68-betalningar samt enligt kompletterande nationella direktstöd som genomförs i medlemsstater som anslöt sig till EU år 2004 och 2007. När det gäller de sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av systemen, anser kommissionen att det mer är en fråga om utvärdering än om övervakning.

När det gäller beslutsprocessen för den förestående reformen, bygger kommissionens förslag på en konsekvensanalys som stöder sig på ett stort antal informationskällor, kvantitativa analyser, kvalitativ och kvantitativ information från litteraturen och offentliga samråd. Utvärderingsrapporter är en av dessa informationskällor.

När det gäller framtiden innehåller kommissionens förslag om den gemensamma jordbrukspolitiken fram till 2020 inrättandet av en gemensam övervaknings- och utvärderingsram med syftet att mäta resultatet av den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet åtgärder inom första och andra pelaren.

| 10.36 | Att rapporteringen av resultatuppgifter inte sker i tid har visat sig vara ett problem, vilket bristerna i insamlingen och registreringen av övervakningsuppgifterna vad gäller Europeiska socialfondens utgifter för äldre arbetstagare visar. Utan tillgång till tillförlitliga, kontrollerbara och aktuella uppgifter om resultat och bedömningar av de olika åtgärderna, blev det svårt att dra slutsatser om vilka löpande och framtida beslut som skulle fattas (28). |
| --- | --- |

10.36

Att rapporteringen av resultatuppgifter inte sker i tid har visat sig vara ett problem, vilket bristerna i insamlingen och registreringen av övervakningsuppgifterna vad gäller Europeiska socialfondens utgifter för äldre arbetstagare visar. Utan tillgång till tillförlitliga, kontrollerbara och aktuella uppgifter om resultat och bedömningar av de olika åtgärderna, blev det svårt att dra slutsatser om vilka löpande och framtida beslut som skulle fattas (28).

| 10.36 | Enligt den nuvarande rättsliga ramen för Europeiska socialfonden ska uppgifter samlas in för prioriterade områden, inte för målgrupper, vilket är betydligt mer detaljerat. Revisionsrättens förslag vore mycket komplicerat att genomföra (de flesta projekt innehåller till exempel i praktiken många olika målgrupper). Det skulle innebära en betydande börda för medlemsstater och stödmottagare och det skulle vara förenat med avsevärda kostnader.

  Information om resultat, i synnerhet om effekter, kan erhållas genom utvärderingar. Till exempel var utvärderingen av Europeiska socialfondens stöd till livslångt lärande, som avslutades i juli 2012, bland annat inriktad på äldre arbetstagare. Kommissionen uppskattar att de uppgifter som framkommer vid sådana utvärderingar är av stor vikt och gör det möjligt att dra slutsatser om de insatser som görs med stöd av Europeiska socialfonden.


  Trots det håller kommissionen med om att saker och ting kan bli bättre. Därför avser kommissionen att inför nästa programperiod 2014–2020 genom det nya lagstiftningspaketet åtgärda ett antal brister som identifierats i systemen för övervakning och utvärdering. |
| --- | --- |

10.36

Information om resultat, i synnerhet om effekter, kan erhållas genom utvärderingar. Till exempel var utvärderingen av Europeiska socialfondens stöd till livslångt lärande, som avslutades i juli 2012, bland annat inriktad på äldre arbetstagare. Kommissionen uppskattar att de uppgifter som framkommer vid sådana utvärderingar är av stor vikt och gör det möjligt att dra slutsatser om de insatser som görs med stöd av Europeiska socialfonden.

Trots det håller kommissionen med om att saker och ting kan bli bättre. Därför avser kommissionen att inför nästa programperiod 2014–2020 genom det nya lagstiftningspaketet åtgärda ett antal brister som identifierats i systemen för övervakning och utvärdering.

I flera fall äventyrades EU-projektens hållbarhet

| 10.37 | En offentlig insats bör idealiskt sett vara hållbar, det vill säga den ska inte bara var inriktad på kortsiktig output utan också fortsätta att leverera resultat och uppnå effekter efter det att den externa finansieringen har upphört. Hållbarhet bör därför vara en viktig faktor att överväga när ett program och/eller projekt ska utformas. Detta bör innefatta frågor som ekonomisk hållbarhet, teknisk hållbarhet och institutionell kapacitet och samspelet mellan dessa olika delar. |
| --- | --- |

10.37

En offentlig insats bör idealiskt sett vara hållbar, det vill säga den ska inte bara var inriktad på kortsiktig output utan också fortsätta att leverera resultat och uppnå effekter efter det att den externa finansieringen har upphört. Hållbarhet bör därför vara en viktig faktor att överväga när ett program och/eller projekt ska utformas. Detta bör innefatta frågor som ekonomisk hållbarhet, teknisk hållbarhet och institutionell kapacitet och samspelet mellan dessa olika delar.

| 10.38 | I åtta rapporter 2012 identifierades hållbarhet som ett problem. Fem av de åtta rapporterna gällde stöd som ges till länder och territorier utanför EU. De tre återstående rapporterna berör hållbarheten i projekt som finansieras via delad förvaltning, vilket visar att denna fråga är relevant också utanför området för utvecklingsbistånd. I sex av de åtta rapporterna kom revisionsrätten fram till att det finns en risk för att projekt kanske upphör och vinster kanske inte fortsätter att genereras utan en fortsatt finansiering (29). |
| --- | --- |

10.38

I åtta rapporter 2012 identifierades hållbarhet som ett problem. Fem av de åtta rapporterna gällde stöd som ges till länder och territorier utanför EU. De tre återstående rapporterna berör hållbarheten i projekt som finansieras via delad förvaltning, vilket visar att denna fråga är relevant också utanför området för utvecklingsbistånd. I sex av de åtta rapporterna kom revisionsrätten fram till att det finns en risk för att projekt kanske upphör och vinster kanske inte fortsätter att genereras utan en fortsatt finansiering (29).

| 10.39 | Vid delad förvaltning har medlemsstaternas myndigheter det främsta ansvaret för att välja ut projekt som är ekonomiskt hållbara. Revisionsrättens granskning av EU:s stöd till tillämpningen av hygienlagstiftningen i slakterier visade att hållbarhet var ett mål eftersom finansierade projekt borde upprätthållas på den verksamhetsnivå som satts upp som mål minst fem år efter investeringens slut. Revisionsrätten hittade dock fall i alla fem medlemsstater som granskades där antingen minimiperioden på fem års verksamhet inte hade uppnåtts eller där den verksamhetsnivå som hade satts upp som mål inte hade uppnåtts. Detta minskade effekten av de medel som användes för att göra det lättare att uppfylla hygienkraven i slakterierna (30). |
| --- | --- |

10.39

Vid delad förvaltning har medlemsstaternas myndigheter det främsta ansvaret för att välja ut projekt som är ekonomiskt hållbara. Revisionsrättens granskning av EU:s stöd till tillämpningen av hygienlagstiftningen i slakterier visade att hållbarhet var ett mål eftersom finansierade projekt borde upprätthållas på den verksamhetsnivå som satts upp som mål minst fem år efter investeringens slut. Revisionsrätten hittade dock fall i alla fem medlemsstater som granskades där antingen minimiperioden på fem års verksamhet inte hade uppnåtts eller där den verksamhetsnivå som hade satts upp som mål inte hade uppnåtts. Detta minskade effekten av de medel som användes för att göra det lättare att uppfylla hygienkraven i slakterierna (30).

| 10.39 | Vid en efterhandsutvärdering av Sapardprogrammen i åtta mottagarländer som gick med i EU 2004 granskades vilka effekter de finansierade investeringarna haft för ländernas möjligheter att leva upp till de nya hygienkraven. I den sammanfattande rapporten från dessa utvärderingar konstaterade de oberoende utvärderarna i kapitel 4.2.1 om uppfyllandet av EU:s normer och regelverk att de viktigaste effekterna uppnåddes inom hygien, sanitets- och veterinärförhållanden och miljö. Rapporten har offentliggjorts och finns här:

  http://ec.europa.eu/agriculture/evaluation/rural-development-reports/index_en.htm |
| --- | --- |

10.39

http://ec.europa.eu/agriculture/evaluation/rural-development-reports/index_en.htm

| 10.40 | Vid granskningen av utvecklingsbistånd till dricksvattenförsörjning och grundläggande sanitetstjänster i länder i Afrika söder om Sahara konstaterade revisionsrätten att de granskade projekten var tekniskt hållbara: de främjade användning av standardteknik och lokalt tillgängliga material. När det gäller merparten av projekten kommer dock resultaten och vinsterna inte att fortsätta på medellång och lång sikt såvida inte icke-tariffära inkomster kan garanteras. Trots omfattande förvaltningsförfaranden lämnade kommissionen viktiga frågor om hållbarhet utan åtgärd (31). |
| --- | --- |

10.40

Vid granskningen av utvecklingsbistånd till dricksvattenförsörjning och grundläggande sanitetstjänster i länder i Afrika söder om Sahara konstaterade revisionsrätten att de granskade projekten var tekniskt hållbara: de främjade användning av standardteknik och lokalt tillgängliga material. När det gäller merparten av projekten kommer dock resultaten och vinsterna inte att fortsätta på medellång och lång sikt såvida inte icke-tariffära inkomster kan garanteras. Trots omfattande förvaltningsförfaranden lämnade kommissionen viktiga frågor om hållbarhet utan åtgärd (31).

| 10.40 | Som ett led i arbetet med att ta itu med de institutionella hållbarhetsfrågorna stöder kommissionen omfattande kapacitetsuppbyggnad och utbildning för att ge vattenanvändande sammanslutningar och lokala myndigheter möjlighet att äga, förvalta och driva sina anläggningar, ibland med stöd av den privata sektorn. Kommissionen arbetar även på landsnivå genom sektorspecifika reformprogram för att stödja utvecklingen av lämplig sektorpolitik och institutionella ramar för att bygga upp decentraliserade strukturer som ska hjälpa lokala aktörer på lång sikt.

  För att bygga upp en finansiellt hållbar grund för vattensektorn gäller det att hitta rätt balans mellan taxor, transfereringar och skatter. För de flesta länder kan driftskostnaderna inte täckas med enbart taxor. Så är fallet i Europa och än mer i länderna söder om Sahara, där projekten främst är inriktade på de mest utsatta grupperna med mycket begränsade möjligheter att betala. Därför stöder kommissionen arbetet med att utveckla subventionerade taxor samtidigt som den finansiella hållbarheten i sektorn som helhet säkerställs genom sektorsvis dialog med mottagarländer. |
| --- | --- |

10.40

För att bygga upp en finansiellt hållbar grund för vattensektorn gäller det att hitta rätt balans mellan taxor, transfereringar och skatter. För de flesta länder kan driftskostnaderna inte täckas med enbart taxor. Så är fallet i Europa och än mer i länderna söder om Sahara, där projekten främst är inriktade på de mest utsatta grupperna med mycket begränsade möjligheter att betala. Därför stöder kommissionen arbetet med att utveckla subventionerade taxor samtidigt som den finansiella hållbarheten i sektorn som helhet säkerställs genom sektorsvis dialog med mottagarländer.

| 10.41 | Vid granskningen av återställande av förfallna industri- och militärområden konstaterade revisionsrätten att alla granskade projekt för återställande av förfallna områden hade vissa av de nyckeldrag som anses utgöra bästa praxis för att garantera områdenas och utfallets hållbarhet på lång sikt (32). Till exempel hade vissa ett strategiskt läge och ett trefaldigt transportnät (väg, järnväg och vattenvägar) och alla områden hade adekvata transportförbindelser, sanitetstjänster och en lämplig infrastruktur för informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

10.41

Vid granskningen av återställande av förfallna industri- och militärområden konstaterade revisionsrätten att alla granskade projekt för återställande av förfallna områden hade vissa av de nyckeldrag som anses utgöra bästa praxis för att garantera områdenas och utfallets hållbarhet på lång sikt (32). Till exempel hade vissa ett strategiskt läge och ett trefaldigt transportnät (väg, järnväg och vattenvägar) och alla områden hade adekvata transportförbindelser, sanitetstjänster och en lämplig infrastruktur för informations- och kommunikationsteknik.

| 10.41 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens analys. |
| --- | --- |

10.41

| 10.42 | Också när insatserna är ekonomiskt och tekniskt hållbara blir kanske resultaten inte bestående om stödmottagarna inte engagerar sig och utvecklar en känsla av egenansvar eller om den institutionella kapaciteten är otillräcklig. |
| --- | --- |

10.42

Också när insatserna är ekonomiskt och tekniskt hållbara blir kanske resultaten inte bestående om stödmottagarna inte engagerar sig och utvecklar en känsla av egenansvar eller om den institutionella kapaciteten är otillräcklig.

| 10.43 | Via både instrumentet för stöd inför anslutningen och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken ger EU stöd till Kosovo för att stärka rättsstaten. Att Kosovos myndigheter visar politiskt stöd är en grundförutsättning för att resultaten ska bli hållbara. Men de nationella myndigheternas åtagande när det gäller rättsatsprincipen kan ifrågasättas. Generellt sett hotas hållbarheten i de resultat som uppnåtts med hjälp av stödet av en brist på politisk vilja, bristande ekonomisk kapacitet och civilsamhällets begränsade inflytande (33). |
| --- | --- |

10.43

Via både instrumentet för stöd inför anslutningen och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken ger EU stöd till Kosovo för att stärka rättsstaten. Att Kosovos myndigheter visar politiskt stöd är en grundförutsättning för att resultaten ska bli hållbara. Men de nationella myndigheternas åtagande när det gäller rättsatsprincipen kan ifrågasättas. Generellt sett hotas hållbarheten i de resultat som uppnåtts med hjälp av stödet av en brist på politisk vilja, bristande ekonomisk kapacitet och civilsamhällets begränsade inflytande (33).

| 10.43 | Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten delar revisionsrättens bedömning. De strävar efter att, i enlighet med revisionsrättens rekommendationer, åtgärda de identifierade bristerna genom att i större utsträckning använda sig av politisk dialog, bland annat med civilsamhället, samt genom bättre samordning och synkronisering av EU:s politiska mål, instrument och stöd. Detta bör bidra till att göra EU:s insatser mer effektiva, ändamålsenliga och hållbara. |
| --- | --- |

10.43

| 10.44 | På samma sätt visade granskningen av Europeiska unionens stöd till den turkcypriotiska befolkningsgruppen att hållbarheten äventyrades. Detta berodde på en begränsad administrativ kapacitet, ett sent antagande av relevanta åtgärder och osäkerhet om den framtida finansieringen (34). |
| --- | --- |

10.44

På samma sätt visade granskningen av Europeiska unionens stöd till den turkcypriotiska befolkningsgruppen att hållbarheten äventyrades. Detta berodde på en begränsad administrativ kapacitet, ett sent antagande av relevanta åtgärder och osäkerhet om den framtida finansieringen (34).

| 10.44 | Kommissionen har integrerat åtgärderna i förslaget till 2012 och 2013 års program för att se till att befintliga projekt kan slutföras och är hållbara. Detta omfattar fortsatt utbildning och stöd när det gäller inrättandet av drifts- och förvaltningssystem samt kompletterande investeringar för att se till att den turkcypriotiska befolkningsgruppen är tillräckligt rustad för att kunna överta och driva nya anläggningar. Kommissionen har ett mycket försiktigt förhållningssätt till nya investeringar och i vissa områden görs inga nya investeringar förrän den turkcypriotiska befolkningsgruppen vidtar vissa effektiviseringsåtgärder.

  Revisionsrätten anser att den turkcypriotiska befolkningsgruppens sena antagande av relevanta åtgärder och rättsakter äventyrar hållbarheten. I dessa fall fortsätter kommissionen att uppmana den turkcypriotiska befolkningsgruppen att fortsätta sitt arbete och ger stöd i relevanta områden.


  För att ta itu med osäkerheten om den framtida finansieringen har kommissionen utarbetat ett förslag till ett flerårigt perspektiv inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Detta bör bidra till att skapa en stabilare finansieringsnivå för verksamheter som omfattas av stödförordningen. |
| --- | --- |

10.44

Revisionsrätten anser att den turkcypriotiska befolkningsgruppens sena antagande av relevanta åtgärder och rättsakter äventyrar hållbarheten. I dessa fall fortsätter kommissionen att uppmana den turkcypriotiska befolkningsgruppen att fortsätta sitt arbete och ger stöd i relevanta områden.

För att ta itu med osäkerheten om den framtida finansieringen har kommissionen utarbetat ett förslag till ett flerårigt perspektiv inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Detta bör bidra till att skapa en stabilare finansieringsnivå för verksamheter som omfattas av stödförordningen.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser

| 10.45 | På många av EU-budgetens områden är den rättsliga ramen komplex och det saknas en inriktning på resultat. Det finns en risk för att förslagen till de nya förordningarna om GSR-fonderna och förordningarna om den gemensamma jordbrukspolitiken för programperioden 2014–2020 fortsätter att i grunden vara inputbaserade (inriktade på utgifter) och därför inriktade på regelefterlevnad i stället för på resultat (se punkterna 10.3–10.4). |
| --- | --- |

10.45

På många av EU-budgetens områden är den rättsliga ramen komplex och det saknas en inriktning på resultat. Det finns en risk för att förslagen till de nya förordningarna om GSR-fonderna och förordningarna om den gemensamma jordbrukspolitiken för programperioden 2014–2020 fortsätter att i grunden vara inputbaserade (inriktade på utgifter) och därför inriktade på regelefterlevnad i stället för på resultat (se punkterna 10.3–10.4).

| 10.45 | Kommissionen delar revisionsrättens uppfattning att den nuvarande lagstiftningsramen är komplex och saknar fokus på resultat. Därför har kommissionen gjort allt den kan för att dess förslag till den nya generationens program inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020 innehåller en kraftfull resultatram, baserad på en tydlig definition av SMART-målen. Ramen ska innehålla lämpliga indikatorer som gör det möjligt att rapportera inte bara om output, utan även om resultatet och effekterna av utgiftsprogrammen. Kommissionen hoppas att ramen kommer att bibehållas genom det lagstiftningsförfarande som för närvarande pågår mellan Europaparlamentet och rådet för att slutligen kunna anta de rättsliga grunderna.

