# Uradni list C 332E/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2013.332.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 332E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5615. november 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2013.332.slv

Uradni list

Evropske unije

C 332E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5615. november 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2012—2013Seje: 12. junij–14. junij 2012Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 284 E, 20.9.2012.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 12. junij 2012 |
| 2013/C 332E/01 | Razvojno sodelovanje z Latinsko AmerikoResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o opredelitvi novega razvojnega sodelovanja z Latinsko Ameriko (2011/2286(INI)) | 1 |
| 2013/C 332E/02 | Priznavanje in spodbujanje čezmejnih prostovoljnih dejavnosti v EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o priznavanju in spodbujanju čezmejnih prostovoljnih dejavnosti v EU (2011/2293(INI)) | 14 |
| 2013/C 332E/03 | Zaščita kritične informacijske infrastrukture - h globalni kibernetski varnostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o zaščiti kritične informacijske infrastrukture – dosežki in naslednji koraki: h globalni kibernetski varnosti (2011/2284(INI)) | 22 |
| 2013/C 332E/04 | Sodelovanje na področju energetske politike s partnerji izven naših mejaResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o sodelovanju na področju energetske politike s partnerji izven naših meja: strateški pristop k zanesljivi, trajnostni in konkurenčni oskrbi z energijo (2012/2029(INI)) | 28 |
| | Sreda, 13. junij 2012 |
| 2013/C 332E/05 | Večletni finančni okvir in lastna sredstvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o večletnem finančnem okviru in lastnih sredstvih (2012/2678(RSP)) | 42 |
| 2013/C 332E/06 | Trgovinska pogajanja EU z JaponskoResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o trgovinskih pogajanjih EU z Japonsko (2012/2651(RSP)) | 44 |
| 2013/C 332E/07 | Gvineja BissauResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o vojaškem udaru v Gvineji Bissau (2012/2660(RSP)) | 45 |
| 2013/C 332E/08 | Sudan in Južni SudanResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o razmerah v Sudanu in Južnem Sudanu (2012/2659(RSP)) | 49 |
| 2013/C 332E/09 | Trgovinski sporazum EU s Kolumbijo in PerujemResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o trgovinskem sporazumu s Kolumbijo in Perujem (2012/2628(RSP)) | 52 |
| 2013/C 332E/10 | Pogajanja o sporazumu OZN o trgovini z orožjemResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o pogajanjih o sporazumu OZN o trgovini z orožjem (2012/2636(RSP)) | 58 |
| 2013/C 332E/11 | Spremljanje volitev v Demokratični republiki KongoResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o spremljanju volitev v Demokratični republiki Kongo (2012/2673(RSP)) | 63 |
| | Četrtek, 14. junij 2012 |
| 2013/C 332E/12 | Javna posvetovanja in njihova razpoložljivost v vseh jezikih EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o javnih posvetovanjih in njihovi razpoložljivosti v vseh jezikih EU (2012/2676(RSP)) | 68 |
| 2013/C 332E/13 | Razmere v TibetuResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o stanju človekovih pravic v Tibetu (2012/2685(RSP)) | 69 |
| 2013/C 332E/14 | Prihodnost Akta za enotni trgResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o "Aktu za enotni trg – naslednji koraki za gospodarsko rast" (2012/2663(RSP)) | 72 |
| 2013/C 332E/15 | Prihodnost evropskega prava družbResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o prihodnosti evropskega prava družb (2012/2669(RSP)) | 78 |
| 2013/C 332E/16 | K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mestiResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti (2012/2647(RSP)) | 81 |
| 2013/C 332E/17 | Pohabljanje ženskih spolnih organovResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o končanju pohabljanja ženskih spolnih organov (2012/2684(RSP)) | 87 |
| 2013/C 332E/18 | Pomanjkljivi silikonski prsni vsadki francoskega podjetja PIPResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o silikonskih prsnih vsadkih neustrezne kakovosti francoskega podjetja PIP (2012/2621(RSP)) | 89 |
| 2013/C 332E/19 | Človekove pravice in varnostne razmere na območju SahelaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o človekovih pravicah in varnostnih razmerah na območju Sahela (2012/2680(RSP)) | 94 |
| 2013/C 332E/20 | Primeri nekaznovanja na FilipinihResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o primerih nekaznovanja na Filipinih (2012/2681(RSP)) | 99 |
| 2013/C 332E/21 | Položaj etničnih manjšin v IranuResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o položaju etničnih manjšin v Iranu (2012/2682(RSP)) | 102 |
| 2013/C 332E/22 | Določitev evropskega tedna osveščanja o srčnem infarktuIzjava Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o določitvi evropskega tedna osveščanja o srčnem infarktu | 104 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 13. junij 2012 |
| 2013/C 332E/23 | Priporočilo Svetu glede 67. zasedanja generalne skupščine Združenih narodovPriporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 13. junija 2012 glede 67. zasedanja generalne skupščine Združenih narodov (2012/2036(INI)) | 106 |
| 2013/C 332E/24 | Posebni predstavnik EU za človekove pravicePriporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 13. junija 2012 o posebnem predstavniku EU za človekove pravice (2012/2088(INI)) | 114 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2012—2013Seje: 12. junij–14. junij 2012Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 284 E, 20.9.2012.SPREJETA BESEDILA