  De nya förordningarna för den gemensamma jordbrukspolitiken innehåller viktiga nya delar för att säkerställa en mer resultatbaserad inriktning (se svaret på punkt 10.3):







  — | Det nya direktstödet har utformats för att tillgodose vissa behov och uppfylla vissa mål (miljömål, unga jordbrukare, områden med naturliga begränsningar osv.). |
| --- | --- | --- |

10.45

De nya förordningarna för den gemensamma jordbrukspolitiken innehåller viktiga nya delar för att säkerställa en mer resultatbaserad inriktning (se svaret på punkt 10.3):

—

Det nya direktstödet har utformats för att tillgodose vissa behov och uppfylla vissa mål (miljömål, unga jordbrukare, områden med naturliga begränsningar osv.).

| — | I förslaget till förordning om Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) ställs det krav på att varje landsbygdsutvecklingsprogram ska vara inriktat på att uppnå kvantifierade mål som är nära knutna till målen i förordningen. Om ett landsbygdsutvecklingsprogram uppenbarligen misslyckas med att nå på förhand fastställda delmål kommer resultatreserven inte att utlösas (se svaret på punkt 10.4). |
| --- | --- |

—

I förslaget till förordning om Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) ställs det krav på att varje landsbygdsutvecklingsprogram ska vara inriktat på att uppnå kvantifierade mål som är nära knutna till målen i förordningen. Om ett landsbygdsutvecklingsprogram uppenbarligen misslyckas med att nå på förhand fastställda delmål kommer resultatreserven inte att utlösas (se svaret på punkt 10.4).

Inriktningen på resultat är också ett grundläggande drag i förslagen till förordningar om EU:s strukturfonder och investeringsfonder. De krävande och innovativa förslagen består bland annat av

| — | en tydligare strategi för insatserna där de mål som fastställs av unionen kopplas till de bindande och precisa mål som fastställs av medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

en tydligare strategi för insatserna där de mål som fastställs av unionen kopplas till de bindande och precisa mål som fastställs av medlemsstaterna,

| — | insatsspecifika förhandsvillkor för att effektivisera investeringarna, något som inte har funnits tidigare, |
| --- | --- |

—

insatsspecifika förhandsvillkor för att effektivisera investeringarna, något som inte har funnits tidigare,

| — | kraftigt utökade makroekonomiska villkor, |
| --- | --- |

—

kraftigt utökade makroekonomiska villkor,

| — | en förnyad utvärderingsstrategi baserad på planering, skyldigheten att utvärdera effekterna av varje del av programmet och användningen av nya metoder, och |
| --- | --- |

—

en förnyad utvärderingsstrategi baserad på planering, skyldigheten att utvärdera effekterna av varje del av programmet och användningen av nya metoder, och

| — | en obligatorisk resultatram som bland annat omfattar en resultatreserv. |
| --- | --- |

—

en obligatorisk resultatram som bland annat omfattar en resultatreserv.

| 10.46 | I samband med förhandlingarna om den fleråriga budgetramen föreslog kommissionen en gemensam resultatram för kommissionen och de nationella myndigheterna som grundar sig på överenskomna output- och resultatindikatorer. Men en viktig faktor för att man ska nå framgång på detta område är att kommissionen och medlemsstaterna lyckas tillämpa den (se punkt 10.19). |
| --- | --- |

10.46

I samband med förhandlingarna om den fleråriga budgetramen föreslog kommissionen en gemensam resultatram för kommissionen och de nationella myndigheterna som grundar sig på överenskomna output- och resultatindikatorer. Men en viktig faktor för att man ska nå framgång på detta område är att kommissionen och medlemsstaterna lyckas tillämpa den (se punkt 10.19).

| 10.46 | Kommissionen noterar att för alla program som omfattas av delad förvaltning ligger ansvaret för att genomföra den gemensamma resultatramen främst hos medlemsstaterna. De ansvarar för den dagliga förvaltningen av programmen, övervakningen av dem och rapporteringen av resultaten. |
| --- | --- |

10.46

| 10.47 | Granskningen av de tre generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter leder till slutsatsen att rapporteringen om politiska insatser i de årliga verksamhetsrapporterna har blivit bättre men att de fortfarande är av begränsad nytta. Revisionsrätten identifierade brister i mål och indikatorer som de främsta problemen (se punkterna 10.9–10.16). Iakttagelserna i motsvarande kapitel i revisionsrättens två föregående årsrapporter liknar dem i årets årsrapport. |
| --- | --- |

10.47

Granskningen av de tre generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter leder till slutsatsen att rapporteringen om politiska insatser i de årliga verksamhetsrapporterna har blivit bättre men att de fortfarande är av begränsad nytta. Revisionsrätten identifierade brister i mål och indikatorer som de främsta problemen (se punkterna 10.9–10.16). Iakttagelserna i motsvarande kapitel i revisionsrättens två föregående årsrapporter liknar dem i årets årsrapport.

| 10.47 | Kommissionen anser att den på senare år har gjort betydande framsteg när det gäller rapporteringen om politiska insatser. Den anser framför allt att generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter innehåller mycket användbar information om politiska mål, uppnådda resultat och deras inverkan på samhället. De indikatorer som presenterats ger överlag användbar information om framstegen mot att uppnå kommissionens övergripande politiska mål samt för att övervaka resultatet. |
| --- | --- |

10.47

| 10.48 | Utvärderingsrapporten enligt artikel 318 är fortfarande ett pågående arbete och fyller ännu inte det avsedda syftet vid förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. Revisionsrätten är medveten om kommissionens åtagande att stärka den resultatinriktade ansatsen inom kommissionen och utveckla ett tillförlitligt och stabilt system för hantering och rapportering av resultat. I det syftet kommer kommissionen att 2014 lägga fram en ny ram för resultatrapportering till nästa fleråriga budgetram. Kommissionen har också tagit initiativ till att stärka och effektivisera de avdelningar som rapporterar om resultat under resten av den nuvarande programperioden (se punkterna 10.20–10.24). |
| --- | --- |

10.48

Utvärderingsrapporten enligt artikel 318 är fortfarande ett pågående arbete och fyller ännu inte det avsedda syftet vid förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. Revisionsrätten är medveten om kommissionens åtagande att stärka den resultatinriktade ansatsen inom kommissionen och utveckla ett tillförlitligt och stabilt system för hantering och rapportering av resultat. I det syftet kommer kommissionen att 2014 lägga fram en ny ram för resultatrapportering till nästa fleråriga budgetram. Kommissionen har också tagit initiativ till att stärka och effektivisera de avdelningar som rapporterar om resultat under resten av den nuvarande programperioden (se punkterna 10.20–10.24).

| 10.48 | Kommissionen håller med om att rapporten fortfarande är under utveckling, och att det varje år ägnas mycket uppmärksamhet åt möjliga förbättringar inför följande år. Den tvivlar dock på att utvärderingsrapporten kan fylla det avsedda syftet vid förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet och att rapporten kan börja innehålla tillförlitliga bevis för vad EU-politiken har uppnått förrän i ett senare skede av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

10.48

| 10.49 | Liksom föregående år har revisionsrätten under sina effektivitetsrevisioner som offentliggjorts i särskilda rapporter under 2012 identifierat brister som påverkar hela den typiska förvaltningscykeln. På de tre särskilda områden som analyserades i år konstaterade revisionsrätten att det fanns brister i grundläggande delar av systemet för hantering och rapportering av resultat. SMART-mål och lämpliga indikatorer tillämpas inte konsekvent i utgiftsprogrammen, uppgifterna om resultat har bristande kvalitet och är inte alltid aktuella och hållbarheten i de projekt som finansieras med EU-medel kan ofta inte garanteras. Det är viktigt att man kommer till rätta med dessa problem om önskade resultat och effekter ska uppnås under nästa generation utgiftsprogram (se punkterna 10.25–10.44). |
| --- | --- |

10.49

Liksom föregående år har revisionsrätten under sina effektivitetsrevisioner som offentliggjorts i särskilda rapporter under 2012 identifierat brister som påverkar hela den typiska förvaltningscykeln. På de tre särskilda områden som analyserades i år konstaterade revisionsrätten att det fanns brister i grundläggande delar av systemet för hantering och rapportering av resultat. SMART-mål och lämpliga indikatorer tillämpas inte konsekvent i utgiftsprogrammen, uppgifterna om resultat har bristande kvalitet och är inte alltid aktuella och hållbarheten i de projekt som finansieras med EU-medel kan ofta inte garanteras. Det är viktigt att man kommer till rätta med dessa problem om önskade resultat och effekter ska uppnås under nästa generation utgiftsprogram (se punkterna 10.25–10.44).

Rekommendationer

| 10.50 | Bilaga 10.2
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationerna i årsrapporten för 2010 har genomförts. I årsrapporten för 2010 (kapitel 8) lämnade revisionsrätten sex rekommendationer. Alla sex rekommendationerna har genomförts i vissa avseenden. Bedömningen av vilka framsteg som gjorts grundar sig på följande: |
| --- | --- |

10.50

Bilaga 10.2
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationerna i årsrapporten för 2010 har genomförts. I årsrapporten för 2010 (kapitel 8) lämnade revisionsrätten sex rekommendationer. Alla sex rekommendationerna har genomförts i vissa avseenden. Bedömningen av vilka framsteg som gjorts grundar sig på följande:

10.50

| a) | Viss positiv utveckling har iakttagits när det gäller de centrala riktlinjerna och kvalitetshanteringen (till exempel bättre instruktioner för förvaltningsplanerna 2013 och bättre kvalitetskontroll av del I i de årliga verksamhetsrapporterna 2010). |
| --- | --- |

a)

Viss positiv utveckling har iakttagits när det gäller de centrala riktlinjerna och kvalitetshanteringen (till exempel bättre instruktioner för förvaltningsplanerna 2013 och bättre kvalitetskontroll av del I i de årliga verksamhetsrapporterna 2010).

| b) | De stora brister som kvarstår i de årliga verksamhetsrapporter som granskats. |
| --- | --- |

b)

De stora brister som kvarstår i de årliga verksamhetsrapporter som granskats.

| b) | Kommissionen strävar efter att förbättra de årliga verksamhetsrapporterna. Målet är att






  — | inkludera fler aspekter som rör resultatförvaltning: fastställandet av mål, resultatindikatorer och tillhörande mål för varje program, |
| --- | --- | --- |

b)

—

inkludera fler aspekter som rör resultatförvaltning: fastställandet av mål, resultatindikatorer och tillhörande mål för varje program,

| — | fördjupa rapporteringen om hur finansiella och mänskliga resurser har använts för att uppnå de politiska mål som fastställts av kollegiet och om hur denna politik har gett europeiskt mervärde, |
| --- | --- |

—

fördjupa rapporteringen om hur finansiella och mänskliga resurser har använts för att uppnå de politiska mål som fastställts av kollegiet och om hur denna politik har gett europeiskt mervärde,

| — | stärka det interna förfarandet med sakkunniggranskningar i fråga om de årliga verksamhetsrapporterna, däribland ökat fokus på resultatinformation. |
| --- | --- |

—

stärka det interna förfarandet med sakkunniggranskningar i fråga om de årliga verksamhetsrapporterna, däribland ökat fokus på resultatinformation.

| c) | De brister som konstaterats i revisionsrättens särskilda rapporter. |
| --- | --- |

c)

De brister som konstaterats i revisionsrättens särskilda rapporter.

| 10.51 | Till följd av granskningen och granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten följande: |
| --- | --- |

10.51

Till följd av granskningen och granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten följande:

10.51

| — | Rekommendation 1: Kommissionen och lagstiftaren bör se till att det finns en inriktning på resultat under den kommande programperioden (2014–2020). Detta förutsätter att ett begränsat antal tillräckligt specifika mål med relevanta indikatorer, förväntade resultat och effekter fastställs i de sektorspecifika förordningarna eller på något annat bindande sätt. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 1: Kommissionen och lagstiftaren bör se till att det finns en inriktning på resultat under den kommande programperioden (2014–2020). Detta förutsätter att ett begränsat antal tillräckligt specifika mål med relevanta indikatorer, förväntade resultat och effekter fastställs i de sektorspecifika förordningarna eller på något annat bindande sätt.

Kommissionens förslag för programmen inom nästa fleråriga budgetram är inriktade på att göra framsteg i fråga om centrala politiska prioriteringar och om resultat. De innehöll åtgärder för att stärka resultatramen i form av bestämmelser om mål och indikatorer, övervakningsförfaranden, samt utvärderings- och rapporteringskrav. Både rådet och Europaparlamentet har enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet dock det slutliga ansvaret för antagandet av de grundläggande rättsakterna.

| — | Rekommendation 2: Kommissionen bör se till att det finns en tydlig koppling mellan generaldirektoratens verksamheter och de uppsatta målen. När generaldirektoraten identifierar dessa mål bör de vid behov beakta den tillämpliga förvaltningsmetoden och sin roll och sina ansvarsområden. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 2: Kommissionen bör se till att det finns en tydlig koppling mellan generaldirektoratens verksamheter och de uppsatta målen. När generaldirektoraten identifierar dessa mål bör de vid behov beakta den tillämpliga förvaltningsmetoden och sin roll och sina ansvarsområden.

Kommissionen verkar i ett politiskt sammanhang. De politiska mål som kommissionen arbetar mot påverkas därför av många olika faktorer och beror ofta på det externa sammanhang som kommissionens avdelningar verkar i.

Fastställandet av målen styrs oftast av politiska prioriteringar och inte av förvaltningsmetoder, som revisionsrätten menar.

Dessutom innehåller kommissionens förslag för nästa generations program bestämmelser om deras väntade bidrag till uppfyllelsen av unionens politiska mål.

---

(1)  Enligt artikel 318 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport med utvärdering av unionens finanser på grundval av de resultat som uppnåtts.

(2)  Revisionsrättens särskilda rapporter täcker både EU-budgeten och Europeiska utvecklingsfonden. De finns på revisionsrättens webbplats (http://eca.europa.eu).

(3)  Artikel 27 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, som upphävs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1), artikel 30 (som trädde i kraft den 1 januari 2013).

(4)  Punkt 6 i yttrande nr 7/2011 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT C 47, 17.2.2012) och punkt 8 i yttrande nr 1/2012 över vissa förslag till förordningar om den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020 (http://eca.europa.eu).

(5)  Punkt 8 i yttrande nr 1/2012.

(6)  I den nuvarande budgetramen (2007–2013) som Europeiska rådet kommit överens om och som Europaparlamentet har godkänt, fastställs beloppen för de årliga taken för åtagandebemyndiganden per utgiftskategori. Utgiftskategorierna är de sex rubrikerna i budgetramen (till exempel ”Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning” (rubrik 1 a eller ”Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning” (rubrik 1 b)).

(7)  Utifrån de kriterier som rådet har fastställt gör kommissionen en fördelning per medlemsstat (nationella anslag) till exempel för landsbygdsutveckling (kommissionens beslut 2009/545/EG av den 7 juli 2009 om den årliga fördelningen per medlemsstat av gemenskapens stöd enligt artikel 69.2a i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 avseende stöd för landsbygdsutveckling och ändring av kommissionens beslut 2006/636/EG (EUT L 181, 14.7.2009, s. 49)) eller för regional konkurrenskraft och sysselsättning (kommissionens beslut 2006/593/EG av den 4 augusti 2006 om fastställande av en vägledande fördelning per medlemsstat av åtagandebemyndiganden inom ramen för målet regional konkurrenskraft och sysselsättning för perioden 2007–2013 (EUT L 243, 6.9.2006, s. 32)).

(8)  Punkt 4 i yttrande nr 7/2011.

(9)  I den budgetförordning som gällde 2012 fanns fem förvaltningsmetoder (direkt centraliserad, indirekt centraliserad, delad (medlemsstaterna), decentraliserade (tredjeländer) och gemensam). I den budgetförordning som gäller sedan den 1 januari 2013 finns tre förvaltningsmetoder (direkt, indirekt och delad).

(10)  I kapitel 8 i årsrapporten för 2010 granskade revisionsrätten de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling), generaldirektoratet för regional- och stadspolitik (GD Regional- och stadspolitik) och generaldirektoratet för forskning och teknisk utveckling (GD Forskning och teknisk utveckling). I kapitel 10 i årsrapporten för 2011 granskade revisionsrätten den årliga verksamhetsrapporten från EuropeAid och än en gång dem från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling och GD Regional- och stadspolitik. Årets iakttagelser påminner om dem som gjordes i årsrapporterna för 2010 och 2011.

(11)  Artikel 38.3 e i budgetförordningen.

(12)  Ett SMART-mål uppfyller följande kriterier: de är specifika, mätbara, uppnåbara, relevanta och tidsbundna.

(13)  Kommissionen har föreslagit att man inför programförklaringar för att minska antalet mål och indikatorer (från och med budgetförfarandet för budgetåret 2014).

(14)  Racer står för relevant (relevant), accepterad (accepted), trovärdig (credible), enkel (easy) och stabil (robust), enligt kommissionens norm för intern kontroll nr 5 om mål och resultatindikatorer.

(15)  Andra utvärderingsrapporten COM(2012) 675 final, tredje utvärderingsrapporten COM(2013) 461 final.

(16)  Artiklarna 318 och 319 i EUF-fördraget.

(17)  Skrivelse från revisionsrättens ordförande till kommissionens ordförande: Response of the European Court of Auditors to the Commission’s second Article 318 evaluation report (Europeiska revisionsrättens svar på kommissionens andra utvärderingsrapport enligt artikel 318), 21.12.2012 (http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/Otherauditdocuments).

(18)  Att en rapport har antagits betyder att den har godkänts för offentliggörande.

(19)  Yttrande nr 4/2012 över kommissionens rapport med utvärdering av unionens finanser på grundval av de resultat som uppnåtts i enlighet med artikel 318 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (http://eca.europa.eu). Se även yttrande nr 7/2011 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1083/2006 och yttrande nr 1/2012 över vissa förslag till förordningar om den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020, samt punkt 8.54 i årsrapporten för budgetåret 2010, Europeiska revisionsrättens svar på kommissionens andra utvärderingsrapport enligt artikel 318.

(20)  Artikel 30.3 i budgetförordningen.

(21)  Punkterna 20, 24, 25 och 79 i särskild rapport nr 22/2012 Bidrar Europeiska fonden för integration och Europeiska flyktingfonden på ett ändamålsenligt sätt till integrationen av tredjelandsmedborgare?

(22)  Punkterna 50 och 57 i särskild rapport nr 7/2012 Reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för vin: Framsteg som gjorts hittills.

(23)  Punkterna 82 och 121 i särskild rapport nr 2/2012 Finansieringstekniska instrument för små och medelstora företag som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden.

(24)  Punkt 70 i särskild rapport nr 8/2012 Målinriktningen av stödet för modernisering av jordbruksföretag.

(25)  Punkt 73 i särskild rapport nr 20/2012 Är strukturåtgärdsfinansieringen av infrastrukturprojekt för kommunal avfallshantering ändamålsenlig när det gäller att hjälpa medlemsstaterna att uppfylla EU:s avfallspolitiska mål?

(26)  Punkt 79 i särskild rapport nr 5/2012 Det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris).

(27)  Punkterna 63 och 64 i särskild rapport nr 11/2012 Direktstöd för am- och dikor och tackor och getter inom ramen för partiellt genomförande av systemet med samlat gårdsstöd.

(28)  Punkt 61 i särskild rapport nr 25/2012 Har verktyg för att övervaka ändamålsenligheten i Europeiska socialfondens utgifter för äldre arbetstagare införts?

(29)  Särskilda rapporterna nr 1/2012 Ändamålsenligheten i Europeiska unionens utvecklingsbistånd till en tryggad livsmedelsförsörjning i Afrika söder om Sahara, nr 6/2012 Europeiska unionens stöd till den turkcypriotiska befolkningsgruppen, nr 8/2012 Målinriktningen av stödet för modernisering av jordbruksföretag, nr 13/2012 Europeiska unionens utvecklingsbistånd till dricksvattenförsörjning och grundläggande sanitetstjänster i länder söder om Sahara, nr 14/2012 Tillämpning av EU:s hygienlagstiftning i slakterier i de länder som har anslutit sig till EU sedan 2004, nr 17/2012 Europeiska utvecklingsfondens (EUF) bidrag till ett hållbart vägnät i Afrika söder om Sahara, nr 18/2012 Europeiska unionens stöd till Kosovo på rättsstatsområdet och nr 23/2012 Har EU:s strukturåtgärder till stöd för återställande av förfallna industri- och militärområden varit framgångsrika?

(30)  Punkterna 48 och 49 i särskild rapport nr 14/2012.

(31)  Punkterna III och 61 i särskild rapport nr 13/2012.

(32)  Punkt 32 i särskild rapport nr 23/2012.

(33)  Punkterna 62 och 102 i särskild rapport nr 18/2012.

(34)  Punkterna 45, 47 och 60 i särskild rapport nr 6/2012.

BILAGA 10.1

SÄRSKILDA RAPPORTER SOM ANTOGS AV REVISIONSRÄTTEN UNDER 2012
   (1)

| — | Nr 1/2012 Ändamålsenligheten i Europeiska unionens utvecklingsbistånd till en tryggad livsmedelsförsörjning i Afrika söder om Sahara |
| --- | --- |

—

Nr 1/2012 Ändamålsenligheten i Europeiska unionens utvecklingsbistånd till en tryggad livsmedelsförsörjning i Afrika söder om Sahara

| — | Nr 2/2012 Finansieringstekniska instrument för små och medelstora företag som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden |
| --- | --- |

—

Nr 2/2012 Finansieringstekniska instrument för små och medelstora företag som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden

| — | Nr 3/2012 Strukturfonder – Lyckades kommissionen åtgärda de brister som identifierats i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem? |
| --- | --- |

—

Nr 3/2012 Strukturfonder – Lyckades kommissionen åtgärda de brister som identifierats i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem?

| — | Nr 4/2012 Att använda struktur- och sammanhållningsfonderna till medfinansiering av transportinfrastruktur i kusthamnar – en ändamålsenlig investering? |
| --- | --- |

—

Nr 4/2012 Att använda struktur- och sammanhållningsfonderna till medfinansiering av transportinfrastruktur i kusthamnar – en ändamålsenlig investering?

| — | Nr 5/2012 Det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris) |
| --- | --- |

—

Nr 5/2012 Det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris)

| — | Nr 6/2012 Europeiska unionens stöd till den turkcypriotiska befolkningsgruppen |
| --- | --- |

—

Nr 6/2012 Europeiska unionens stöd till den turkcypriotiska befolkningsgruppen

| — | Nr 7/2012 Reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för vin: Framsteg som gjorts hittills |
| --- | --- |

—

Nr 7/2012 Reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för vin: Framsteg som gjorts hittills

| — | Nr 8/2012 Målinriktningen av stödet för modernisering av jordbruksföretag |
| --- | --- |

—

Nr 8/2012 Målinriktningen av stödet för modernisering av jordbruksföretag

| — | Nr 9/2012 Revision av det kontrollsystem som reglerar produktionen, bearbetningen, distributionen och importen av ekologiska produkter |
| --- | --- |

—

Nr 9/2012 Revision av det kontrollsystem som reglerar produktionen, bearbetningen, distributionen och importen av ekologiska produkter

| — | Nr 10/2012 Har Europeiska kommissionen en ändamålsenlig personalutveckling? |
| --- | --- |

—

Nr 10/2012 Har Europeiska kommissionen en ändamålsenlig personalutveckling?

| — | Nr 11/2012 Direktstöd för am- och dikor och tackor och getter inom ramen för partiellt genomförande av systemet med samlat gårdsstöd |
| --- | --- |

—

Nr 11/2012 Direktstöd för am- och dikor och tackor och getter inom ramen för partiellt genomförande av systemet med samlat gårdsstöd

| — | Nr 12/2012 Har kommissionen och Eurostat förbättrat processen för att framställa tillförlitlig och trovärdig europeisk statistik? |
| --- | --- |

—

Nr 12/2012 Har kommissionen och Eurostat förbättrat processen för att framställa tillförlitlig och trovärdig europeisk statistik?

| — | Nr 13/2012 Europeiska unionens utvecklingsbistånd till dricksvattenförsörjning och grundläggande sanitetstjänster i länder söder om Sahara |
| --- | --- |

—

Nr 13/2012 Europeiska unionens utvecklingsbistånd till dricksvattenförsörjning och grundläggande sanitetstjänster i länder söder om Sahara

| — | Nr 14/2012 Tillämpning av EU:s hygienlagstiftning i slakterier i de länder som har anslutit sig till EU sedan 2004 |
| --- | --- |

—

Nr 14/2012 Tillämpning av EU:s hygienlagstiftning i slakterier i de länder som har anslutit sig till EU sedan 2004

| — | Nr 15/2012 Hantering av intressekonflikter vid utvalda EU-organ |
| --- | --- |

—

Nr 15/2012 Hantering av intressekonflikter vid utvalda EU-organ

| — | Nr 16/2012 Ändamålsenligheten i systemet för enhetlig arealersättning som ett övergångssystem till stöd för jordbrukare i de nya medlemsstaterna |
| --- | --- |

—

Nr 16/2012 Ändamålsenligheten i systemet för enhetlig arealersättning som ett övergångssystem till stöd för jordbrukare i de nya medlemsstaterna

| — | Nr 17/2012 Europeiska utvecklingsfondens (EUF) bidrag till ett hållbart vägnät i Afrika söder om Sahara |
| --- | --- |

—

Nr 17/2012 Europeiska utvecklingsfondens (EUF) bidrag till ett hållbart vägnät i Afrika söder om Sahara

| — | Nr 18/2012 Europeiska unionens stöd till Kosovo på rättsstatsområdet |
| --- | --- |

—

Nr 18/2012 Europeiska unionens stöd till Kosovo på rättsstatsområdet

| — | Nr 19/2012 Rapport 2011 om uppföljningen av Europeiska revisionsrättens särskilda rapporter |
| --- | --- |

—

Nr 19/2012 Rapport 2011 om uppföljningen av Europeiska revisionsrättens särskilda rapporter

| — | Nr 20/2012 Är strukturåtgärdsfinansieringen av infrastrukturprojekt för kommunal avfallshantering ändamålsenlig när det gäller att hjälpa medlemsstaterna att uppfylla EU:s avfallspolitiska mål? |
| --- | --- |

—

Nr 20/2012 Är strukturåtgärdsfinansieringen av infrastrukturprojekt för kommunal avfallshantering ändamålsenlig när det gäller att hjälpa medlemsstaterna att uppfylla EU:s avfallspolitiska mål?

| — | Nr 21/2012 Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet |
| --- | --- |

—

Nr 21/2012 Kostnadseffektiviteten i de sammanhållningspolitiska investeringarna i energieffektivitet

| — | Nr 22/2012 Bidrar Europeiska fonden för integration och Europeiska flyktingfonden på ett ändamålsenligt sätt till integrationen av tredjelandsmedborgare? |
| --- | --- |

—

Nr 22/2012 Bidrar Europeiska fonden för integration och Europeiska flyktingfonden på ett ändamålsenligt sätt till integrationen av tredjelandsmedborgare?

| — | Nr 23/2012 Har EU:s strukturåtgärder till stöd för återställande av förfallna industri- och militärområden varit framgångsrika? |
| --- | --- |

—

Nr 23/2012 Har EU:s strukturåtgärder till stöd för återställande av förfallna industri- och militärområden varit framgångsrika?

| — | Nr 24/2012 Europeiska unionens solidaritetsfonds insatser vid jordbävningen i Abruzzerna 2009: Insatsernas betydelse och kostnad |
| --- | --- |

—

Nr 24/2012 Europeiska unionens solidaritetsfonds insatser vid jordbävningen i Abruzzerna 2009: Insatsernas betydelse och kostnad

| — | Nr 25/2012 Har verktyg för att övervaka ändamålsenligheten i Europeiska socialfondens utgifter för äldre arbetstagare införts? |
| --- | --- |

—

Nr 25/2012 Har verktyg för att övervaka ändamålsenligheten i Europeiska socialfondens utgifter för äldre arbetstagare införts?

---

(1)  Revisionsrättens särskilda rapporter finns på revisionsrättens webbplats: http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/specialreports.

BILAGA 10.2

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER AVSEENDE EU-BUDGETEN – ATT UPPNÅ RESULTAT

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Helt genomförd | Håller på att genomföras | Ej genomförd | Ej längre tillämplig | Otillräckliga bevis |
| I de flesta avseenden | I vissa avseenden |
| 2010 | Rekommendation 1: Generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter bör vara mer inriktade på prestationer, framför allt genom en analys av skillnader mellan planerade målvärden och resultat och också genom rapportering om EU-medlens sparsamhet och effektivitet (se punkt 8.53). | | | X | | | | Från och med 2012 års verksamhetsrapport är kommissionens avdelningar skyldiga att i del 3 i rapporten ange centrala indikatorer för sund ekonomisk förvaltning (ändamålsenlighet, effektivitet och sparsamhet) för EU:s finansiering och att rapportera resultatet av dessa indikatorer varje år. Indikatorerna kan baseras på t.ex. kvaliteten på resultaten (% av besluten som överklagas) av projekturvalet, statistik över betalningstider, respektive de finansiella besparingar som görs under upphandlingsförfarandet. |
| Rekommendation 2: Kommissionens avdelningar bör fastställa lämpliga deletapper för fleråriga målvärden så att framsteg kan bedömas på ett tillfredsställande sätt (se punkt 8.54). | | | X | | | | För output-, resultat- och, i förekommande fall, effektindikatorer kan delmål fastställas (åtminstone för att kontrollera ”trenden”). För output går det att fastställa delmål för fleråriga mål, åtminstone på programnivå. Inom ramen för sitt förberedande arbete inför nästa budgetram har kommissionen i alla sina lagstiftningsförslag dessutom infört vissa ytterligare krav för att förbättra kvaliteten under planeringsfasen: fastställande av allmänna och specifika mål och relaterade indikatorer. |
| Rekommendation 3: Kommissionen och medlemsstaterna bör inom ramen för sina respektive ansvarsområden vid delad förvaltning komma överens om enhetliga resultatindikatorer och se till att informationen om planerade målvärden och uppnådda resultat är tillförlitlig (se punkt 8.56). | | | X | | | | Kommissionen håller på att vidta de rekommenderade åtgärderna och har redan inlett en sådan process med medlemsstaterna. Rekommendationen kommer att genomföras fram till i början av nästa programperiod. |
| Rekommendation 4: Vid planeringen av EU:s utgiftsprogram bör kommissionen och medlemsstaterna ägna sig mer åt att fastställa SMART-mål och åt att identifiera och minska de risker som kan uppstå under genomförandet (se punkt 8.57). | | | X | | | | Kommissionen strävar alltid efter att fastställa SMART-mål. Vissa av SMART-kriterierna kan endast uppfyllas efter att ha analyserats tillsammans med tillhörande indikatorer eller annan information i förvaltningsplanerna. Kommissionen har vidtagit specifika åtgärder, t.ex. vägledningen om fastställandet av mål och indikatorer som bifogats instruktionerna. |
| 2010 | Rekommendation 5: Ledningens redovisningsskyldighet ska även innefatta en rapportering av resultat där det som förväntas uppnås i förvaltningsplanen motsvarar det som rapporteras i den årliga verksamhetsrapporten (se punkt 8.58). | | | X | | | | Instruktionerna för förvaltningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna har uppdaterats för att de målrelaterade förväntningarna bättre ska motsvara de faktiska resultaten och för att förklara eventuella avvikelser (gapanalys). Enligt instruktionerna för 2013 års förvaltningsplaner ska det finnas ett referensscenario vid fastställandet av allmänna mål (se del 3: ”Nuvarande situation”) och specifika mål (se del 4: ”Senast kända resultaten”).


  Under sakkunniggranskningen av 2012 års årliga verksamhetsrapporter har de centrala avdelningarna till varje grupp av generaldirektorat överlämnat en tabell över jämförbarheten mellan de mål och indikatorer som presenteras i förvaltningsplanerna för 2012. |
| Rekommendation 6: Kommissionen bör, vid behov tillsammans med medlemsstaterna inom ramen för den delade förvaltningen, utforma och använda övervaknings- och kontrollsystem som ger fullständig och riktig information om resultatet (se punkt 8.58). | | | X | | | | För program som omfattas av delad förvaltning föreslog kommissionen för den lagstiftande myndigheten vissa krav för utformningen av systemen för att generera information om resultat inom ramen för framtida förordningar efter 2013. Ansvaret för driften av dessa system för att få fram fullständig och korrekt information om resultat ligger hos medlemsstaterna i enlighet med ansvarsfördelningen vid delad förvaltning. Se t.ex. förslaget till förordning om gemensamma bestämmelser för strukturfonderna, KOM(2011) 615 slutlig, av den 14 mars 2012, särskilt artikel 9 om tematiska mål, artikel 47 om utvärdering och bilaga I om metod för inrättande av resultatramen. |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Kommissionens svar

Helt genomförd

Håller på att genomföras

Ej genomförd

Ej längre tillämplig

Otillräckliga bevis

I de flesta avseenden

I vissa avseenden

2010

Rekommendation 1: Generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter bör vara mer inriktade på prestationer, framför allt genom en analys av skillnader mellan planerade målvärden och resultat och också genom rapportering om EU-medlens sparsamhet och effektivitet (se punkt 8.53).

X

Från och med 2012 års verksamhetsrapport är kommissionens avdelningar skyldiga att i del 3 i rapporten ange centrala indikatorer för sund ekonomisk förvaltning (ändamålsenlighet, effektivitet och sparsamhet) för EU:s finansiering och att rapportera resultatet av dessa indikatorer varje år. Indikatorerna kan baseras på t.ex. kvaliteten på resultaten (% av besluten som överklagas) av projekturvalet, statistik över betalningstider, respektive de finansiella besparingar som görs under upphandlingsförfarandet.

Rekommendation 2: Kommissionens avdelningar bör fastställa lämpliga deletapper för fleråriga målvärden så att framsteg kan bedömas på ett tillfredsställande sätt (se punkt 8.54).

X

För output-, resultat- och, i förekommande fall, effektindikatorer kan delmål fastställas (åtminstone för att kontrollera ”trenden”). För output går det att fastställa delmål för fleråriga mål, åtminstone på programnivå. Inom ramen för sitt förberedande arbete inför nästa budgetram har kommissionen i alla sina lagstiftningsförslag dessutom infört vissa ytterligare krav för att förbättra kvaliteten under planeringsfasen: fastställande av allmänna och specifika mål och relaterade indikatorer.

Rekommendation 3: Kommissionen och medlemsstaterna bör inom ramen för sina respektive ansvarsområden vid delad förvaltning komma överens om enhetliga resultatindikatorer och se till att informationen om planerade målvärden och uppnådda resultat är tillförlitlig (se punkt 8.56).

X

Kommissionen håller på att vidta de rekommenderade åtgärderna och har redan inlett en sådan process med medlemsstaterna. Rekommendationen kommer att genomföras fram till i början av nästa programperiod.

Rekommendation 4: Vid planeringen av EU:s utgiftsprogram bör kommissionen och medlemsstaterna ägna sig mer åt att fastställa SMART-mål och åt att identifiera och minska de risker som kan uppstå under genomförandet (se punkt 8.57).

X

Kommissionen strävar alltid efter att fastställa SMART-mål. Vissa av SMART-kriterierna kan endast uppfyllas efter att ha analyserats tillsammans med tillhörande indikatorer eller annan information i förvaltningsplanerna. Kommissionen har vidtagit specifika åtgärder, t.ex. vägledningen om fastställandet av mål och indikatorer som bifogats instruktionerna.

2010

Rekommendation 5: Ledningens redovisningsskyldighet ska även innefatta en rapportering av resultat där det som förväntas uppnås i förvaltningsplanen motsvarar det som rapporteras i den årliga verksamhetsrapporten (se punkt 8.58).

X

Instruktionerna för förvaltningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna har uppdaterats för att de målrelaterade förväntningarna bättre ska motsvara de faktiska resultaten och för att förklara eventuella avvikelser (gapanalys). Enligt instruktionerna för 2013 års förvaltningsplaner ska det finnas ett referensscenario vid fastställandet av allmänna mål (se del 3: ”Nuvarande situation”) och specifika mål (se del 4: ”Senast kända resultaten”).

Under sakkunniggranskningen av 2012 års årliga verksamhetsrapporter har de centrala avdelningarna till varje grupp av generaldirektorat överlämnat en tabell över jämförbarheten mellan de mål och indikatorer som presenteras i förvaltningsplanerna för 2012.

Rekommendation 6: Kommissionen bör, vid behov tillsammans med medlemsstaterna inom ramen för den delade förvaltningen, utforma och använda övervaknings- och kontrollsystem som ger fullständig och riktig information om resultatet (se punkt 8.58).

X

För program som omfattas av delad förvaltning föreslog kommissionen för den lagstiftande myndigheten vissa krav för utformningen av systemen för att generera information om resultat inom ramen för framtida förordningar efter 2013. Ansvaret för driften av dessa system för att få fram fullständig och korrekt information om resultat ligger hos medlemsstaterna i enlighet med ansvarsfördelningen vid delad förvaltning. Se t.ex. förslaget till förordning om gemensamma bestämmelser för strukturfonderna, KOM(2011) 615 slutlig, av den 14 mars 2012, särskilt artikel 9 om tematiska mål, artikel 47 om utvärdering och bilaga I om metod för inrättande av resultatramen.

---

| 14.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 331/261 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 331/261

---

ÅRSRAPPORT OM DEN VERKSAMHET SOM FINANSIERAS GENOM ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (EUF)

2013/C 331/02

Årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för Europeiska utvecklingsfonden

Kapitel I – åttonde, nionde och tionde EUF

Genomförande

Kommissionens årliga rapport om den ekonomiska förvaltningen av åttonde till tionde EUF

Kapitel II – revisionsrättens revisionsförklaring avseende EUF

Revisionsrättens revisionsförklaring avseende åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport

Information till stöd för revisionsförklaringen

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Räkenskapernas tillförlitlighet

Transaktionernas korrekthet

Systemens ändamålsenlighet

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

Rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 1. | I denna årsrapport redovisas revisionsrättens bedömning av Europeiska utvecklingsfonderna (EUF). Nyckelinformation om vilka verksamheter som granskades och om hur stora utgifterna var under 2012 finns i
  tabell 1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

1.