Torek, 12. junij 2012

2013/C 332E/01

Razvojno sodelovanje z Latinsko AmerikoResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o opredelitvi novega razvojnega sodelovanja z Latinsko Ameriko (2011/2286(INI))

1

2013/C 332E/02

Priznavanje in spodbujanje čezmejnih prostovoljnih dejavnosti v EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o priznavanju in spodbujanju čezmejnih prostovoljnih dejavnosti v EU (2011/2293(INI))

14

2013/C 332E/03

Zaščita kritične informacijske infrastrukture - h globalni kibernetski varnostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o zaščiti kritične informacijske infrastrukture – dosežki in naslednji koraki: h globalni kibernetski varnosti (2011/2284(INI))

22

2013/C 332E/04

Sodelovanje na področju energetske politike s partnerji izven naših mejaResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o sodelovanju na področju energetske politike s partnerji izven naših meja: strateški pristop k zanesljivi, trajnostni in konkurenčni oskrbi z energijo (2012/2029(INI))

28

Sreda, 13. junij 2012

2013/C 332E/05

Večletni finančni okvir in lastna sredstvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o večletnem finančnem okviru in lastnih sredstvih (2012/2678(RSP))

42

2013/C 332E/06

Trgovinska pogajanja EU z JaponskoResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o trgovinskih pogajanjih EU z Japonsko (2012/2651(RSP))

44

2013/C 332E/07

Gvineja BissauResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o vojaškem udaru v Gvineji Bissau (2012/2660(RSP))

45

2013/C 332E/08

Sudan in Južni SudanResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o razmerah v Sudanu in Južnem Sudanu (2012/2659(RSP))

49

2013/C 332E/09

Trgovinski sporazum EU s Kolumbijo in PerujemResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o trgovinskem sporazumu s Kolumbijo in Perujem (2012/2628(RSP))

52

2013/C 332E/10

Pogajanja o sporazumu OZN o trgovini z orožjemResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o pogajanjih o sporazumu OZN o trgovini z orožjem (2012/2636(RSP))

58

2013/C 332E/11

Spremljanje volitev v Demokratični republiki KongoResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o spremljanju volitev v Demokratični republiki Kongo (2012/2673(RSP))

63

Četrtek, 14. junij 2012

2013/C 332E/12

Javna posvetovanja in njihova razpoložljivost v vseh jezikih EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o javnih posvetovanjih in njihovi razpoložljivosti v vseh jezikih EU (2012/2676(RSP))

68

2013/C 332E/13

Razmere v TibetuResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o stanju človekovih pravic v Tibetu (2012/2685(RSP))

69

2013/C 332E/14

Prihodnost Akta za enotni trgResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o "Aktu za enotni trg – naslednji koraki za gospodarsko rast" (2012/2663(RSP))

72

2013/C 332E/15

Prihodnost evropskega prava družbResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o prihodnosti evropskega prava družb (2012/2669(RSP))

78

2013/C 332E/16

K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mestiResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti (2012/2647(RSP))

81

2013/C 332E/17

Pohabljanje ženskih spolnih organovResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o končanju pohabljanja ženskih spolnih organov (2012/2684(RSP))

87

2013/C 332E/18

Pomanjkljivi silikonski prsni vsadki francoskega podjetja PIPResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o silikonskih prsnih vsadkih neustrezne kakovosti francoskega podjetja PIP (2012/2621(RSP))

89

2013/C 332E/19

Človekove pravice in varnostne razmere na območju SahelaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o človekovih pravicah in varnostnih razmerah na območju Sahela (2012/2680(RSP))

94

2013/C 332E/20

Primeri nekaznovanja na FilipinihResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o primerih nekaznovanja na Filipinih (2012/2681(RSP))

99

2013/C 332E/21

Položaj etničnih manjšin v IranuResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o položaju etničnih manjšin v Iranu (2012/2682(RSP))

102

2013/C 332E/22

Določitev evropskega tedna osveščanja o srčnem infarktuIzjava Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o določitvi evropskega tedna osveščanja o srčnem infarktu

104

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Sreda, 13. junij 2012

2013/C 332E/23

Priporočilo Svetu glede 67. zasedanja generalne skupščine Združenih narodovPriporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 13. junija 2012 glede 67. zasedanja generalne skupščine Združenih narodov (2012/2036(INI))

106

2013/C 332E/24

Posebni predstavnik EU za človekove pravicePriporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 13. junija 2012 o posebnem predstavniku EU za človekove pravice (2012/2088(INI))