I denna årsrapport redovisas revisionsrättens bedömning av Europeiska utvecklingsfonderna (EUF). Nyckelinformation om vilka verksamheter som granskades och om hur stora utgifterna var under 2012 finns i
  tabell 1
  .

Tabell 1 –   Europeiska utvecklingsfonden – nyckelinformation

| (milljoner euro) |
| --- |
| Avdelning i budgeten | Politikområde | Beskrivning | Betalningar 2012 | Förvaltningsmetod |
| Europeiska utvecklingsfonden | Åttonde EUF | Driftsutgifter | | |
| Projekt | 22 | Decentraliserad |
| Projekt | 5 | Direkt centraliserad |
| Projekt | 2 | Indirekt centraliserad |
| Projekt | 0 | Gemensam |
| Budgetstöd | 0 | Direkt centraliserad |
| Administrativa utgifter | 0 | |
| | 29 | |
| Nionde EUF | Driftsutgifter | | |
| Projekt | 383 | Decentraliserad |
| Projekt | 95 | Gemensam |
| Projekt | 90 | Direkt centraliserad |
| Budgetstöd | 16 | Direkt centraliserad |
| Projekt | 15 | Indirekt centraliserad |
| Administrativa utgifter | 0 | |
| | 599 | |
| Tionde EUF | Driftsutgifter | | |
| Budgetstöd | 824 | Direkt centraliserad |
| Projekt | 775 | Gemensam |
| Projekt | 624 | Decentraliserad |
| Projekt | 299 | Direkt centraliserad |
| Projekt | 45 | Indirekt centraliserad |
| Administrativa utgifter | 97 | |
| | 2 664 | |
| Totala driftsutgifter (Projekt) | 2 355 | |
| Totala driftsutgifter (Budgetstöd) | 840 | |
| Totala administrativa utgifter | 97 | |
| Totala betalningar | 3 292 | |
| – | förskott |

(milljoner euro)

Avdelning i budgeten

Politikområde

Beskrivning

Betalningar 2012

Förvaltningsmetod

Europeiska utvecklingsfonden

Åttonde EUF

Driftsutgifter

Projekt

22

Decentraliserad

Projekt

5

Direkt centraliserad

Projekt

2

Indirekt centraliserad

Projekt

0

Gemensam

Budgetstöd

0

Direkt centraliserad

Administrativa utgifter

0

29

Nionde EUF

Driftsutgifter

Projekt

383

Decentraliserad

Projekt

95

Gemensam

Projekt

90

Direkt centraliserad

Budgetstöd

16

Direkt centraliserad

Projekt

15

Indirekt centraliserad

Administrativa utgifter

0

599

Tionde EUF

Driftsutgifter

Budgetstöd

824

Direkt centraliserad

Projekt

775

Gemensam

Projekt

624

Decentraliserad

Projekt

299

Direkt centraliserad

Projekt

45

Indirekt centraliserad

Administrativa utgifter

97

2 664

Totala driftsutgifter (Projekt)

2 355

Totala driftsutgifter (Budgetstöd)

840

Totala administrativa utgifter

97

Totala betalningar

3 292

–

1 738

| + | regleringar av förskott |
| --- | --- |

+

1 369

Granskad population

2 923

Totala enskilda åtaganden
   (37)

3 226

Totala övergripande åtaganden
   (37)

3 163

Särskilda kännetecken för Europeiska utvecklingsfonden

| 2. | Europeiska utvecklingsfonden (EUF) är huvudinstrumentet för Europeiska unionens stöd för utvecklingssamarbete till länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och utomeuropeiska länder och territorier (ULT). Partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 för en period på 20 år (Cotonouavtalet) utgör den nuvarande ramen för Europeiska unionens förbindelser med AVS-länderna och ULT-länderna. Det har sin tyngdpunkt på målet att minska och på sikt utrota fattigdomen. |
| --- | --- |

2.

Europeiska utvecklingsfonden (EUF) är huvudinstrumentet för Europeiska unionens stöd för utvecklingssamarbete till länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och utomeuropeiska länder och territorier (ULT). Partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 för en period på 20 år (Cotonouavtalet) utgör den nuvarande ramen för Europeiska unionens förbindelser med AVS-länderna och ULT-länderna. Det har sin tyngdpunkt på målet att minska och på sikt utrota fattigdomen.

| 3. | EUF finansieras av medlemsstaterna, styrs av en egen budgetförordning och förvaltas av Europeiska kommissionen utanför ramen för EU:s allmänna budget. Europeiska investeringsbanken (EIB) förvaltar investeringsstödet. Investeringsstödet omfattas inte av revisionsrättens revisionsförklaring eller av Europaparlamentets förfarande för beviljande av ansvarsfrihet (1)
   (2). |
| --- | --- |

3.

EUF finansieras av medlemsstaterna, styrs av en egen budgetförordning och förvaltas av Europeiska kommissionen utanför ramen för EU:s allmänna budget. Europeiska investeringsbanken (EIB) förvaltar investeringsstödet. Investeringsstödet omfattas inte av revisionsrättens revisionsförklaring eller av Europaparlamentets förfarande för beviljande av ansvarsfrihet (1)
   (2).

| 4. | EUF förvaltas nästan helt av kommissionens generaldirektorat för utveckling och samarbete – EuropeAid, som även förvaltar en mängd olika utgifter från EU-budgeten (3)
   (4). |
| --- | --- |

4.

EUF förvaltas nästan helt av kommissionens generaldirektorat för utveckling och samarbete – EuropeAid, som även förvaltar en mängd olika utgifter från EU-budgeten (3)
   (4).

| 5. | EUF-insatserna genomförs genom projekt och budgetstöd (5) i enlighet med tre huvudsakliga förvaltningsmetoder. År 2012 gjordes 43 % av betalningarna via centraliserad förvaltning, 30 % via decentraliserad förvaltning och 27 % via gemensam förvaltning (6) (se
  tabell 1
  ). |
| --- | --- |

5.

EUF-insatserna genomförs genom projekt och budgetstöd (5) i enlighet med tre huvudsakliga förvaltningsmetoder. År 2012 gjordes 43 % av betalningarna via centraliserad förvaltning, 30 % via decentraliserad förvaltning och 27 % via gemensam förvaltning (6) (se
  tabell 1
  ).

| 6. | De utgifter som omfattas av denna rapport verkställs genom en mängd olika metoder i 79 länder. Reglerna och förfarandena är ofta komplexa, bland annat de som gäller upphandling och tilldelning av kontrakt. Revisionsrätten bedömer att det finns en hög inneboende risk. |
| --- | --- |

6.

De utgifter som omfattas av denna rapport verkställs genom en mängd olika metoder i 79 länder. Reglerna och förfarandena är ofta komplexa, bland annat de som gäller upphandling och tilldelning av kontrakt. Revisionsrätten bedömer att det finns en hög inneboende risk.

| 7. | På två områden – budgetstöd (7) och EU:s bidrag till projekt med flera givare som genomförs av internationella organisationer (8), t.ex. FN – minskar karaktären på instrumenten och betalningsvillkoren risken för fel i transaktionerna, såsom de definieras i revisionsrättens granskning av korrekthet. |
| --- | --- |

7.

På två områden – budgetstöd (7) och EU:s bidrag till projekt med flera givare som genomförs av internationella organisationer (8), t.ex. FN – minskar karaktären på instrumenten och betalningsvillkoren risken för fel i transaktionerna, såsom de definieras i revisionsrättens granskning av korrekthet.

| 8. | Budgetstöd betalas ut som stöd till en stats allmänna budget eller dess budget för en särskild politik eller ett särskilt mål. Revisionsrätten granskar om kommissionen har uppfyllt de särskilda villkoren för att betala ut budgetstöd till det aktuella partnerlandet och visat att de allmänna stödvillkoren (till exempel framsteg i den ekonomiska förvaltningen av den offentliga sektorn) är uppfyllda. |
| --- | --- |

8.

Budgetstöd betalas ut som stöd till en stats allmänna budget eller dess budget för en särskild politik eller ett särskilt mål. Revisionsrätten granskar om kommissionen har uppfyllt de särskilda villkoren för att betala ut budgetstöd till det aktuella partnerlandet och visat att de allmänna stödvillkoren (till exempel framsteg i den ekonomiska förvaltningen av den offentliga sektorn) är uppfyllda.

| 9. | Kommissionen kan dock vara mycket flexibel när den beslutar huruvida dessa allmänna villkor är uppfyllda. Revisionsrättens granskning av korrekthet kan inte sträcka sig längre än till det skede när biståndet betalas ut till ett partnerland. De överförda medlen slås sedan ihop med mottagarlandets budgetmedel. Eventuella brister i den ekonomiska förvaltningen genererar inga fel i revisionsrättens granskning av korrekthet. |
| --- | --- |

9.

Kommissionen kan dock vara mycket flexibel när den beslutar huruvida dessa allmänna villkor är uppfyllda. Revisionsrättens granskning av korrekthet kan inte sträcka sig längre än till det skede när biståndet betalas ut till ett partnerland. De överförda medlen slås sedan ihop med mottagarlandets budgetmedel. Eventuella brister i den ekonomiska förvaltningen genererar inga fel i revisionsrättens granskning av korrekthet.

| 10. | Kommissionens bidrag till projekt med flera givare slås ihop med andra givares projekt och är inte öronmärkta för specifika identifierbara utgiftsposter. |
| --- | --- |

10.

Kommissionens bidrag till projekt med flera givare slås ihop med andra givares projekt och är inte öronmärkta för specifika identifierbara utgiftsposter.

KAPITEL I –   ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF

Genomförande

| 11. | Varje EUF-överenskommelse ingås i allmänhet för en åtagandeperiod på ungefär fem år, men betalningarna kan göras under en längre period. År 2012 gjordes betalningar från åttonde, nionde och tionde EUF. Åttonde EUF (1995–2000) uppgår till 14 625 miljoner euro och nionde EUF (2000–2007) till 15 200 miljoner euro. |
| --- | --- |

11.

Varje EUF-överenskommelse ingås i allmänhet för en åtagandeperiod på ungefär fem år, men betalningarna kan göras under en längre period. År 2012 gjordes betalningar från åttonde, nionde och tionde EUF. Åttonde EUF (1995–2000) uppgår till 14 625 miljoner euro och nionde EUF (2000–2007) till 15 200 miljoner euro.

| 12. | Tionde EUF (2008–2013) uppgår till totalt 22 682 miljoner euro. Av det beloppet fördelas 21 967 miljoner euro till AVS-länder och 285 miljoner euro till ULT-länder. I beloppen ingår 1 500 miljoner euro respektive 30 miljoner euro som avser det investeringsstöd som förvaltas av EIB för AVS- respektive ULT-länderna. Slutligen ska 430 miljoner euro användas till kommissionens utgifter för programplanering och genomförande av EUF. |
| --- | --- |

12.

Tionde EUF (2008–2013) uppgår till totalt 22 682 miljoner euro. Av det beloppet fördelas 21 967 miljoner euro till AVS-länder och 285 miljoner euro till ULT-länder. I beloppen ingår 1 500 miljoner euro respektive 30 miljoner euro som avser det investeringsstöd som förvaltas av EIB för AVS- respektive ULT-länderna. Slutligen ska 430 miljoner euro användas till kommissionens utgifter för programplanering och genomförande av EUF.

| 13. | År 2012 uppgick de totala bidragen från medlemsstaterna till 2 600 miljoner euro. |
| --- | --- |

13.

År 2012 uppgick de totala bidragen från medlemsstaterna till 2 600 miljoner euro.

| 14. | Tabell 2
  visar utnyttjandet och det ackumulerade utnyttjandet av EUF-medlen under 2012. Enskilda åtaganden låg 27 % över den ursprungliga prognosen, framför allt på grund av att EU-stödet till initiativet för en hållbar energi för alla på 400 miljoner euro godkändes, vilket inte var planerat från början. Betalningarna var 8 % högre än planerat, främst på grund av större åtaganden än förväntat. Utestående åtaganden låg kvar på samma nivå som 2011. |
| --- | --- |

14.

Tabell 2
  visar utnyttjandet och det ackumulerade utnyttjandet av EUF-medlen under 2012. Enskilda åtaganden låg 27 % över den ursprungliga prognosen, framför allt på grund av att EU-stödet till initiativet för en hållbar energi för alla på 400 miljoner euro godkändes, vilket inte var planerat från början. Betalningarna var 8 % högre än planerat, främst på grund av större åtaganden än förväntat. Utestående åtaganden låg kvar på samma nivå som 2011.

Kommissionens årliga rapport om den ekonomiska förvaltningen av åttonde till tionde EUF

| 15. | Enligt budgetförordningen för tionde EUF ska kommissionen varje år rapportera om den ekonomiska förvaltningen av EUF (9). Revisionsrätten anser att denna rapport på ett korrekt sätt presenterar relevant ekonomisk information. |
| --- | --- |

15.

Enligt budgetförordningen för tionde EUF ska kommissionen varje år rapportera om den ekonomiska förvaltningen av EUF (9). Revisionsrätten anser att denna rapport på ett korrekt sätt presenterar relevant ekonomisk information.

Tabell 2 –   Utnyttjande av EUF-medel per den 31 december 2012

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Läget vid utgången av 2011 | Budgetgenomförande under budgetåret 2012
  (nettobelopp) (43) | Läget vid utgången av 2012 |
| Totalt belopp | Genomförandegrad (39) | Åttonde EUF (40) | Nionde EUF (40) | Tionde EUF | Totalt belopp | Åttonde EUF | Nionde EUF | Tionde EUF | Totalt belopp | Genomförandegrad (39) |
| A – | MEDEL
   (38) |

(miljoner euro)

Läget vid utgången av 2011

Budgetgenomförande under budgetåret 2012

(nettobelopp) (43)

Läget vid utgången av 2012

Totalt belopp

Genomförandegrad (39)

Åttonde EUF (40)

Nionde EUF (40)

Tionde EUF

Totalt belopp

Åttonde EUF

Nionde EUF

Tionde EUF

Totalt belopp

Genomförandegrad (39)

A –

48 854

–79

– 102

246

66

10 584

16 450

21 885

48 920

B –   UTNYTTJANDE

| 1. | Övergripande åtaganden
   (41) |
| --- | --- |

1.

40 827

83,6 %

–64

– 297

3 524

3 163

10 576

16 157

17 258

43 991

89,9 %

| 2. | Enskilda åtaganden
   (42) |
| --- | --- |

2.

34 833

71,3 %

–46

– 187

3 460

3 226

10 448

15 504

12 107

38 059

77,8 %

| 3. | Betalningar |
| --- | --- |

3.

29 208

59,8 %

15

539

2 655

3 209

10 345

14 566

7 507

32 417

66,3 %

| C – | Utestående åtaganden (B1 – B3) |
| --- | --- |

C –

11 619

23,8 %

231

1 591

9 751

11 574

23,7 %

| D – | Disponibelt belopp (A – B1) |
| --- | --- |

D –

8 027

16,4 %

8

293

4 627

4 929

10,1 %

Källa: Revisionsrätten på grundval av EUF:s rapporter om det finansiella genomförandet och EUF:s årsredovisning per den 31 december 2012.

KAPITEL II –   REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING AVSEENDE EUF

Revisionsrättens revisionsförklaring avseende åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport

| | | |
| --- | --- | --- |

Räkenskapernas tillförlitlighet

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| |
| --- |

Inkomster

Åtaganden

| |
| --- |

Betalningar

| |
| --- |

Den 5 september 2013

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxemburg, LUXEMBURG |

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxemburg, LUXEMBURG

Information till stöd för revisionsförklaringen

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 16. | Iakttagelserna om tillförlitligheten i EUF:s räkenskaper presenteras i punkt VI i revisionsförklaringen och bygger på en revision av årsredovisningen (12) och rapporten om det finansiella genomförandet av åttonde, nionde och tionde EUF (13). Vid revisionen granskade revisionsrätten beloppen och upplysningarna och gjorde en bedömning av de redovisningsprinciper som hade tillämpats, ledningens viktigaste beräkningar och den övergripande redovisningen av räkenskaperna. |
| --- | --- |

16.

Iakttagelserna om tillförlitligheten i EUF:s räkenskaper presenteras i punkt VI i revisionsförklaringen och bygger på en revision av årsredovisningen (12) och rapporten om det finansiella genomförandet av åttonde, nionde och tionde EUF (13). Vid revisionen granskade revisionsrätten beloppen och upplysningarna och gjorde en bedömning av de redovisningsprinciper som hade tillämpats, ledningens viktigaste beräkningar och den övergripande redovisningen av räkenskaperna.

| 17. | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 i bilaga 1.1
  till kapitel 1 av revisionsrättens årsrapport för 2012 om genomförandet av budgeten. Iakttagelserna om korrektheten i EUF-transaktionerna presenteras i punkterna VII–X i revisionsförklaringen och bygger på följande:






  a) | En granskning av alla bidrag från medlemsstaterna och ett urval av andra typer av inkomsttransaktioner. |
| --- | --- | --- |

17.