114

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 12. junij 2012 |
| 2013/C 332E/25 | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji - vloga EGF/2011/020 ES/ Comunidad Valenciana, obutvena industrija, ŠpanijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/020 ES/ Comunidad Valenciana, obutvena industrija, Španija) (COM(2012)0204 – C7-0112/2012 – 2012/2089(BUD)) | 118 |
| PRILOGA | 121 |
| 2013/C 332E/26 | Predlog spremembe proračuna št. 2 za leto 2012: odobrena sredstva Solidarnostnega sklada za obravnavanje posledic poplav v Italiji (Ligurija in Toskana) v letu 2011Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2012 za proračunsko leto 2012, oddelek III – Evropska komisija (09916/2012 – C7-0123/2012 – 2012/2057(BUD)) | 121 |
| 2013/C 332E/27 | Uporaba Solidarnostnega sklada EU - poplave v Liguriji in ToskaniResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (COM(2012)0126 – C7-0078/2012 – 2012/2051(BUD)) | 122 |
| PRILOGA | 123 |
| 2013/C 332E/28 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2012/000 TA 2012 – tehnična pomoč na pobudo KomisijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2012/000 TA 2012 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (COM(2012)0160 – C7-0091/2012 – 2012/2058(BUD)) | 123 |
| PRILOGA | 126 |
| | Sreda, 13. junij 2012 |
| 2013/C 332E/29 | Imenovanje članice Računskega sodišča (Iliana Ivanova, Bolgarija)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o imenovanju Iliane Ivanove za članico Računskega sodišča (C7-0111/2012 – 2012/0803(NLE)) | 127 |
| 2013/C 332E/30 | Uporaba sheme splošnih tarifnih preferencialov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (COM(2011)0241 – C7-0116/2011 – 2011/0117(COD)) | 127 |
| P7_TC1-COD(2011)0117Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št .../2012 Evropskega Parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 | 128 |
| 2013/C 332E/31 | Gospodarski in proračunski nadzor v državah članicah euroobmočja z resnimi težavami v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. junija 2012 k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD)) | 128 |
| 2013/C 332E/32 | Spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. junija 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD)) | 150 |
| 2013/C 332E/33 | Širitev geografskega območja dejavnosti EBRD na države južnega in vzhodnega Sredozemlja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) za širitev geografskega območja dejavnosti EBRD na države južnega in vzhodnega Sredozemlja (COM(2011)0905 – C7-0523/2011 – 2011/0442(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2011)0442Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2012 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) zaradi širitve geografskega območja poslovanja EBRD na južno in vzhodno Sredozemlje | 177 |
| | Četrtek, 14. junij 2012 |
| 2013/C 332E/34 | Stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1300/2008 z dne 18. decembra 2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež (COM(2011)0760 – C7-0432/2011 – 2011/0345(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2011)0345Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. junija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1300/2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež | 178 |
| 2013/C 332E/35 | Nevarnost večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (COM(2010)0781 – C7-0011/2011 – 2010/0377(COD)) | 182 |
| P7_TC1-COD(2010)0377Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. junija 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, ki spreminja in nato razveljavlja Direktivo Sveta 96/82/ES | 183 |
| Priloga k zakonodajni resoluciji | 183 |
| 2013/C 332E/36 | Živila, namenjena dojenčkom in majhnim otrokom, in živila za posebne zdravstvene namene ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o živilih, namenjenih dojenčkom in majhnim otrokom, in živilih za posebne zdravstvene namene (COM(2011)0353 – C7-0169/2011 – 2011/0156(COD)) | 183 |
| P7_TC1-COD(2011)0156Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. junija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o živilih, namenjenih dojenčkom in majhnim otrokom, in živilih za posebne zdravstvene namene, živilih za ljudi s preobčutljivostjo na gluten ter živilih za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah [Sprememba 1] (
  1
  ) | 184 |
| Priloga I | 207 |
| Priloga II | 207 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 12. junij 2012

2013/C 332E/25

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji - vloga EGF/2011/020 ES/ Comunidad Valenciana, obutvena industrija, ŠpanijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/020 ES/ Comunidad Valenciana, obutvena industrija, Španija) (COM(2012)0204 – C7-0112/2012 – 2012/2089(BUD))

118

PRILOGA

PRILOGA

121

2013/C 332E/26

Predlog spremembe proračuna št. 2 za leto 2012: odobrena sredstva Solidarnostnega sklada za obravnavanje posledic poplav v Italiji (Ligurija in Toskana) v letu 2011Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2012 za proračunsko leto 2012, oddelek III – Evropska komisija (09916/2012 – C7-0123/2012 – 2012/2057(BUD))

121

2013/C 332E/27

Uporaba Solidarnostnega sklada EU - poplave v Liguriji in ToskaniResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (COM(2012)0126 – C7-0078/2012 – 2012/2051(BUD))

122

PRILOGA

PRILOGA

123

2013/C 332E/28

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2012/000 TA 2012 – tehnična pomoč na pobudo KomisijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2012/000 TA 2012 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (COM(2012)0160 – C7-0091/2012 – 2012/2058(BUD))

123

PRILOGA

PRILOGA

126

Sreda, 13. junij 2012

2013/C 332E/29

Imenovanje članice Računskega sodišča (Iliana Ivanova, Bolgarija)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o imenovanju Iliane Ivanove za članico Računskega sodišča (C7-0111/2012 – 2012/0803(NLE))

127

2013/C 332E/30

Uporaba sheme splošnih tarifnih preferencialov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (COM(2011)0241 – C7-0116/2011 – 2011/0117(COD))

127

P7_TC1-COD(2011)0117Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št .../2012 Evropskega Parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008

128

2013/C 332E/31

Gospodarski in proračunski nadzor v državah članicah euroobmočja z resnimi težavami v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. junija 2012 k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD))

128

2013/C 332E/32

Spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. junija 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD))

150

2013/C 332E/33

Širitev geografskega območja dejavnosti EBRD na države južnega in vzhodnega Sredozemlja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) za širitev geografskega območja dejavnosti EBRD na države južnega in vzhodnega Sredozemlja (COM(2011)0905 – C7-0523/2011 – 2011/0442(COD))

177

P7_TC1-COD(2011)0442Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2012 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) zaradi širitve geografskega območja poslovanja EBRD na južno in vzhodno Sredozemlje

177

Četrtek, 14. junij 2012

2013/C 332E/34

Stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1300/2008 z dne 18. decembra 2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež (COM(2011)0760 – C7-0432/2011 – 2011/0345(COD))

178

P7_TC1-COD(2011)0345Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. junija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1300/2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež

178

2013/C 332E/35

Nevarnost večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (COM(2010)0781 – C7-0011/2011 – 2010/0377(COD))

182

P7_TC1-COD(2010)0377Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. junija 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, ki spreminja in nato razveljavlja Direktivo Sveta 96/82/ES

183

Priloga k zakonodajni resoluciji

183

2013/C 332E/36

Živila, namenjena dojenčkom in majhnim otrokom, in živila za posebne zdravstvene namene ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o živilih, namenjenih dojenčkom in majhnim otrokom, in živilih za posebne zdravstvene namene (COM(2011)0353 – C7-0169/2011 – 2011/0156(COD))

183

P7_TC1-COD(2011)0156Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. junija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o živilih, namenjenih dojenčkom in majhnim otrokom, in živilih za posebne zdravstvene namene, živilih za ljudi s preobčutljivostjo na gluten ter živilih za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah [Sprememba 1] (
  1
  )

in

, živilih za ljudi s preobčutljivostjo na gluten ter živilih za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah

1

184

Priloga I

Priloga I

207

Priloga II

Priloga II

207

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2012—2013 Seje: 12. junij–14. junij 2012 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 284 E, 20.9.2012. SPREJETA BESEDILA

Torek, 12. junij 2012

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/1

---

Torek, 12. junij 2012Razvojno sodelovanje z Latinsko Ameriko

P7_TA(2012)0235

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o opredelitvi novega razvojnega sodelovanja z Latinsko Ameriko (2011/2286(INI))

2013/C 332 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju izjav s šestih vrhovnih srečanj voditeljev držav in vlad Latinske Amerike in Karibov ter Evropske unije, ki so se odvijala 28. in 29. junija 1999 v Riu de Janeiru, 17. in 18. maja 2002 v Madridu, 28. in 29. maja 2004 v Guadalajari, 12. in 13. maja 2006 na Dunaju, 16. in 17. maja 2008 v Limi ter 17. in 18. maja 2010 v Madridu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav s šestih vrhovnih srečanj voditeljev držav in vlad Latinske Amerike in Karibov ter Evropske unije, ki so se odvijala 28. in 29. junija 1999 v Riu de Janeiru, 17. in 18. maja 2002 v Madridu, 28. in 29. maja 2004 v Guadalajari, 12. in 13. maja 2006 na Dunaju, 16. in 17. maja 2008 v Limi ter 17. in 18. maja 2010 v Madridu,

| — | ob upoštevanju deklaracije, ki je bila sprejeta na 21. vrhovnem srečanju držav Iberskega polotoka in Latinske Amerike, ki je potekalo v kraju Asuncion v Paragvaju 28. in 29. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije, ki je bila sprejeta na 21. vrhovnem srečanju držav Iberskega polotoka in Latinske Amerike, ki je potekalo v kraju Asuncion v Paragvaju 28. in 29. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), kjotskega protokola k tej konvenciji ter izida 15. konference pogodbenic okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) v Københavnu, 16. konference v Cancunu in 17. konference v Durbanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), kjotskega protokola k tej konvenciji ter izida 15. konference pogodbenic okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) v Københavnu, 16. konference v Cancunu in 17. konference v Durbanu,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Monterreya (2002), mednarodne konference o financiranju za razvoj v Dohi (2008), pariške deklaracije (2005) in agende za ukrepanje iz Akre (2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Monterreya (2002), mednarodne konference o financiranju za razvoj v Dohi (2008), pariške deklaracije (2005) in agende za ukrepanje iz Akre (2008),

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, v kateri so razvojni cilji tisočletja opredeljeni kot merila, ki jih je mednarodna skupnost skupaj določila za odpravo revščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, v kateri so razvojni cilji tisočletja opredeljeni kot merila, ki jih je mednarodna skupnost skupaj določila za odpravo revščine,

| — | ob upoštevanju deklaracije in akcijskega načrta, sprejetih na srečanju na visoki ravni o učinkovitosti razvojne pomoči, ki je potekalo decembra 2011 v Busanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije in akcijskega načrta, sprejetih na srečanju na visoki ravni o učinkovitosti razvojne pomoči, ki je potekalo decembra 2011 v Busanu,

| — | ob upoštevanju priprav na konferenco Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio +20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priprav na konferenco Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio +20),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila s XIV. ministrskega srečanja skupine iz Ria in Evropske unije, ki je potekalo 13. in 14. maja 2009 v Pragi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila s XIV. ministrskega srečanja skupine iz Ria in Evropske unije, ki je potekalo 13. in 14. maja 2009 v Pragi,