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 i bilaga 1.1
  till kapitel 1 av revisionsrättens årsrapport för 2012 om genomförandet av budgeten. Iakttagelserna om korrektheten i EUF-transaktionerna presenteras i punkterna VII–X i revisionsförklaringen och bygger på följande:

a)

En granskning av alla bidrag från medlemsstaterna och ett urval av andra typer av inkomsttransaktioner.

| b) | En granskning av ett urval av 30 åtaganden (14). |
| --- | --- |

b)

En granskning av ett urval av 30 åtaganden (14).

| c) | En granskning av ett urval av 167 transaktioner, bestående av mellanliggande utgiftstransaktioner och slutliga utgiftstransaktioner som godkänts av sju EU-delegationer eller av kommissionens huvudkontor (15). Vid behov besökte revisionsrätten genomförandeorganisationer och slutliga stödmottagare på plats för att kontrollera de underliggande transaktioner som redovisades i de finansiella rapporterna eller kostnadsredovisningarna. |
| --- | --- |

c)

En granskning av ett urval av 167 transaktioner, bestående av mellanliggande utgiftstransaktioner och slutliga utgiftstransaktioner som godkänts av sju EU-delegationer eller av kommissionens huvudkontor (15). Vid behov besökte revisionsrätten genomförandeorganisationer och slutliga stödmottagare på plats för att kontrollera de underliggande transaktioner som redovisades i de finansiella rapporterna eller kostnadsredovisningarna.

| d) | En bedömning av ändamålsenligheten i systemen för övervakning och kontroll vid EuropeAids huvudkontor och EU-delegationerna. Bedömningen omfattade följande:






  i) | Förhandskontroller av utanordnarna, externa tillsynsmän (när det gäller byggkontrakt) eller externa revisorer (när det gäller programkostnadsförslag (16), bidrag och avgiftsbaserade tjänstekontrakt). Revisionsrätten analyserade varför de fel som konstaterades hade uppkommit. |
| --- | --- | --- |

d)

En bedömning av ändamålsenligheten i systemen för övervakning och kontroll vid EuropeAids huvudkontor och EU-delegationerna. Bedömningen omfattade följande:

i)

Förhandskontroller av utanordnarna, externa tillsynsmän (när det gäller byggkontrakt) eller externa revisorer (när det gäller programkostnadsförslag (16), bidrag och avgiftsbaserade tjänstekontrakt). Revisionsrätten analyserade varför de fel som konstaterades hade uppkommit.

| ii) | Uppföljning och övervakning. I detta ingick en granskning av den undersökning EuropeAid gjorde för att uppskatta den kvarstående felprocenten 2012, som delvis byggde på det arbete som gjordes av kommissionens tjänst för internrevision (17). |
| --- | --- |

ii)

Uppföljning och övervakning. I detta ingick en granskning av den undersökning EuropeAid gjorde för att uppskatta den kvarstående felprocenten 2012, som delvis byggde på det arbete som gjordes av kommissionens tjänst för internrevision (17).

| iii) | Intern revision. |
| --- | --- |

iii)

Intern revision.

| e) | En granskning av EuropeAids årliga verksamhetsrapport som utarbetas av generaldirektören. |
| --- | --- |

e)

En granskning av EuropeAids årliga verksamhetsrapport som utarbetas av generaldirektören.

| 18. | Som anges i punkt 4 genomför EuropeAid de flesta av de instrument för externt bistånd som finansieras genom den allmänna budgeten och EUF. Revisionsrättens iakttagelser om såväl ändamålsenligheten i systemen för övervakning och kontroll som tillförlitligheten i den årliga verksamhetsrapporten och generaldirektörens förklaring för 2012 avser EuropeAids hela ansvarsområde. |
| --- | --- |

18.

Som anges i punkt 4 genomför EuropeAid de flesta av de instrument för externt bistånd som finansieras genom den allmänna budgeten och EUF. Revisionsrättens iakttagelser om såväl ändamålsenligheten i systemen för övervakning och kontroll som tillförlitligheten i den årliga verksamhetsrapporten och generaldirektörens förklaring för 2012 avser EuropeAids hela ansvarsområde.

Räkenskapernas tillförlitlighet

| 19. | I resultaträkningen ingår som inkomst ränta på förhandsfinansieringar när det gäller förhandsfinansiering som betalats ut till stödmottagare på mer än 250 000 euro. För att kräva in ränta på större utbetalningar av förhandsfinansiering från stödmottagare (dvs. de över 750 000 euro) måste kommissionen utfärda betalningskrav på årlig basis (18). Sådana återvinningar görs dock sällan. Dessutom dras den ränta som genereras av förhandsfinanseringar ibland av från ansökningarna om ersättning för uppkomna kostnader: denna ränta är inte godkänd/redovisas inte som inkomst i årsredovisningen. |
| --- | --- |

19.

I resultaträkningen ingår som inkomst ränta på förhandsfinansieringar när det gäller förhandsfinansiering som betalats ut till stödmottagare på mer än 250 000 euro. För att kräva in ränta på större utbetalningar av förhandsfinansiering från stödmottagare (dvs. de över 750 000 euro) måste kommissionen utfärda betalningskrav på årlig basis (18). Sådana återvinningar görs dock sällan. Dessutom dras den ränta som genereras av förhandsfinanseringar ibland av från ansökningarna om ersättning för uppkomna kostnader: denna ränta är inte godkänd/redovisas inte som inkomst i årsredovisningen.

| 19. | Det årliga meddelandet om förberedande av avslutande av förfarande innehåller en påminnelse till den vidaredelegerade utanordnaren om årliga betalningskrav på ränta på förhandsfinansieringar över 750 000 euro. Trots detta medger kommissionen att detta inte alltid görs årligen. DEVCO vill dock betona att ränta från förhandsfinansiering alltid beaktas vid fastställande av den ekonomiska situationen innan kontrakt tecknas. 2013 kommer DEVCO att vidta följande specifika åtgärder i denna fråga:






  — | Påminnelse till vidaredelegerade utanordnare om reglerna i denna fråga. |
| --- | --- | --- |

19.

—

Påminnelse till vidaredelegerade utanordnare om reglerna i denna fråga.

| — | Utförlig granskning av alla kontrakt med öppen förhandsfinansiering på över 750 000 euro i slutet av 2012. |
| --- | --- |

—

Utförlig granskning av alla kontrakt med öppen förhandsfinansiering på över 750 000 euro i slutet av 2012.

För förhandsfinansiering på över 250 000 euro men under 750 000 euro medger det lokala Cris-systemet för närvarande endast att återbetalningskrav återförs till den ursprungliga utgiftsposten. Sålunda beaktas inte räntan. DEVCO har förutsett en utveckling av Cris-systemet, så att räntan kan beaktas. Detta planeras bli av tidigast i oktober 2013.

| 20. | Liksom tidigare år konstaterade revisionsrätten att transaktioner ofta hade bokförts felaktigt (19). En undersökning som EuropeAid genomförde 2012 visade också att transaktionerna ofta bokfördes felaktigt i det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris). Revisionsrätten fann visserligen inga väsentliga fel som påverkade räkenskapernas tillförlitlighet, men sådana misstag är fortfarande en källa till oro eftersom de påverkar riktigheten i de uppgifter som används för att upprätta årsredovisningen, särskilt när det gäller periodavgränsningen vid årets slut (20). |
| --- | --- |

20.

Liksom tidigare år konstaterade revisionsrätten att transaktioner ofta hade bokförts felaktigt (19). En undersökning som EuropeAid genomförde 2012 visade också att transaktionerna ofta bokfördes felaktigt i det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris). Revisionsrätten fann visserligen inga väsentliga fel som påverkade räkenskapernas tillförlitlighet, men sådana misstag är fortfarande en källa till oro eftersom de påverkar riktigheten i de uppgifter som används för att upprätta årsredovisningen, särskilt när det gäller periodavgränsningen vid årets slut (20).

| 20. | Som revisionsrätten anger har kommissionen vidtagit viktiga åtgärder 2012 som lett till en betydande förbättring av kvaliteten på uppgifterna. Kommissionen betonar sin avsikt att fortsätta sina åtgärder för att förbättra kvaliteten på uppgifterna.

  Efter den omfattande undersökning som genomfördes 2012 har en åtgärdsplan utarbetats och håller på att slutföras (planerat antagande i mitten av juli 2013). Flera av dess delar granskas redan och/eller har redan genomförts. Tillsammans med denna åtgärdsplan arbetar kommissionen för närvarande med att på flera sätt ytterligare förbättra kvaliteten på uppgifterna, däribland följande:








  a) | Förbättring av Cris i syfte att säkerställa att färre fel görs av användare (till exempel åtgärd 4.0 i huvudplanen, vars målsättning är ett förbättrat användargränssnitt för Cris, granskning av Cris-dokumentation samt skapande av ett datalexikon). |
| --- | --- | --- |

20.

Efter den omfattande undersökning som genomfördes 2012 har en åtgärdsplan utarbetats och håller på att slutföras (planerat antagande i mitten av juli 2013). Flera av dess delar granskas redan och/eller har redan genomförts. Tillsammans med denna åtgärdsplan arbetar kommissionen för närvarande med att på flera sätt ytterligare förbättra kvaliteten på uppgifterna, däribland följande:

a)

Förbättring av Cris i syfte att säkerställa att färre fel görs av användare (till exempel åtgärd 4.0 i huvudplanen, vars målsättning är ett förbättrat användargränssnitt för Cris, granskning av Cris-dokumentation samt skapande av ett datalexikon).

| b) | Fortsatt övervakning av Cris-uppgifter från huvudkontorets sida genom automatiska kontroller, riktade kvalitetskontroller av bokföring och, efter en riskbedömning, inledning av undersökningar av specifika poster. |
| --- | --- |

b)

Fortsatt övervakning av Cris-uppgifter från huvudkontorets sida genom automatiska kontroller, riktade kvalitetskontroller av bokföring och, efter en riskbedömning, inledning av undersökningar av specifika poster.

| c) | Förbättring av den information som användare får genom Cris kunskapsdatabas och specifika kurser. |
| --- | --- |

c)

Förbättring av den information som användare får genom Cris kunskapsdatabas och specifika kurser.

| d) | Upprättande av mer riktade nyckelutförandeindikatorer för att höja medvetenheten om vikten av god och konsekvent kvalitet på uppgifterna. |
| --- | --- |

d)

Upprättande av mer riktade nyckelutförandeindikatorer för att höja medvetenheten om vikten av god och konsekvent kvalitet på uppgifterna.

Transaktionernas korrekthet

| 21. | I
  bilaga 1
  sammanfattas resultatet av transaktionsgranskningen. |
| --- | --- |

21.

I
  bilaga 1
  sammanfattas resultatet av transaktionsgranskningen.

Inkomster

| 22. | Vid granskningen konstaterade revisionsrätten att inkomsttransaktionerna inte innehöll några väsentliga fel. |
| --- | --- |

22.

Vid granskningen konstaterade revisionsrätten att inkomsttransaktionerna inte innehöll några väsentliga fel.

Åtaganden

| 23. | Vid granskningen konstaterade revisionsrätten att åtagandena inte innehöll några väsentliga fel. |
| --- | --- |

23.

Vid granskningen konstaterade revisionsrätten att åtagandena inte innehöll några väsentliga fel.

Utgiftstransaktioner

| 24. | Vid granskningen av 167 transaktioner konstaterade revisionsrätten att 44 (26 %) av dem innehöll fel. Revisionsrätten uppskattar den mest sannolika felprocenten till 3,0 % (21). |
| --- | --- |

24.

Vid granskningen av 167 transaktioner konstaterade revisionsrätten att 44 (26 %) av dem innehöll fel. Revisionsrätten uppskattar den mest sannolika felprocenten till 3,0 % (21).

Projekt

| 25. | Av det urval av 127 utgiftstransaktioner som granskades innehöll 41 (32 %) fel, varav 28 (68 %) var kvantifierbara fel. Av de 28 transaktioner som innehöll kvantifierbara fel var 20 slutliga transaktioner som redan hade granskats av kommissionen. |
| --- | --- |

25.

Av det urval av 127 utgiftstransaktioner som granskades innehöll 41 (32 %) fel, varav 28 (68 %) var kvantifierbara fel. Av de 28 transaktioner som innehöll kvantifierbara fel var 20 slutliga transaktioner som redan hade granskats av kommissionen.

| 26. | Fel konstaterades oftare i transaktioner som gällde programkostnadsförslag och bidragsöverenskommelser mellan kommissionen och internationella organisationer än i andra former av stöd: av de 71 transaktioner av denna typ som granskades innehöll 31 (44 %) fel. |
| --- | --- |

26.

Fel konstaterades oftare i transaktioner som gällde programkostnadsförslag och bidragsöverenskommelser mellan kommissionen och internationella organisationer än i andra former av stöd: av de 71 transaktioner av denna typ som granskades innehöll 31 (44 %) fel.

| 27. | De huvudsakliga typerna av kvantifierbara fel som konstaterades i transaktioner avseende de aktuella projekten (se ruta 1) var följande:






  a) | Stödberättigande: utgifter för verksamheter som inte omfattades av kontraktet (12 transaktioner), stödmottagaren följde inte upphandlingsförfarandena (4 transaktioner) och utgifterna uppkom utanför genomförandeperioden (2 transaktioner) eller överskred den fastställda budgeten (2 transaktioner). |
| --- | --- | --- |

27.

De huvudsakliga typerna av kvantifierbara fel som konstaterades i transaktioner avseende de aktuella projekten (se ruta 1) var följande:

a)

Stödberättigande: utgifter för verksamheter som inte omfattades av kontraktet (12 transaktioner), stödmottagaren följde inte upphandlingsförfarandena (4 transaktioner) och utgifterna uppkom utanför genomförandeperioden (2 transaktioner) eller överskred den fastställda budgeten (2 transaktioner).

| b) | Förekomst: fakturor eller andra styrkande handlingar för utgifter saknades (2 transaktioner), tjänster tillhandahölls inte eller bygg- och anläggningsarbeten genomfördes inte (2 transaktioner) och stödmottagarna hade inte haft de aktuella utgifterna (1 transaktion). |
| --- | --- |

b)

Förekomst: fakturor eller andra styrkande handlingar för utgifter saknades (2 transaktioner), tjänster tillhandahölls inte eller bygg- och anläggningsarbeten genomfördes inte (2 transaktioner) och stödmottagarna hade inte haft de aktuella utgifterna (1 transaktion).

| c) | Riktighet: felaktig beräkning av utgifter som man hade begärt ersättning för (3 transaktioner). |
| --- | --- |

c)

Riktighet: felaktig beräkning av utgifter som man hade begärt ersättning för (3 transaktioner).

| |
| --- |

Bygg- och anläggningsarbeten hade inte genomförts

| |
| --- |

Revisionsrätten granskade en mellanliggande betalning på 464 640 euro inom ett kontrakt om vägunderhåll i Senegal. Byggarbeten som gällde konsolidering av den nedre delen av en fördämning, som fakturerades av entreprenören, attesterades av tillsynsmannen och betalades av kommissionen, hade inte genomförts. Kommissionen har sedan dess påbörjat en omfattande teknisk granskning av kontraktet.

Bygg- och anläggningsarbeten hade inte genomförts

Av den tekniska granskningsrapporten från april 2013 framgår det att totalt 39 095 euro inte hade realiserats (0,94 % av det totala kontraktspriset) som debiterats för förstärkningar av vägrenarna.

Samtidigt utförde byggentreprenören förstärkningarna av vägrenarna, som fakturerats.

Vid den slutliga avräkningen kommer den decentraliserade upphandlande myndigheten att besluta om föreläggande av betalningskrav och avtalsvite för byggentreprenören och uppdragstagaren som övervakade byggentreprenaden.

Kontraktsvärdet var högre än det tillåtna taket

Revisionsrätten granskade regleringen av ett förskott på 305 738 euro inom ett program i hälsosektorn i Demokratiska republiken Kongo. Värdet på två kontrakt hade ökat med 58 respektive 68 % för kompletterande bygg- och anläggningsarbeten som var nödvändiga för att det ursprungliga kontraktet skulle kunna avslutas. Projektledningsenheten i den nationella regeringsförvaltningen var inte medveten om att det fanns ett tak på 50 % av värdet på det ursprungliga kontraktet för sådana kompletterande byggarbeten.

Kontraktsvärdet var högre än det tillåtna taket

En kompletterande granskning pågår för att fastställa alla andra icke berättigade belopp.

EU-delegationen påminde den nationella utanordnaren om de tillämpliga reglerna. Den nationella utanordnaren skickade ut en rundskrivelse, vars innehåll tidigare hade avtalats med EU-delegationen.

| 28. | De vanligaste typerna av icke kvantifierbara fel gällde otillräckliga styrkande handlingar (5 transaktioner) och brister i upphandlingsförfarandena (5 transaktioner). |
| --- | --- |

28.

De vanligaste typerna av icke kvantifierbara fel gällde otillräckliga styrkande handlingar (5 transaktioner) och brister i upphandlingsförfarandena (5 transaktioner).

Budgetstöd

| 29. | När det gäller de 40 transaktioner avseende budgetstöd som granskades innehöll 3 (8 %) fel, varav 2 (67 %) var kvantifierbara fel. |
| --- | --- |

29.

När det gäller de 40 transaktioner avseende budgetstöd som granskades innehöll 3 (8 %) fel, varav 2 (67 %) var kvantifierbara fel.

| 29. | Kommissionen delar inte revisionsrättens analys av ett kvantifierbart fel. |
| --- | --- |

29.

| 30. | De kvantifierbara fel som revisionsrätten fann i budgetstödtransaktionerna gällde att poängsättningsmetoden för att avgöra om mottagarna har uppfyllt villkoren för resultatrelaterade betalningar hade tillämpats felaktigt eller att man inte hade lyckats bedöma om specifika villkor för betalningar hade uppfyllts (2 transaktioner) (se ruta 2). Revisionsrätten identifierade även icke kvantifierbara fel: kommissionen kunde inte på ett tillfredsställande sätt visa att mottagarna hade uppfyllt de allmänna stödvillkoren för utbetalningar av budgetstöd (22). Kommissionen jämförde inte vilka framsteg mottagarländerna hade gjort när det gällde att genomföra en viss politik eller reformen av förvaltningen av offentliga finanser med de mål som hade fastställts för den granskade perioden (2 transaktioner). |
| --- | --- |

30.

De kvantifierbara fel som revisionsrätten fann i budgetstödtransaktionerna gällde att poängsättningsmetoden för att avgöra om mottagarna har uppfyllt villkoren för resultatrelaterade betalningar hade tillämpats felaktigt eller att man inte hade lyckats bedöma om specifika villkor för betalningar hade uppfyllts (2 transaktioner) (se ruta 2). Revisionsrätten identifierade även icke kvantifierbara fel: kommissionen kunde inte på ett tillfredsställande sätt visa att mottagarna hade uppfyllt de allmänna stödvillkoren för utbetalningar av budgetstöd (22). Kommissionen jämförde inte vilka framsteg mottagarländerna hade gjort när det gällde att genomföra en viss politik eller reformen av förvaltningen av offentliga finanser med de mål som hade fastställts för den granskade perioden (2 transaktioner).

| 30. | Budgetstöd är ett politiskt instrument som baseras på ett långsiktigt förtroendeförhållande mellan kommissionen och partnerländerna. Vid betalningsbeslut beaktar kommissionen de framsteg som gjorts med avseende på de enskilda indikatorerna och villkoren.

  Kommissionen konstaterar med tillfredsställelse den väsentliga minskningen av antalet icke-kvantifierbara fel på senare år.


  Kommissionen anser att utvärderingen av uppnådda indikatorvärden enligt överenskommelse med partnerregeringen inte ska göras alltför strikt. Medan villkoren för resultatbaserade betalningar är viktiga för att stimulera länders framsteg mot viktiga politiska mål, anser kommissionen att indikatorerna måste bedömas utifrån målen de mäter och landets utvecklingskontext. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen konstaterar med tillfredsställelse den väsentliga minskningen av antalet icke-kvantifierbara fel på senare år.