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v katerem je navedeno, da je "glavni cilj politike Unije na [...] področju [razvojnega sodelovanja] [...] zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine. Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v katerem je navedeno, da je "glavni cilj politike Unije na [...] področju [razvojnega sodelovanja] [...] zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine. Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju",

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (1), zlasti točke 61, v kateri se priznava pomen držav srednjega dohodkovnega razreda pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja in ki odraža težave, s katerimi se soočajo te države in države z višjimi srednjimi dohodki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (1), zlasti točke 61, v kateri se priznava pomen držav srednjega dohodkovnega razreda pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja in ki odraža težave, s katerimi se soočajo te države in države z višjimi srednjimi dohodki,

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja o dopolnjevanju in delitvi dela iz leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja o dopolnjevanju in delitvi dela iz leta 2007,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije z dne 8. decembra 2009 o odnosih med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije z dne 8. decembra 2009 o odnosih med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta iz Madrida, ki je bil sprejet maja 2010 na vrhovnem srečanju med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi, in njegovih šestih tematskih osi: 1 – znanost, raziskave, inovacije in tehnologija, 2 – trajnostni razvoj, okolje; podnebne spremembe, biotska raznovrstnost; energetika, 3 – regionalno povezovanje in medsebojna povezljivost za spodbujanje vključevanja in socialne kohezije, 4 – migracija, 5 – izobraževanje in zaposlovanje, 6 – droge, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta iz Madrida, ki je bil sprejet maja 2010 na vrhovnem srečanju med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi, in njegovih šestih tematskih osi: 1 – znanost, raziskave, inovacije in tehnologija, 2 – trajnostni razvoj, okolje; podnebne spremembe, biotska raznovrstnost; energetika, 3 – regionalno povezovanje in medsebojna povezljivost za spodbujanje vključevanja in socialne kohezije, 4 – migracija, 5 – izobraževanje in zaposlovanje, 6 – droge,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (2),

| — | ob upoštevanju regionalnega programskega dokumenta Komisije za Latinsko Ameriko za obdobje 2007–2013 z dne 12. julija 2007 (E/2007/1417) in njegovega vmesnega pregleda, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju regionalnega programskega dokumenta Komisije za Latinsko Ameriko za obdobje 2007–2013 z dne 12. julija 2007 (E/2007/1417) in njegovega vmesnega pregleda,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2009 z naslovom "Evropska unija in Latinska Amerika: partnerstvo svetovnih akterjev" (COM(2009)0495), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2009 z naslovom "Evropska unija in Latinska Amerika: partnerstvo svetovnih akterjev" (COM(2009)0495),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2009 z naslovom "Usklajenost politik za razvoj – vzpostavitev okvira politik za pristop celotne Unije" (COM(2009)0458), sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 17. novembra 2009 o skladnosti politike za razvoj in operativnega okvira za učinkovitost pomoči, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2009 z naslovom "Usklajenost politik za razvoj – vzpostavitev okvira politik za pristop celotne Unije" (COM(2009)0458), sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 17. novembra 2009 o skladnosti politike za razvoj in operativnega okvira za učinkovitost pomoči,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 10. novembra 2010 z naslovom "Razvojna politika EU v podporo vključujoči rasti in trajnostnemu razvoju – Povečevanje učinka razvojne politike EU" (COM(2010)0629), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 10. novembra 2010 z naslovom "Razvojna politika EU v podporo vključujoči rasti in trajnostnemu razvoju – Povečevanje učinka razvojne politike EU" (COM(2010)0629),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2011 z naslovom "Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe" (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2011 z naslovom "Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe" (COM(2011)0637),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom "BDP in več: merjenje napredka v svetu, ki se spreminja" z dne 20. avgusta 2009 (COM(2009)0433), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom "BDP in več: merjenje napredka v svetu, ki se spreminja" z dne 20. avgusta 2009 (COM(2009)0433),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom "Priprava večletnega finančnega okvira za financiranje sodelovanja EU za afriške, karibske in pacifiške države ter čezmorske države in ozemlja za obdobje 2014–2020" (COM(2011)0837, SEC(2011)1459, SEC(2011)1460), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom "Priprava večletnega finančnega okvira za financiranje sodelovanja EU za afriške, karibske in pacifiške države ter čezmorske države in ozemlja za obdobje 2014–2020" (COM(2011)0837, SEC(2011)1459, SEC(2011)1460),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Proračun za strategijo Evropa 2020" z dne 29. junija 2011 (COM(2011)0500) in delovnega dokumenta Komisije z istega dne o proračunu za Evropo 2020: sedanji sistem financiranja, izzivi, ki so pred nami, rezultati posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in različne možnosti glede glavnih horizontalnih in sektorskih vprašanj (SEC(2011)0868), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Proračun za strategijo Evropa 2020" z dne 29. junija 2011 (COM(2011)0500) in delovnega dokumenta Komisije z istega dne o proračunu za Evropo 2020: sedanji sistem financiranja, izzivi, ki so pred nami, rezultati posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in različne možnosti glede glavnih horizontalnih in sektorskih vprašanj (SEC(2011)0868),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom "Evropa v svetu: nov pristop k financiranju zunanjega ukrepanja EU" (COM(2011)0865), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom "Evropa v svetu: nov pristop k financiranju zunanjega ukrepanja EU" (COM(2011)0865),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (COM(2011)0840, SEC(2011)1469, SEC(2011)1470), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (COM(2011)0840, SEC(2011)1469, SEC(2011)1470),

| — | ob upoštevanju resolucij Evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine (Eurolat) in zlasti resolucij o obetih za trgovinske odnose med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko, o strategijah za zaščito in ustvarjanje delovnih mest, predvsem za ženske in mlade, ter o odnosih med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko na področju varnosti in obrambe, sprejetih na njenem petem rednem plenarnem zasedanju, ki je potekalo 18 in 19. maja 2011 v Montevideu v Urugvaju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine (Eurolat) in zlasti resolucij o obetih za trgovinske odnose med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko, o strategijah za zaščito in ustvarjanje delovnih mest, predvsem za ženske in mlade, ter o odnosih med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko na področju varnosti in obrambe, sprejetih na njenem petem rednem plenarnem zasedanju, ki je potekalo 18 in 19. maja 2011 v Montevideu v Urugvaju,

| — | ob upoštevanju resolucij z dne 15. novembra 2001 o globalnem partnerstvu in skupni strategiji za odnose med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko (3), z dne 27. aprila 2006 o okrepljenem partnerstvu med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko (4) in z dne 24. aprila 2008 o petem vrhunskem srečanju Latinske Amerike, Karibov in Evropske Unije (EU-LAK) v Limi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij z dne 15. novembra 2001 o globalnem partnerstvu in skupni strategiji za odnose med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko (3), z dne 27. aprila 2006 o okrepljenem partnerstvu med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko (4) in z dne 24. aprila 2008 o petem vrhunskem srečanju Latinske Amerike, Karibov in Evropske Unije (EU-LAK) v Limi (5),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. maja 2010 o strategiji EU za odnose z Latinsko Ameriko (6), z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih med EU in Latinsko Ameriko (7) ter z dne 5. julija 2011 o povečevanju učinka razvojne politike EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. maja 2010 o strategiji EU za odnose z Latinsko Ameriko (6), z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih med EU in Latinsko Ameriko (7) ter z dne 5. julija 2011 o povečevanju učinka razvojne politike EU (8),

| — | ob upoštevanju študije o novi politiki razvojnega sodelovanja Evropske unije z Latinsko Ameriko: s posebnim poudarkom na socialni koheziji, regionalnem povezovanju in sodelovanju jug-jug (december 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o novi politiki razvojnega sodelovanja Evropske unije z Latinsko Ameriko: s posebnim poudarkom na socialni koheziji, regionalnem povezovanju in sodelovanju jug-jug (december 2011),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0159/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0159/2012),

| A. | ker je glavni cilj razvojnega sodelovanja, kot je opredeljeno v Lizbonski pogodbi, izkoreniniti revščino in spodbujati trajnostni gospodarski in družbeni razvoj, vključno z doseganjem razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015; |
| --- | --- |

A.

ker je glavni cilj razvojnega sodelovanja, kot je opredeljeno v Lizbonski pogodbi, izkoreniniti revščino in spodbujati trajnostni gospodarski in družbeni razvoj, vključno z doseganjem razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015;

| B. | ker latinskoameriška regija obsega skupino držav srednjega dohodkovnega razreda, ki je dosegla znaten uspeh pri zmanjševanju revščine (s 44 % na 33 % v samo enem desetletju) in neenakosti, in sicer z gospodarsko rastjo in boljšimi socialnimi politikami, vendar kljub vsemu vsak tretji Latinoameričan (180 milijonov ljudi, od katerih jih 2 milijona živi z manj kot dvema evroma na dan) še vedno živi pod pragom revščine, 10 držav te regije pa je še vedno uvrščenih med 15 držav z največjimi neenakostmi na svetu (9); ker v nekaterih državah nedohranjenost presega 20 % in ker 28 milijonov državljanov ne zna brati in pisati, 44 milijonov pa jih ni vključenih v sistem socialne zaščite; |
| --- | --- |

B.

ker latinskoameriška regija obsega skupino držav srednjega dohodkovnega razreda, ki je dosegla znaten uspeh pri zmanjševanju revščine (s 44 % na 33 % v samo enem desetletju) in neenakosti, in sicer z gospodarsko rastjo in boljšimi socialnimi politikami, vendar kljub vsemu vsak tretji Latinoameričan (180 milijonov ljudi, od katerih jih 2 milijona živi z manj kot dvema evroma na dan) še vedno živi pod pragom revščine, 10 držav te regije pa je še vedno uvrščenih med 15 držav z največjimi neenakostmi na svetu (9); ker v nekaterih državah nedohranjenost presega 20 % in ker 28 milijonov državljanov ne zna brati in pisati, 44 milijonov pa jih ni vključenih v sistem socialne zaščite;

| C. | ker je Mednarodni denarni sklad povprečno rast BDP v letu 2011 v Latinski Ameriki ocenil na 4,5 %, zdaj pa kaže, da bo v letu 2012 prišlo do svetovne gospodarske upočasnitve, pri čemer še vedno ni jasno, kakšen vpliv na to regijo bo imela svetovna gospodarska in finančna kriza; |
| --- | --- |