Kommissionen anser att utvärderingen av uppnådda indikatorvärden enligt överenskommelse med partnerregeringen inte ska göras alltför strikt. Medan villkoren för resultatbaserade betalningar är viktiga för att stimulera länders framsteg mot viktiga politiska mål, anser kommissionen att indikatorerna måste bedömas utifrån målen de mäter och landets utvecklingskontext.

| |
| --- |

Man lyckades inte fastställa ett särskilt betalningsvillkor

| |
| --- |

Revisionsrätten granskade en betalning på 600 000 euro som gällde stöd till det ekonomiska reformprogrammet 2007–2010 i Vanuatu, som innefattade en resultatbaserad rörlig delbetalning på 200 000 euro. Enligt finansieringsöverenskommelsen skulle kommissionen välja ut särskilda resultatindikatorer som fastställts i den årliga utvecklingsrapporten om förvaltningen av de offentliga finanserna, vilket den inte gjorde. Kommissionen ansåg att det räckte att förlita sig på en bedömning av Vanuatus samlade framsteg vad gäller reformen av förvaltningen av de offentliga finanserna (ett allmänt villkor för stödberättigande) för att betala ut den rörliga delbetalningen. Detta strider mot finansieringsöverenskommelsen som föreskriver att kommissionen endast får göra utbetalningen om både särskilda och allmänna villkor är uppfyllda.

Man lyckades inte fastställa ett särskilt betalningsvillkor

I enlighet med kommissionens beslut är ramavtalets både allmänna och särskilda villkor för offentlig finansförvaltning väsentligen desamma och avser övergripande reformframsteg inom offentlig finansförvaltning. Kommissionen bedömde härvidlag Vanuatus övergripande framsteg som positiva fram till 2010. De relevanta indikatorerna för offentlig finansförvaltning i den statliga årliga utvecklingsrapporten bekräftade denna positiva tendens. Dessutom bekräftade delegationen att även under det politiskt svåra året 2011 denna positiva tendens och ansträngningen fortsatte, i enlighet med 2008 års reformstrategi för offentlig finansförvaltning.

Systemens ändamålsenlighet

| 31. | I
  bilaga 2
  sammanfattas resultatet av revisionsrättens granskning av systemen för övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

31.

I
  bilaga 2
  sammanfattas resultatet av revisionsrättens granskning av systemen för övervakning och kontroll.

Förhandskontroller

| 32. | Med tanke på högriskmiljön (se punkt 6) bygger EuropeAids kontrollram främst på förhandskontroller (som utförs av kommissionspersonal, externa tillsynsmän eller externa revisorer innan projektutbetalningarna görs) för att man ska förebygga eller upptäcka och korrigera oriktiga betalningar. Liksom tidigare år visar den felfrekvens som revisionsrätten konstaterade, bland annat några fel i de slutgiltiga kostnadsredovisningar som hade granskats vid externa revisioner och utgiftskontroller, på brister i förhandskontrollerna. En undersökning som EuropeAid genomförde 2012 visade också att ett stort antal (en tredjedel) av de granskningsrapporter som togs emot 2011 inte hade tillräckligt hög kvalitet. |
| --- | --- |

32.

Med tanke på högriskmiljön (se punkt 6) bygger EuropeAids kontrollram främst på förhandskontroller (som utförs av kommissionspersonal, externa tillsynsmän eller externa revisorer innan projektutbetalningarna görs) för att man ska förebygga eller upptäcka och korrigera oriktiga betalningar. Liksom tidigare år visar den felfrekvens som revisionsrätten konstaterade, bland annat några fel i de slutgiltiga kostnadsredovisningar som hade granskats vid externa revisioner och utgiftskontroller, på brister i förhandskontrollerna. En undersökning som EuropeAid genomförde 2012 visade också att ett stort antal (en tredjedel) av de granskningsrapporter som togs emot 2011 inte hade tillräckligt hög kvalitet.

| 32. | Kommissionen fäster stor vikt vid kvaliteten på granskningar och utvecklar verktyg för att hjälpa granskare vid kommissionen att bättre bedöma kvaliteten på granskningsrapporten. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Två EU-delegationer som revisionsrätten besökte följde inte upp granskningsrapporterna ordentligt. I den årliga verksamhetsrapporten medger man att en viktig orsak till fel är att icke stödberättigande belopp inte återkrävs eller att det inte finns någon förklaring till varför ett belopp inte återkrävs till följd av gransknings- eller utgiftskontrollrapporter (23). |
| --- | --- |

33.

Två EU-delegationer som revisionsrätten besökte följde inte upp granskningsrapporterna ordentligt. I den årliga verksamhetsrapporten medger man att en viktig orsak till fel är att icke stödberättigande belopp inte återkrävs eller att det inte finns någon förklaring till varför ett belopp inte återkrävs till följd av gransknings- eller utgiftskontrollrapporter (23).

| 33. | I den arbetsplan som det det hänvisas till i kommissionens svar på punkt 38 planeras utveckling av ett särskilt verktyg genom revisionsmodulen i Cris som gör att kommissionen kan följa upp granskningsrapporterna ordentligt. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Revisionsrättens granskning visade att en sen reglering och ett sent avslutande av kontrakt påverkar kvaliteten på förhandskontrollerna och markant ökar risken för en bruten revisionskedja eller för att det saknas styrkande handlingar (24). I både EUF- och EU-budgettransaktioner hittade revisionsrätten gamla kontrakt där utgifterna hade godkänts sent. Det medför att motsvarande enskilda finansiella åtaganden antingen fortfarande är utestående eller att de avslutades långt efter det att kontraktets genomförandeperiod hade tagit slut. |
| --- | --- |

34.

Revisionsrättens granskning visade att en sen reglering och ett sent avslutande av kontrakt påverkar kvaliteten på förhandskontrollerna och markant ökar risken för en bruten revisionskedja eller för att det saknas styrkande handlingar (24). I både EUF- och EU-budgettransaktioner hittade revisionsrätten gamla kontrakt där utgifterna hade godkänts sent. Det medför att motsvarande enskilda finansiella åtaganden antingen fortfarande är utestående eller att de avslutades långt efter det att kontraktets genomförandeperiod hade tagit slut.

| 34. | Som en del av en extern undersökning 2012 har kommissionen infört ett förfarande, där alla kontrakt granskas vars aktivitetsperiod har löpt ut för mer än 18 månader sedan. Avdelningarna ska meddela varför kontrakten fortfarande löper och sina planer för att säkerställa att kontrakten kan avslutas så snart som möjligt. Detta har lett till att antalet löpande EUF-kontrakt vid årets slut minskat med 1 038 st. (från 7 470 i slutet av 2011 till 6 432 i slutet av 2012). Ett liknande förfarande har inletts i april 2013 för att fortsätta denna åtgärd. |
| --- | --- |

34.

Uppföljning och övervakning

Förvaltningsinformationssystem

| 35. | Såsom påpekats i tidigare årsrapporter (25) finns det brister i EuropeAids förvaltningsinformationssystem när det gäller resultaten och uppföljningen av externa revisioner, utgiftskontroller och uppföljningsbesök. Det gör det svårt för generaldirektören att hålla enhetschefer eller delegationschefer ansvariga för att i tid följa upp och korrigera systembrister eller fel som konstaterats. |
| --- | --- |

35.

Såsom påpekats i tidigare årsrapporter (25) finns det brister i EuropeAids förvaltningsinformationssystem när det gäller resultaten och uppföljningen av externa revisioner, utgiftskontroller och uppföljningsbesök. Det gör det svårt för generaldirektören att hålla enhetschefer eller delegationschefer ansvariga för att i tid följa upp och korrigera systembrister eller fel som konstaterats.

| 35. | Revisionsmodulen i det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris) utformades för att planera och registrera externa revisionsresultat och inte för att dokumentera kommissionens uppföljningsåtgärder efter revision. Kommissionen skulle emellertid vilja utveckla denna funktion på medellång sikt, under förutsättning att det finns tillräckliga resurser för detta.

  Kommissionen har utarbetat ett verktyg för uppdragsplanering. Dessutom förbereder den en reform av övervakning och rapportering som ska genomföras tidigt 2014. |
| --- | --- |

35.

Kommissionen har utarbetat ett verktyg för uppdragsplanering. Dessutom förbereder den en reform av övervakning och rapportering som ska genomföras tidigt 2014.

Övervakningsbesök

| 36. | Alla sju EU-delegationer som revisionsrätten besökte hade en god överblick över det operativa genomförandet av projekt, främst genom uppföljningsbesöken. Men endast en av de sju EU-delegationerna valde ut och planerade dessa besök utifrån en riskbedömning. EuropeAid håller på att ta fram ett verktyg som ska hjälpa EU-delegationerna att bättre kontrollera portföljen av projekt och prioritera besök hos dem som särskilt behöver övervakas utifrån riskbedömningar. Revisionsrätten konstaterade även brister i hur två av de sju EU-delegationerna övervakade projektgenomförandet eller följde upp resultaten av dessa besök. |
| --- | --- |

36.

Alla sju EU-delegationer som revisionsrätten besökte hade en god överblick över det operativa genomförandet av projekt, främst genom uppföljningsbesöken. Men endast en av de sju EU-delegationerna valde ut och planerade dessa besök utifrån en riskbedömning. EuropeAid håller på att ta fram ett verktyg som ska hjälpa EU-delegationerna att bättre kontrollera portföljen av projekt och prioritera besök hos dem som särskilt behöver övervakas utifrån riskbedömningar. Revisionsrätten konstaterade även brister i hur två av de sju EU-delegationerna övervakade projektgenomförandet eller följde upp resultaten av dessa besök.

| 36. | I ett fall har EU-delegationen följt upp övervakningsrapportens huvudresultat. Det svåra säkerhetsläget var huvudorsaken till problemen med att genomföra vägarbeten som konstaterades i uppdragsrapporten.

  I det andra fallet har delegationen vidtagit åtgärder för att närmare övervaka genomförandet av projektets andra etapp. |
| --- | --- |

36.

I det andra fallet har delegationen vidtagit åtgärder för att närmare övervaka genomförandet av projektets andra etapp.

Uppskattning av procentsatsen för kvarstående fel 2012

| 37. | Som revisionsrätten tidigare rekommenderat (26) gjorde EuropeAid sin första undersökning för att uppskatta den kvarstående felprocenten, det vill säga den felnivå som undgått alla förvaltningskontroller som ska förebygga, upptäcka och korrigera fel. Vid undersökningen granskade man ett representativt urval av transaktioner från avslutade kontrakt för att avgöra om utgifterna hade använts för det avsedda syftet, om de var förenliga med relevanta regler och hade beräknats korrekt. De fel som konstaterades användes till att uppskatta den mest sannolika felprocenten i populationen av avslutade kontrakt. |
| --- | --- |

37.

Som revisionsrätten tidigare rekommenderat (26) gjorde EuropeAid sin första undersökning för att uppskatta den kvarstående felprocenten, det vill säga den felnivå som undgått alla förvaltningskontroller som ska förebygga, upptäcka och korrigera fel. Vid undersökningen granskade man ett representativt urval av transaktioner från avslutade kontrakt för att avgöra om utgifterna hade använts för det avsedda syftet, om de var förenliga med relevanta regler och hade beräknats korrekt. De fel som konstaterades användes till att uppskatta den mest sannolika felprocenten i populationen av avslutade kontrakt.

| 38. | Resultatet av undersökningen av den kvarstående felprocenten presenteras i den årliga verksamhetsrapporten (27). I den uppskattar man den kvarstående felprocenten till 3,63 %, dvs. över den väsentlighetsgräns på 2 % som EuropeAids generaldirektör har fastställt. Den huvudsakliga typen av fel som konstaterades i undersökningen var följande:






  a) | Fel i transaktioner med internationella organisationer (38,0 % av den kvarstående felprocenten). |
| --- | --- | --- |

38.

Resultatet av undersökningen av den kvarstående felprocenten presenteras i den årliga verksamhetsrapporten (27). I den uppskattar man den kvarstående felprocenten till 3,63 %, dvs. över den väsentlighetsgräns på 2 % som EuropeAids generaldirektör har fastställt. Den huvudsakliga typen av fel som konstaterades i undersökningen var följande:

a)

Fel i transaktioner med internationella organisationer (38,0 % av den kvarstående felprocenten).

| b) | Belopp som inte har återkrävts (eller belopp för vilka det saknas en förklaring till varför de inte återkrävts och som inte rör internationella organisationer) till följd av gransknings- eller kontrollbesöksrapporter (26,7 % av den kvarstående felprocenten). |
| --- | --- |

b)

Belopp som inte har återkrävts (eller belopp för vilka det saknas en förklaring till varför de inte återkrävts och som inte rör internationella organisationer) till följd av gransknings- eller kontrollbesöksrapporter (26,7 % av den kvarstående felprocenten).

| c) | Fel som gäller medel som förvaltas indirekt av andra stödmottagare än internationella organisationer (20,1 % av den kvarstående felprocenten). |
| --- | --- |

c)

Fel som gäller medel som förvaltas indirekt av andra stödmottagare än internationella organisationer (20,1 % av den kvarstående felprocenten).

| d) | Brist på dokumentation om upphandlingsförfaranden (15,2 % av den kvarstående felprocenten). |
| --- | --- |

d)

Brist på dokumentation om upphandlingsförfaranden (15,2 % av den kvarstående felprocenten).

| 38. | I enlighet med kommissionens förfaranden har en åtgärdsplan upprättats för att ytterligare förbättra det interna kontrollsystemet. Det inbegriper bland annat åtgärder för ökad medvetenhet, utbildning och vägledning, skärpning av delegationers ansvar, ett utökat samarbete med internationella organisationer och effektivisering av kontrollsystemet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Metoden för att uppskatta den kvarstående felprocenten var i allmänhet väl utformad, och undersökningen har gett intressanta och potentiellt användbara resultat. Metoden kan dock förbättras ytterligare i ett antal avseenden som gäller följande: |
| --- | --- |

39.

Metoden för att uppskatta den kvarstående felprocenten var i allmänhet väl utformad, och undersökningen har gett intressanta och potentiellt användbara resultat. Metoden kan dock förbättras ytterligare i ett antal avseenden som gäller följande:

| 39. | Resultatet av 2012 års undersökning av den kvarstående felfrekvensen ingick direkt i kvalitetssäkringen för 2012 års årliga verksamhetsrapport och var därmed mycket användbar för kommissionen. 2012 års undersökning av den kvarstående felfrekvensen var den första som genomfördes och de lärdomar som dras från detta första förfarande kommer att möjliggöra förfiningar av metoden. |
| --- | --- |

39.

| a) | Den grad av förtroende som man sätter till tidigare gransknings- eller kontrollrapporter. |
| --- | --- |

a)

Den grad av förtroende som man sätter till tidigare gransknings- eller kontrollrapporter.

| a) | Kommissionen kommer att ta upp denna fråga med uppdragstagaren. |
| --- | --- |

a)

| b) | Metoden för att beräkna felprocenten i enskilda transaktioner. |
| --- | --- |

b)

Metoden för att beräkna felprocenten i enskilda transaktioner.

| b) | Kommissionen kommer att ta upp denna fråga med uppdragstagaren. |
| --- | --- |

b)

| c) | Hanteringen av transaktioner där det inte fanns någon lättåtkomlig dokumentation. |
| --- | --- |

c)

Hanteringen av transaktioner där det inte fanns någon lättåtkomlig dokumentation.

| c) | De steg som ska tas för att göra skattningar anges i detalj i den reviderade instruktionsboken för kvarstående felfrekvens, vilken kommer att tillämpas på 2013 års förfarande för kvarstående felfrekvens. |
| --- | --- |

c)

Internrevision

| 40. | I årsrapporten för 2011 (28) påpekade revisionsrätten att kommissionens omorganisation som ägde rum 2011 hade stor inverkan på internrevisionsfunktionens (29) verksamhet. I sitt svar på revisionsrättens årsrapport för 2011 åtog sig kommissionen att bedöma internrevisionsfunktionens kapacitet och överväga att stärka den vid behov (30). Detta har inte gjorts. Det skedde ingen förbättring 2012: genomförandet av internrevisionsfunktionens årliga arbetsplan påverkades återigen på ett betydande och negativt sätt av omorganisationen (31). |
| --- | --- |

40.

I årsrapporten för 2011 (28) påpekade revisionsrätten att kommissionens omorganisation som ägde rum 2011 hade stor inverkan på internrevisionsfunktionens (29) verksamhet. I sitt svar på revisionsrättens årsrapport för 2011 åtog sig kommissionen att bedöma internrevisionsfunktionens kapacitet och överväga att stärka den vid behov (30). Detta har inte gjorts. Det skedde ingen förbättring 2012: genomförandet av internrevisionsfunktionens årliga arbetsplan påverkades återigen på ett betydande och negativt sätt av omorganisationen (31).

| 40. | Sedan 2013 har internrevisionsfunktionens verksamhet förbättrats, efter flera åtgärder som vidtagits i detta avseende. |
| --- | --- |

40.

Granskning av den årliga verksamhetsrapporten

| 41. | I sin förklaring gör generaldirektören en reservation om transaktionernas laglighet och korrekthet eftersom det belopp som anses vara utsatt för risk (259,5 miljoner euro) utgör mer än 2 % av de godkända betalningarna under rapporteringsperioden. |
| --- | --- |

41.

I sin förklaring gör generaldirektören en reservation om transaktionernas laglighet och korrekthet eftersom det belopp som anses vara utsatt för risk (259,5 miljoner euro) utgör mer än 2 % av de godkända betalningarna under rapporteringsperioden.

| 42. | Generaldirektören uppger dock att de kontrollförfaranden som finns ger nödvändiga garantier för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (32). I den årliga verksamhetsrapporten anges också att den kvarstående felprocenten på 3,63 % är en uppskattning av det högsta belopp som är utsatt för risk (33), att detta inte innebär att det övergripande kontrollsystemet kan ifrågasättas och att de flesta felen är kopplade till ett begränsat antal brister som främst gäller genomförandet av kontroller som kan och senare kommer att åtgärdas av generaldirektoratet för utveckling och samarbete – EuropeAid under 2013 (34). |
| --- | --- |

42.

Generaldirektören uppger dock att de kontrollförfaranden som finns ger nödvändiga garantier för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (32). I den årliga verksamhetsrapporten anges också att den kvarstående felprocenten på 3,63 % är en uppskattning av det högsta belopp som är utsatt för risk (33), att detta inte innebär att det övergripande kontrollsystemet kan ifrågasättas och att de flesta felen är kopplade till ett begränsat antal brister som främst gäller genomförandet av kontroller som kan och senare kommer att åtgärdas av generaldirektoratet för utveckling och samarbete – EuropeAid under 2013 (34).

| 43. | Revisionsrätten anser att detta är en vilseledande presentation av resultatet av undersökningen om den kvarstående felprocenten: |
| --- | --- |

43.