C.

ker je Mednarodni denarni sklad povprečno rast BDP v letu 2011 v Latinski Ameriki ocenil na 4,5 %, zdaj pa kaže, da bo v letu 2012 prišlo do svetovne gospodarske upočasnitve, pri čemer še vedno ni jasno, kakšen vpliv na to regijo bo imela svetovna gospodarska in finančna kriza;

| D. | ker so države srednjega dohodkovnega razreda motor razvoja in regionalnega povezovanja in ker kriza v teh državah ovira napredek držav z nizkimi dohodki v tej regiji; |
| --- | --- |

D.

ker so države srednjega dohodkovnega razreda motor razvoja in regionalnega povezovanja in ker kriza v teh državah ovira napredek držav z nizkimi dohodki v tej regiji;

| E. | ker je upočasnitev v različnih državah te regije neenaka in ker v Boliviji, Hondurasu, Nikaragvi in Surinamu zunanja pomoč skupaj z nakazili izseljencev, ki prispevajo od 6 % do 25 % BDP teh držav, ostaja eden najpomembnejših načinov financiranja razvoja; |
| --- | --- |

E.

ker je upočasnitev v različnih državah te regije neenaka in ker v Boliviji, Hondurasu, Nikaragvi in Surinamu zunanja pomoč skupaj z nakazili izseljencev, ki prispevajo od 6 % do 25 % BDP teh držav, ostaja eden najpomembnejših načinov financiranja razvoja;

| F. | ker mora opredelitev nove politike sodelovanja upoštevati posebne prednostne naloge in potrebe vsake države posebej in ker mora Evropska unija pri vodenju boja proti revščini in spodbujanju razvoja na regionalni in svetovni ravni sodelovati z vsemi latinskoameriškimi državami, zlasti s tistimi iz srednjega dohodkovnega razreda; |
| --- | --- |

F.

ker mora opredelitev nove politike sodelovanja upoštevati posebne prednostne naloge in potrebe vsake države posebej in ker mora Evropska unija pri vodenju boja proti revščini in spodbujanju razvoja na regionalni in svetovni ravni sodelovati z vsemi latinskoameriškimi državami, zlasti s tistimi iz srednjega dohodkovnega razreda;

| G. | ker je socialna kohezija glavni cilj strateškega partnerstva, in sicer vse od njegovega začetka na forumu v Guadalajari leta 2004, saj je za to regijo zelo pomembno, da se doseže boljša razporeditev dohodkov in bogastva, in sicer z ustreznimi politikami, ki spodbujajo trajnostni razvoj, večjo pravičnost in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

G.

ker je socialna kohezija glavni cilj strateškega partnerstva, in sicer vse od njegovega začetka na forumu v Guadalajari leta 2004, saj je za to regijo zelo pomembno, da se doseže boljša razporeditev dohodkov in bogastva, in sicer z ustreznimi politikami, ki spodbujajo trajnostni razvoj, večjo pravičnost in socialno kohezijo;

| H. | ker so v agendi za spremembe še posebej pomembne človekove pravice, demokracija in dobro upravljanje; ker je Latinska Amerika celina, kjer na splošno demokracija uveljavljena, s katero ima Evropa skupne vrednote in demokratična načela in kjer je treba podpreti upravljanje države in njene institucije, ki jim grozita nasilje in negotovost; |
| --- | --- |

H.

ker so v agendi za spremembe še posebej pomembne človekove pravice, demokracija in dobro upravljanje; ker je Latinska Amerika celina, kjer na splošno demokracija uveljavljena, s katero ima Evropa skupne vrednote in demokratična načela in kjer je treba podpreti upravljanje države in njene institucije, ki jim grozita nasilje in negotovost;

| I. | ker bi bilo v državah srednjega dohodkovnega razreda pomoč primerneje preusmeriti v krepitev institucionalnih in regulativnih zmogljivosti, v oblikovanje javnih politik, v pomoč socialnim akterjem in v zbiranje dodatnih sredstev za uradno razvojno pomoč; |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo v državah srednjega dohodkovnega razreda pomoč primerneje preusmeriti v krepitev institucionalnih in regulativnih zmogljivosti, v oblikovanje javnih politik, v pomoč socialnim akterjem in v zbiranje dodatnih sredstev za uradno razvojno pomoč;

| J. | ker Latinska Amerika in Evropska unija tvorita dvoregijsko strateško partnerstvo, ki temelji na skupnih vrednotah ter spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker sta dve izmed devetih svetovnih strateških partneric EU iz Latinske Amerike (Brazilija in Mehika); ker je Evropska unija glavna vlagateljica, druga največja trgovinska partnerica in glavna donatorka razvojne pomoči, ki prispeva 53 % vse uradne razvoje pomoči regiji; |
| --- | --- |

J.