Revisionsrätten anser att detta är en vilseledande presentation av resultatet av undersökningen om den kvarstående felprocenten:

43.

| a) | Den kvarstående felprocenten är inte ett ”högsta belopp” utan en bästa uppskattning (eller en uppskattning av den mest sannolika felprocenten). Den verkliga felnivån kan vara högre. |
| --- | --- |

a)

Den kvarstående felprocenten är inte ett ”högsta belopp” utan en bästa uppskattning (eller en uppskattning av den mest sannolika felprocenten). Den verkliga felnivån kan vara högre.

| a) | Kommissionen medger att det riskbelopp som anges i Generaldirektoratets för utveckling och samarbete årliga verksamhetsrapport för 2012 är den troligaste skattningen, i enlighet med de gällande instruktionerna för 2012 års årliga verksamhetsrapporter. Den verkliga felnivån kan vara högre, men också lägre. |
| --- | --- |

a)

| b) | Den kvarstående felprocenten är inte en uppskattning av det belopp som är utsatt för risk utan en uppskattning av de fel som fortfarande inte har upptäckts och korrigerats när förvaltningscykeln har avslutats och därför är slutgiltiga (35). |
| --- | --- |

b)

Den kvarstående felprocenten är inte en uppskattning av det belopp som är utsatt för risk utan en uppskattning av de fel som fortfarande inte har upptäckts och korrigerats när förvaltningscykeln har avslutats och därför är slutgiltiga (35).

| b) | Begreppet ”riskbelopp” tillämpas i de årliga verksamhetsrapporterna i full överensstämmelse med kommissionens gällande instruktioner för utarbetandet av dessa. I instruktionerna fastställs ”riskbelopp” som felens ekonomiska inverkan på faktisk finansiell budgetexponering under kalenderåret.

  Kommissionen medger att resultaten av undersökningen av den kvarstående felfrekvensen inte är en skattning av riskbeloppet. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen medger att resultaten av undersökningen av den kvarstående felfrekvensen inte är en skattning av riskbeloppet.

| c) | Systemen för övervakning och kontroll är inte ändamålsenliga när de inte lyckas upptäcka och korrigera väsentliga fel. |
| --- | --- |

c)

Systemen för övervakning och kontroll är inte ändamålsenliga när de inte lyckas upptäcka och korrigera väsentliga fel.

| c) | De flesta fel har koppling till ett begränsat antal brister, främst genomförandet av kontroller. Kontrollsystemets utformning verkar därmed vara bra och behöver inte ändras. |
| --- | --- |

c)

| d) | Den årliga verksamhetsrapporten beskriver den vanligaste typen av fel som uppstår i EuropeAids utgifter (36), men med undantag av bristerna i återkravsprocessen analyserar man inte varför de uppstod eller vilka aspekter av EuropeAids system för övervakning och kontroll som inte fungerade. |
| --- | --- |

d)

Den årliga verksamhetsrapporten beskriver den vanligaste typen av fel som uppstår i EuropeAids utgifter (36), men med undantag av bristerna i återkravsprocessen analyserar man inte varför de uppstod eller vilka aspekter av EuropeAids system för övervakning och kontroll som inte fungerade.

| d) | Vid nästa årliga verksamhetsrapport kommer kommissionen att genomföra den analys som krävs enligt de gällande instruktionerna. Åtgärdsplanen som det hänvisas till i punkt 38 avser alla slags fel som belagts av kontrollsystemet och revisionsrätten. Åtgärdsplanen föregicks av en grundlig analys av dessa fels orsaker. Dessutom inkluderade den definitioner av hur fel enligt åtgärdsplanen hanteras. I analysen drogs slutsatsen att kontrollutformningen i sig var bra och att de fel som uppträdde främst berodde på genomförande. |
| --- | --- |

d)

| 44. | År 2012 gjorde internrevisionsfunktionen en begränsad granskning av EuropeAids process för att utarbeta den årliga verksamhetsrapporten. Man konstaterade att verksamhetsrapporten inte innehåller tillräcklig information om hur generaldirektoratet bygger upp rimliga garantier om utgifternas laglighet och korrekthet på flerårig basis. Detta bekräftar revisionsrättens iakttagelser. |
| --- | --- |

44.

År 2012 gjorde internrevisionsfunktionen en begränsad granskning av EuropeAids process för att utarbeta den årliga verksamhetsrapporten. Man konstaterade att verksamhetsrapporten inte innehåller tillräcklig information om hur generaldirektoratet bygger upp rimliga garantier om utgifternas laglighet och korrekthet på flerårig basis. Detta bekräftar revisionsrättens iakttagelser.

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

| 45. | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att räkenskaperna för EUF för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av EUF:s finansiella ställning och det finansiella resultatet och kassaflödena för året i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och de redovisningsregler som räkenskapsföraren har antagit. |
| --- | --- |

45.

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att räkenskaperna för EUF för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av EUF:s finansiella ställning och det finansiella resultatet och kassaflödena för året i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och de redovisningsregler som räkenskapsföraren har antagit.

| 46. | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten följande slutsatser för det budgetår som slutade den 31 december 2012:






  a) | EUF:s inkomster innehöll inte några väsentliga fel. |
| --- | --- | --- |

46.

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten följande slutsatser för det budgetår som slutade den 31 december 2012:

a)

EUF:s inkomster innehöll inte några väsentliga fel.

| b) | EUF:s åtaganden innehöll inte några väsentliga fel. |
| --- | --- |

b)

EUF:s åtaganden innehöll inte några väsentliga fel.

| c) | EUF:s utgiftstransaktioner innehöll väsentliga fel (se punkterna 24–30). |
| --- | --- |

c)

EUF:s utgiftstransaktioner innehöll väsentliga fel (se punkterna 24–30).

| 47. | På grundval av sitt revisionsarbete konstaterade revisionsrätten att de system för övervakning och kontroll vid EuropeAid som granskades var delvis ändamålsenliga (se punkterna 18 och 31–44). |
| --- | --- |

47.

På grundval av sitt revisionsarbete konstaterade revisionsrätten att de system för övervakning och kontroll vid EuropeAid som granskades var delvis ändamålsenliga (se punkterna 18 och 31–44).

| 47. | Kommissionen håller med om att kontrollsystemets utformning i stort sett är konsekvent och bra, men att genomförandet av kontrollmekanismerna måste förbättras. |
| --- | --- |

47.

Rekommendationer

| 48. | Bilaga 3
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationer i tidigare årsrapporter har genomförts. I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten 16 rekommendationer. EuropeAid har genomfört fem rekommendationer fullt ut, medan tre har genomförts i de flesta avseenden och åtta i vissa avseenden. |
| --- | --- |

48.

Bilaga 3
  visar resultatet av revisionsrättens uppföljning av hur rekommendationer i tidigare årsrapporter har genomförts. I årsrapporterna för 2009 och 2010 lämnade revisionsrätten 16 rekommendationer. EuropeAid har genomfört fem rekommendationer fullt ut, medan tre har genomförts i de flesta avseenden och åtta i vissa avseenden.

| 49. | När det gäller de rekommendationer som har genomförts endast i vissa avseenden håller EuropeAid på att vidta åtgärder, men mer tid behövs för att rekommendationerna ska kunna genomföras på ett tillfredsställande sätt:






  a) | EuropeAid har gått med i en arbetsgrupp som leds av generaldirektoratet för budget för att se över kostnadseffektiviteten i den övergripande kontrollstrukturen. |
| --- | --- | --- |

49.

När det gäller de rekommendationer som har genomförts endast i vissa avseenden håller EuropeAid på att vidta åtgärder, men mer tid behövs för att rekommendationerna ska kunna genomföras på ett tillfredsställande sätt:

a)

EuropeAid har gått med i en arbetsgrupp som leds av generaldirektoratet för budget för att se över kostnadseffektiviteten i den övergripande kontrollstrukturen.

| b) | EuropeAid håller på att ta fram verktyg och riktlinjer för att EU-delegationerna bättre ska kunna prioritera sina övervakningsbesök hos projekt och bedöma kvaliteten på granskningsrapporterna. |
| --- | --- |

b)

EuropeAid håller på att ta fram verktyg och riktlinjer för att EU-delegationerna bättre ska kunna prioritera sina övervakningsbesök hos projekt och bedöma kvaliteten på granskningsrapporterna.

| c) | EuropeAid håller på att utveckla nya funktioner inom revisionsmodulen i informationssystemet Cris för att förbättra uppföljningen av granskningsrapporter. |
| --- | --- |

c)

EuropeAid håller på att utveckla nya funktioner inom revisionsmodulen i informationssystemet Cris för att förbättra uppföljningen av granskningsrapporter.

| 50. | EuropeAid har inte gjort tillräckliga framsteg när det gäller kvaliteten på uppgifterna i informationssystemet Cris. Trots ansträngningarna att göra EU-delegationerna medvetna om detta är det fortfarande en källa till oro (se punkt 20). |
| --- | --- |

50.

EuropeAid har inte gjort tillräckliga framsteg när det gäller kvaliteten på uppgifterna i informationssystemet Cris. Trots ansträngningarna att göra EU-delegationerna medvetna om detta är det fortfarande en källa till oro (se punkt 20).

| 50. | Kommissionen har fastställt en huvudplan för uppgifternas kvalitet där olika åtgärdsplaner ingår, bland annat utbildning av personal och kommunikation med delegationerna. Detta kommer att säkerställa att kommissionens personal är bättre utbildad och mer medveten om bästa praxis och riktlinjer vid kodning av uppgifter i Cris. Ett omfattande projekt för förbättring av Cris användargränssnitt har även inletts för att minska kodningsfel. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten följande: |
| --- | --- |

51.

Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2012 rekommenderar revisionsrätten följande:

| — | Rekommendation 1: EuropeAid bör se över sin metod för att uppskatta den kvarstående felprocenten. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 1: EuropeAid bör se över sin metod för att uppskatta den kvarstående felprocenten.

Kommissionen tillstyrker en förfining av metoden för kvarstående felfrekvens utifrån lärdomarna av detta första förfarande. Kommissionen har redan vidtagit åtgärder i detta avseende. I början av 2013 års förfarande har uppdragstagaren anmodats att utarbeta en reviderad metod och en handbok som beaktar de lärdomar som dragits under det första förfarandet för kvarstående felfrekvens 2012. Denna förfinade metod kommer att tillämpas under 2013 års förfarande.

| — | Rekommendation 2: EuropeAid bör ge en korrekt beskrivning av resultatet av undersökningarna av den kvarstående felprocenten i den årliga verksamhetsrapporten. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 2: EuropeAid bör ge en korrekt beskrivning av resultatet av undersökningarna av den kvarstående felprocenten i den årliga verksamhetsrapporten.

2012 års årliga verksamhetsrapport innehöll en beskrivning av förfarandet för kvarstående felfrekvens som var så utförlig som möjligt och följde instruktionerna för utformning. Kommissionen stödjer att en tydlig åtskillnad görs i 2013 års årliga verksamhetsrapport mellan resultaten från undersökningen av den kvarstående felfrekvensen och dessas användning för kvalitetssäkring.

| — | Rekommendation 3: EuropeAid bör se till att utgifter godkänns i tid. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 3: EuropeAid bör se till att utgifter godkänns i tid.

Kommissionen stödjer denna rekommendation och åtgärder har nyligen vidtagits i syfte att säkerställa att utgifter godkänns utan dröjsmål.

| — | Rekommendation 4: EuropeAid bör verka för att genomförandepartner och stödmottagare inför en bättre dokumenthantering. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 4: EuropeAid bör verka för att genomförandepartner och stödmottagare inför en bättre dokumenthantering.

Kommissionen stödjer rekommendationen.

| — | Rekommendation 5: EuropeAid bör vidta ändamålsenliga åtgärder för att höja kvaliteten på de utgiftskontroller som genomförs av externa revisorer. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 5: EuropeAid bör vidta ändamålsenliga åtgärder för att höja kvaliteten på de utgiftskontroller som genomförs av externa revisorer.

Kommissionen stödjer denna rekommendation och inom ramen för åtgärdsplanen enligt punkt 38 planerar kommissionen att 2013 undersöka möjligheterna att förbättra granskningars och kontrollers kvalitet och effektivitet. Detta kommer särskilt att avse granskningar och kontroller som utförts av lokala revisionsfirmor som mottagarna anlitat.

| — | Rekommendation 6: EuropeAid bör se till att de särskilda villkoren för budgetstödbetalningar tillämpas korrekt. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 6: EuropeAid bör se till att de särskilda villkoren för budgetstödbetalningar tillämpas korrekt.

Kommissionen kommer att fortsätta att säkerställa korrekt tillämpning av de särskilda villkoren för budgetstödbetalningar. En arbetsgrupp för budgetstöd har upprättats för att ta itu med revisionsrättens specifika granskningsresultat.

| — | Rekommendation 7: EuropeAid bör försäkra sig om att betalningskrav på räntan på förhandsfinansiering över 750 000 euro utfärdas årligen. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 7: EuropeAid bör försäkra sig om att betalningskrav på räntan på förhandsfinansiering över 750 000 euro utfärdas årligen.

Kommissionen stödjer denna rekommendation och kommer att påminna vidaredelegerade utanordnare om reglerna för årlig betalning av räntan på förhandsfinansiering över 750 000 euro. För ökad medvetenhet kommer dessutom en fullständig översyn att göras av eventuell ränta som mottagits genom denna förhandsfinansiering, för att säkerställa överensstämmelse med budgetförordningen.

---

(1)  Se artiklarna 118, 125 och 134 i rådets förordning (EG) nr 215/2008 av den 18 februari 2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUT L 78, 19.3.2008, s. 1) och revisionsrättens yttrande nr 9/2007 över förslaget till denna förordning (EUT C 23, 28.1.2008, s. 3).

(2)  Ett trepartsavtal från 2012 mellan EIB, kommissionen och revisionsrätten (artikel 134 i förordning (EG) nr 215/2008) reglerar revisionsrättens granskning av denna verksamhet.

(3)  Generaldirektoratet för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo) förvaltar 1,2 % av EUF:s utgifter.

(4)  Se kapitel 7 ”Yttre förbindelser, bistånd och utvidgning” i revisionsrättens årsrapport om genomförandet av EU:s budget för 2012.

(5)  Budgetstöd innebär att kommissionen för över medel till ett partnerlands statskassa för att tillhandahålla extra budgetmedel i syfte att stödja en nationell utvecklingsstrategi.

(6)  Vid centraliserad förvaltning genomför kommissionen biståndsinsatserna direkt (via huvudkontoret eller delegationer) eller indirekt via nationella organ (t.ex. ett biståndsorgan i en EU-medlemsstat). Vid decentraliserad förvaltning delegeras genomförandet till ett tredjeland. Vid gemensam förvaltning delegeras genomförandet till en internationell organisation.

(7)  Bruttobetalningarna uppskattades till 840 miljoner euro 2012.

(8)  Bruttobetalningarna uppskattades till 632 miljoner euro 2012.

(9)  Artiklarna 118, 124 och 156 i förordning (EG) nr 215/2008.

(10)  I enlighet med artiklarna 2, 3, 4, 125.4 och 134 i budgetförordningen för tionde EUF innebär detta att revisionsförklaringen inte omfattar den del av EUF:s medel som förvaltas av EIB och under dennas ansvar.

(11)  De redovisningsregler och metoder som EUF:s räkenskapsförare har antagit baseras på de internationella redovisningsstandarderna för offentliga sektorn (International Public Sector Accounting Standards, Ipsas) eller, när sådana inte finns, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Federation of Accountants (IFAC, internationella revisorsförbundet) respektive International Accounting Standards Board (IASB).

(12)  Se artikel 122 i förordning (EG) nr 215/2008: Årsredovisningarna ska innehålla en balansräkning, det ekonomiska resultatet, en tabell över kassaflöden, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna samt en förteckning över EUF:s fordringar.

(13)  Se artikel 123 i förordning (EG) nr 215/2008: Rapporterna om det finansiella genomförandet ska innehålla förteckningar över anslagsposter, åtaganden och betalningar.

(14)  Övergripande finansiella åtaganden och motsvarande rättsliga åtaganden (finansieringsöverenskommelser) efter det att kommissionen har fattat ett finansieringsbeslut.

(15)  EuropeAid: 126 projekt- och 40 budgetstödbetalningar, Echo: en projektbetalning för humanitärt bistånd.

(16)  Ett programkostnadsförslag utarbetas i regel årligen då man fastställer ett arbetsprogram och vilka resurser som krävs för att genomföra det. Innan det genomförs av den berörda institutionen eller stödmottagaren ska det godkännas av partnerlandets företrädare och kommissionen.

(17)  Tjänsten för internrevision är ett generaldirektorat vid kommissionen. Den leds av kommissionens internrevisor och rapporterar till kommittén för revisionsuppföljning. Dess uppgift är att ge oberoende garantier för att systemen för internkontroll är ändamålsenliga och bistå kommissionen med yttranden, råd och rekommendationer.

(18)  Artikel 8.3 i budgetförordningen för tionde EUF.

(19)  Till exempel kontraktstyp, start- och slutdatum för kontrakt och förvaltningsmetod.

(20)  Periodavgränsningen är till för att garantera att både inkomster och utgifter redovisas fullt ut och riktigt och i rätt redovisningsperiod.

(21)  Revisionsrätten beräknar det uppskattade felet utifrån ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Revisionsrätten bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 1,5 och 4,5 % (den lägsta respektive högsta sannolika felprocenten).

(22)  Revisionsrätten konstaterade även brister i systemen. Finansieringsöverenskommelser innehåller ibland stränga och orealistiska betalningsvillkor. Till exempel är ett betalningsvillkor i en finansieringsöverenskommelse att en vaccinationskampanj ska ha 100 % täckning. En sådan täckning uppnås inte i något land i världen.

(23)  Sidan 71.

(24)  I fem av åtta sådana fall hittade revisionsrätten kvantifierbara fel.

(25)  Punkt 42 i revisionsrättens årsrapport för 2010 och punkt 43 i revisionsrättens årsrapport för 2011.

(26)  Punkt 54 a i årsrapporten för 2009, punkt 62 a i årsrapporten för 2010 och punkt 58 a i årsrapporten för 2011.

(27)  Sidorna 54–56.

(28)  Punkt 50 i årsrapporten för 2011.

(29)  Internrevisionsfunktionen är en enhet som finns vid varje generaldirektorat vid kommissionen. Den leds av en enhetschef som är direkt underställd generaldirektören. Dess uppgift är att ge oberoende garantier för att systemen för intern kontroll är ändamålsenliga i syfte att förbättra generaldirektoratets verksamhet.

(30)  Kommissionens svar på punkt 59 e i revisionsrättens årsrapport för 2011.

(31)  Enligt den årliga arbetsplanen skulle en pågående granskning avslutas, tre nya granskningar påbörjas och tre uppföljningsgranskningar göras. Endast en granskning hade avslutats vid utgången av 2012.

(32)  Sidan 73.

(33)  Sidan 71.

(34)  Sidan 72.

(35)  ”Kvarstående fel är de fel som har undkommit alla kontroller i den befintliga kontrollramen som är avsedda att förebygga, upptäcka och korrigera fel” (från handboken för mätning av procentsatsen för kvarstående fel för EuropeAid, maj 2013).

(36)  Sidorna 56 och 71.

(37)  Övergripande åtaganden avser finansieringsbeslut. Enskilda åtaganden avser enskilda kontrakt.

(38)  Innefattar alla ursprungliga anslag till åttonde, nionde och tionde EUF, medfinansiering, räntor, övriga medel och medel som förts över från tidigare EUF.

(39)  I procent av medlen.

(40)  Negativa belopp motsvarar anslag som dragits tillbaka.

(41)  Övergripande åtaganden avser finansieringsbeslut.

(42)  Enskilda åtaganden avser enskilda kontrakt.

(43)  Nettoåtaganden efter tillbakadraganden. Nettobetalningar efter återbetalningar.

Källa: Revisionsrätten på grundval av EUF:s rapporter om det finansiella genomförandet och EUF:s årsredovisning per den 31 december 2012.

---

BILAGA 1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN AVSEENDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekt | Budgetstöd | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal åtaganden | 23 | 7 | 30 | 30 | 30 | 50 |
| Totalt antal transaktioner (1) | 127 | 40 | 167 | 163 | 165 | 170 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (2)
   (3) |
| Andel (antal) granskade transaktioner som |
| inte innehöll fel | 68 % | (86) | 93 % | (37) | 74 % | (123) | 67 % | 73 % | 78 % |
| innehöll ett eller flera fel | 32 % | (41) | 8 % | (3) | 26 % | (44) | 33 % | 27 % | 22 % |
| Analys av de transaktioner som innehöll fel |
| Analys per feltyp |
| Icke kvantifierbara fel: | 32 % | (13) | 33 % | (1) | 32 % | (14) | 46 % | 49 % | 65 % |
| Kvantifierbara fel: | 68 % | (28) | 67 % | (2) | 68 % | (30) | 54 % | 51 % | 35 % |
| Stödberättigande | 71 % | (20) | 100 % | (2) | 73 % | (22) | 52 % | 70 % | 23 % |
| Förekomst | 18 % | (5) | 0 % | (0) | 17 % | (5) | 38 % | 17 % | 23 % |
| Riktighet | 11 % | (3) | 0 % | (0) | 10 % | (3) | 10 % | 13 % | 54 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent | 3,0 % | | | |
| Högsta sannolika felprocent | 4,5 % | | | |
| Lägsta sannolika felprocent | 1,5 % | | | |

2012

2011

2010

2009

Projekt

Budgetstöd

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal åtaganden

23

7

30

30

30

50

Totalt antal transaktioner (1)

127

40

167

163

165

170

RESULTAT AV GRANSKNINGEN
   (2)
   (3)

Andel (antal) granskade transaktioner som

inte innehöll fel

68 %

(86)

93 %

(37)

74 %

(123)

67 %

73 %

78 %

innehöll ett eller flera fel

32 %

(41)

8 %

(3)

26 %

(44)

33 %

27 %

22 %

Analys av de transaktioner som innehöll fel

Analys per feltyp

Icke kvantifierbara fel:

32 %

(13)

33 %

(1)

32 %

(14)

46 %

49 %

65 %

Kvantifierbara fel:

68 %

(28)

67 %

(2)

68 %

(30)

54 %

51 %

35 %

Stödberättigande

71 %

(20)

100 %

(2)

73 %

(22)

52 %

70 %

23 %

Förekomst

18 %

(5)

0 %

(0)

17 %

(5)

38 %

17 %

23 %

Riktighet

11 %

(3)

0 %

(0)

10 %

(3)

10 %

13 %

54 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent

3,0 %

Högsta sannolika felprocent

4,5 %

Lägsta sannolika felprocent

1,5 %

---

(1)  De 167 transaktionerna är urvalsenheter enligt den urvalsmetod med beloppsenheter (Monetary Unit sampling) som revisionsrätten använder. Stora belopp, särskilt stora budgetstödbetalningar, kan bli utvalda fler än en gång och finnas med i tabellen som mer än en transaktion. (Det är fallet om beloppet är större än urvalsintervallet).

(2)  För att få en bättre inblick i områden med olika riskprofiler inom verksamhetsområdet delade revisionsrätten in urvalet i segment.

(3)  Siffrorna inom parentes visar det faktiska antalet transaktioner.

---

BILAGA 2

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AV SYSTEMEN AVSEENDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN OCH UTVECKLINGSBISTÅND INOM DEN ALLMÄNNA BUDGETEN

Bedömning av de granskade systemen

| System | Förhandskontroller | Uppföljning och övervakning | Interna revisioner | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid | Delvis ändamålsenliga | Delvis ändamålsenlig | Delvis ändamålsenlig | Delvis ändamålsenligt |

System

Förhandskontroller

Uppföljning och övervakning

Interna revisioner

Samlad bedömning

EuropeAid

Delvis ändamålsenliga

Delvis ändamålsenlig

Delvis ändamålsenlig

Delvis ändamålsenligt

---

BILAGA 3

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER AVSEENDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Helt genomförd | Håller på att genomföras | Ej genomförd | Inte längre tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| I de flesta avseenden | I vissa avseenden |
| 2010 | EuropeAid bör ta fram en nyckelindikator för den beräknade ekonomiska inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts (punkt 62 a i årsrapporten för 2010). | X | | | | | | |
| EuropeAid bör bedöma kostnadseffektiviteten i de olika kontrollerna, särskilt i systemen för efterhandskontroll av transaktionerna (punkt 62 b i årsrapporten för 2010). | | | X | | | | EuropeAid har gått med i en arbetsgrupp som leds av generaldirektoratet för budget för att se över den övergripande kontrollstrukturens kostnadseffektivitet. |
| EuropeAid bör öka ändamålsenligheten i projektövervakningen, bland annat besök på plats, på grundval av fleråriga övervaknings- och utvärderingsplaner (punkt 62 c i årsrapporten för 2010). | | | X | | | | EuropeAid håller på att ta fram verktyg och riktlinjer för att EU-delegationerna bättre ska kunna prioritera sina kontrollbesök på projekt och bedöma granskningsrapporternas kvalitet. |
| EuropeAid bör göra en översyn av tillförlitligheten i intygen från de externa tillsynsmännen, revisionerna och utgiftskontrollerna (punkt 63 a i årsrapporten för 2010). | | | X | | | | Inom ramen för den åtgärdsplan som det hänvisas till i punkt 38 förutses en ytterligare förbättring av de externa granskningarnas kvalitet. |
| EuropeAid bör införa system för förvaltningsinformation som gör det möjligt för generaldirektören och delegationscheferna att bättre övervaka uppföljningen av resultaten från besöken på plats, externa revisioner och utgiftskontroller (punkt 63 b i årsrapporten för 2010). | | | X | | | | EuropeAid håller på att utveckla nya funktioner inom revisionsmodulen i informationssystemet Cris för att förbättra uppföljningen av granskningsrapporter och rapporter om utgiftskontroll. |
| EuropeAid bör koppla ihop informationssystemen Cris Audit och Cris Recovery Orders (punkt 63 c i årsrapporten för 2010). | X | | | | | | |
| 2010 | EuropeAid bör fortsätta sina ansträngningar för att se till att delegationerna registrerar uppgifter i informationssystemet Cris i tid och på ett fullständigt sätt (punkt 63 d i årsrapporten för 2010). | | | X | | | | Åtgärder för att ta itu med dessa brister är på gång, men ingen finansiell och/eller annan kritisk information saknas i Cris. En nyligen fastställd generalplan för datakvalitet har upprättats och håller på att genomföras, inbegripet åtgärder som omfattar utrensning av uppgifter, förbättring av informationssystem, övervakning och kontroll, användardokumentation och utbildning. |
| EuropeAid bör se till att delegationerna alltid tillämpar det nya formatet och det nya systemet för delegationernas årliga rapportering om reformer av systemen för förvaltning av offentliga finanser i mottagarländerna så att de på ett strukturerat och formaliserat sätt kan visa vilka framsteg som görs när det gäller förvaltningen av de offentliga finanserna (punkt 64 a i årsrapporten för 2010). | | X | | | | | Kommissionen anser att denna rekommendation har genomförts fullständigt. En applikation online infördes 2011 för förvaltningsrapporten om externt bistånd. Detta inbegriper en särskild avdelning för budgetstöd och speciellt om offentlig finansförvaltning. Detta verktyg finns tillgängligt för alla EU-delegationer och är obligatoriskt närhelst budgetstödprogram genomförs i ett land. |
| EuropeAid bör främja inrättandet av tydliga bedömningsramar i mottagarländernas program för reform av förvaltningen av offentliga medel genom en politisk dialog (punkt 64 b i årsrapporten för 2010). | X | | | | | | |
| 2009 | EuropeAid bör, när det gäller den planerade genomgången av den övergripande kontrollstrategin, ta fram en nyckelindikator för den beräknade finansiella inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts som bygger på till exempel en granskning av ett representativt statistiskt urval av avslutade projekt (punkt 54 a i årsrapporten för 2009). | X | | | | | | |
| EuropeAid bör vid denna genomgång bedöma kostnadseffektiviteten i de olika kontrollerna, särskilt i systemet för efterhandskontroll av transaktioner (punkt 54 b i årsrapporten för 2009). | | | X | | | | EuropeAid har gått med i en arbetsgrupp som leds av generaldirektoratet för budget för att se över den övergripande kontrollstrukturens kostnadseffektivitet. |
| 2009 | EuropeAid bör färdigställa och sprida verktyg för ekonomisk förvaltning som är inriktade på den höga inneboende risken för fel vid genomförandeorganisationer och hos kontraktsparter och stödmottagarna samt se till att det finns tillräckliga kunskaper om ekonomisk förvaltning och regler för stödberättigande (punkt 54 c i årsrapporten för 2009). | X | | | | | | |
| EuropeAid bör fortsätta sina ansträngningar för att se till att delegationerna registrerar uppgifter i Cris-Audit i tid och på ett fullständigt sätt (punkt 54 d i årsrapporten för 2009). | | | X | | | | Åtgärder för att ta itu med dessa brister är på gång, men ingen finansiell och/eller annan kritisk information saknas i Cris. En nyligen fastställd generalplan för datakvalitet har upprättats och håller på att genomföras, inbegripet åtgärder som omfattar utrensning av uppgifter, förbättring av informationssystem, övervakning och kontroll, användardokumentation och utbildning. |
| Utformningen av Cris-Audit bör ändras så att det ger information om beloppen för slutliga icke stödberättigande utgifter och om finansiella korrigeringar som gjorts efter det att det kontradiktoriska förfarandet med revisionsobjektet har avslutats (punkt 54 e i årsrapporten för 2009). | | | X | | | | I den arbetsplan som det hänvisas till i kommissionens svar på punkt 38 planeras utveckling av ett särskilt verktyg genom revisionsmodulen i Cris vilket kommer att göra det möjligt för kommissionen att vederbörligen följa upp granskningsrapporterna. |
| EuropeAid bör se till att det i de särskilda villkoren för resultatbaserade varierande delbelopp tydligt anges indikatorer, mål, beräkningsmetoder och kontrollkällor (punkt 55 a i årsrapporten för 2009). | X | | | | | | |
| EuropeAid bör se till att delegationerna i sina rapporter på ett strukturerat och formaliserat sätt visar vilka framsteg som gjorts när det gäller förvaltningen av de offentliga finanserna och tydligt fastställer kriterier som framstegen kan bedömas mot (det vill säga resultaten som den mottagande regeringen måste uppnå under den aktuella perioden) och redogör för gjorda framsteg och skälen till att reformprogrammet kanske inte har genomförts enligt planen (punkt 55 b i årsrapporten för 2009). | | X | | | | | Kommissionen anser att denna rekommendation har genomförts fullständigt. Ramverket för effektivt budgetstöd har förbättrats, särskilt genom revideringen av de riktlinjer för budgetstöd som utfärdades 2012. |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Kommissionens svar

Helt genomförd

Håller på att genomföras

Ej genomförd

Inte längre tillämpligt

Otillräckliga bevis

I de flesta avseenden

I vissa avseenden

2010

EuropeAid bör ta fram en nyckelindikator för den beräknade ekonomiska inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts (punkt 62 a i årsrapporten för 2010).

X

EuropeAid bör bedöma kostnadseffektiviteten i de olika kontrollerna, särskilt i systemen för efterhandskontroll av transaktionerna (punkt 62 b i årsrapporten för 2010).

X

EuropeAid har gått med i en arbetsgrupp som leds av generaldirektoratet för budget för att se över den övergripande kontrollstrukturens kostnadseffektivitet.

EuropeAid bör öka ändamålsenligheten i projektövervakningen, bland annat besök på plats, på grundval av fleråriga övervaknings- och utvärderingsplaner (punkt 62 c i årsrapporten för 2010).

X

EuropeAid håller på att ta fram verktyg och riktlinjer för att EU-delegationerna bättre ska kunna prioritera sina kontrollbesök på projekt och bedöma granskningsrapporternas kvalitet.

EuropeAid bör göra en översyn av tillförlitligheten i intygen från de externa tillsynsmännen, revisionerna och utgiftskontrollerna (punkt 63 a i årsrapporten för 2010).

X

Inom ramen för den åtgärdsplan som det hänvisas till i punkt 38 förutses en ytterligare förbättring av de externa granskningarnas kvalitet.

EuropeAid bör införa system för förvaltningsinformation som gör det möjligt för generaldirektören och delegationscheferna att bättre övervaka uppföljningen av resultaten från besöken på plats, externa revisioner och utgiftskontroller (punkt 63 b i årsrapporten för 2010).

X

EuropeAid håller på att utveckla nya funktioner inom revisionsmodulen i informationssystemet Cris för att förbättra uppföljningen av granskningsrapporter och rapporter om utgiftskontroll.

EuropeAid bör koppla ihop informationssystemen Cris Audit och Cris Recovery Orders (punkt 63 c i årsrapporten för 2010).

X

2010

EuropeAid bör fortsätta sina ansträngningar för att se till att delegationerna registrerar uppgifter i informationssystemet Cris i tid och på ett fullständigt sätt (punkt 63 d i årsrapporten för 2010).

X

Åtgärder för att ta itu med dessa brister är på gång, men ingen finansiell och/eller annan kritisk information saknas i Cris. En nyligen fastställd generalplan för datakvalitet har upprättats och håller på att genomföras, inbegripet åtgärder som omfattar utrensning av uppgifter, förbättring av informationssystem, övervakning och kontroll, användardokumentation och utbildning.

EuropeAid bör se till att delegationerna alltid tillämpar det nya formatet och det nya systemet för delegationernas årliga rapportering om reformer av systemen för förvaltning av offentliga finanser i mottagarländerna så att de på ett strukturerat och formaliserat sätt kan visa vilka framsteg som görs när det gäller förvaltningen av de offentliga finanserna (punkt 64 a i årsrapporten för 2010).

X

Kommissionen anser att denna rekommendation har genomförts fullständigt. En applikation online infördes 2011 för förvaltningsrapporten om externt bistånd. Detta inbegriper en särskild avdelning för budgetstöd och speciellt om offentlig finansförvaltning. Detta verktyg finns tillgängligt för alla EU-delegationer och är obligatoriskt närhelst budgetstödprogram genomförs i ett land.

EuropeAid bör främja inrättandet av tydliga bedömningsramar i mottagarländernas program för reform av förvaltningen av offentliga medel genom en politisk dialog (punkt 64 b i årsrapporten för 2010).

X

2009

EuropeAid bör, när det gäller den planerade genomgången av den övergripande kontrollstrategin, ta fram en nyckelindikator för den beräknade finansiella inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts som bygger på till exempel en granskning av ett representativt statistiskt urval av avslutade projekt (punkt 54 a i årsrapporten för 2009).

X

EuropeAid bör vid denna genomgång bedöma kostnadseffektiviteten i de olika kontrollerna, särskilt i systemet för efterhandskontroll av transaktioner (punkt 54 b i årsrapporten för 2009).

X

EuropeAid har gått med i en arbetsgrupp som leds av generaldirektoratet för budget för att se över den övergripande kontrollstrukturens kostnadseffektivitet.

2009

EuropeAid bör färdigställa och sprida verktyg för ekonomisk förvaltning som är inriktade på den höga inneboende risken för fel vid genomförandeorganisationer och hos kontraktsparter och stödmottagarna samt se till att det finns tillräckliga kunskaper om ekonomisk förvaltning och regler för stödberättigande (punkt 54 c i årsrapporten för 2009).

X

EuropeAid bör fortsätta sina ansträngningar för att se till att delegationerna registrerar uppgifter i Cris-Audit i tid och på ett fullständigt sätt (punkt 54 d i årsrapporten för 2009).

X

Åtgärder för att ta itu med dessa brister är på gång, men ingen finansiell och/eller annan kritisk information saknas i Cris. En nyligen fastställd generalplan för datakvalitet har upprättats och håller på att genomföras, inbegripet åtgärder som omfattar utrensning av uppgifter, förbättring av informationssystem, övervakning och kontroll, användardokumentation och utbildning.

Utformningen av Cris-Audit bör ändras så att det ger information om beloppen för slutliga icke stödberättigande utgifter och om finansiella korrigeringar som gjorts efter det att det kontradiktoriska förfarandet med revisionsobjektet har avslutats (punkt 54 e i årsrapporten för 2009).

X

I den arbetsplan som det hänvisas till i kommissionens svar på punkt 38 planeras utveckling av ett särskilt verktyg genom revisionsmodulen i Cris vilket kommer att göra det möjligt för kommissionen att vederbörligen följa upp granskningsrapporterna.

EuropeAid bör se till att det i de särskilda villkoren för resultatbaserade varierande delbelopp tydligt anges indikatorer, mål, beräkningsmetoder och kontrollkällor (punkt 55 a i årsrapporten för 2009).

X

EuropeAid bör se till att delegationerna i sina rapporter på ett strukturerat och formaliserat sätt visar vilka framsteg som gjorts när det gäller förvaltningen av de offentliga finanserna och tydligt fastställer kriterier som framstegen kan bedömas mot (det vill säga resultaten som den mottagande regeringen måste uppnå under den aktuella perioden) och redogör för gjorda framsteg och skälen till att reformprogrammet kanske inte har genomförts enligt planen (punkt 55 b i årsrapporten för 2009).

X

Kommissionen anser att denna rekommendation har genomförts fullständigt. Ramverket för effektivt budgetstöd har förbättrats, särskilt genom revideringen av de riktlinjer för budgetstöd som utfärdades 2012.

---