ker Latinska Amerika in Evropska unija tvorita dvoregijsko strateško partnerstvo, ki temelji na skupnih vrednotah ter spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker sta dve izmed devetih svetovnih strateških partneric EU iz Latinske Amerike (Brazilija in Mehika); ker je Evropska unija glavna vlagateljica, druga največja trgovinska partnerica in glavna donatorka razvojne pomoči, ki prispeva 53 % vse uradne razvoje pomoči regiji;

| K. | ker velik delež revnih ljudi na svetu živi v teh državah srednjega dohodkovnega razreda; ker se te države pogosto srečujejo z velikimi neenakostmi in slabim upravljanjem, ki ogrožajo vzdržnost njihovega razvojnega procesa; ker veliko držav srednjega dohodkovnega razreda igra pomembno vlogo pri političnih in varnostnih vprašanjih ter vprašanjih svetovne trgovine, proizvaja in varuje javne dobrine ter deluje kot "država stabilnosti" na regionalni ravni; ker so zunaj obdobij gospodarske blaginje te države še vedno ranljive za svetovna tveganja gospodarske, okoljske ali varnostne narave; |
| --- | --- |

K.

ker velik delež revnih ljudi na svetu živi v teh državah srednjega dohodkovnega razreda; ker se te države pogosto srečujejo z velikimi neenakostmi in slabim upravljanjem, ki ogrožajo vzdržnost njihovega razvojnega procesa; ker veliko držav srednjega dohodkovnega razreda igra pomembno vlogo pri političnih in varnostnih vprašanjih ter vprašanjih svetovne trgovine, proizvaja in varuje javne dobrine ter deluje kot "država stabilnosti" na regionalni ravni; ker so zunaj obdobij gospodarske blaginje te države še vedno ranljive za svetovna tveganja gospodarske, okoljske ali varnostne narave;

| L. | ker se začenjajo nekatere države Latinske Amerike prek mehanizmov za regionalno sodelovanje in sodelovanja jug-jug vključevati v prizadevanja za razvojno sodelovanje; |
| --- | --- |

L.

ker se začenjajo nekatere države Latinske Amerike prek mehanizmov za regionalno sodelovanje in sodelovanja jug-jug vključevati v prizadevanja za razvojno sodelovanje;

| M. | ker mora Latinska Amerika za EU ostati prednostna naloga, kar odražajo dvoregijski odnosi med njima, pri katerih je bil v zadnjih letih dosežen velik napredek, ki se kaže v pridružitvenih sporazumih s Srednjo Ameriko, Čilom in Mehiko, večstranskem trgovinskem sporazumu s Kolumbijo in Perujem, pogajanjih z Mercosurjem, madridskem akcijskem načrtu in ustanovitvijo fundacije EU-LAK, |
| --- | --- |

M.

ker mora Latinska Amerika za EU ostati prednostna naloga, kar odražajo dvoregijski odnosi med njima, pri katerih je bil v zadnjih letih dosežen velik napredek, ki se kaže v pridružitvenih sporazumih s Srednjo Ameriko, Čilom in Mehiko, večstranskem trgovinskem sporazumu s Kolumbijo in Perujem, pogajanjih z Mercosurjem, madridskem akcijskem načrtu in ustanovitvijo fundacije EU-LAK,

| N. | ker je v skladu z Evropskim soglasjem o razvoju podpora državam srednjega dohodkovnega razreda še naprej velikega pomena pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

N.

ker je v skladu z Evropskim soglasjem o razvoju podpora državam srednjega dohodkovnega razreda še naprej velikega pomena pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja;

| O. | ker bi morala Evropska unija prek sporazumov z državami partnericami iz te regije, vključno s sporazumi o partnerstvu, in prek razvojne pomoči še naprej nuditi znatno podporo razvojnemu procesu in stabilizaciji te regije; ker je zelo zaskrbljujoče dejstvo, da lahko s tem preneha, ko bodo rezultati omenjenega procesa utrjeni; |
| --- | --- |

O.

ker bi morala Evropska unija prek sporazumov z državami partnericami iz te regije, vključno s sporazumi o partnerstvu, in prek razvojne pomoči še naprej nuditi znatno podporo razvojnemu procesu in stabilizaciji te regije; ker je zelo zaskrbljujoče dejstvo, da lahko s tem preneha, ko bodo rezultati omenjenega procesa utrjeni;

| P. | ker je v sedanjem predlogu Evropske komisije o instrumentu za razvojno sodelovanje predvideno zmanjšanje dvostranske pomoči Evropske unije državam srednjega dohodkovnega razreda v Latinski Ameriki in ker so osnovne storitve izginile s seznama prednostnih nalog v regiji; |
| --- | --- |

P.

ker je v sedanjem predlogu Evropske komisije o instrumentu za razvojno sodelovanje predvideno zmanjšanje dvostranske pomoči Evropske unije državam srednjega dohodkovnega razreda v Latinski Ameriki in ker so osnovne storitve izginile s seznama prednostnih nalog v regiji;

| Q. | ker finančni okvir sedanjega instrumenta za razvojno sodelovanje za Latinsko Ameriko dokazuje, da gre za regijo, ki je v poglavju IV o proračunu EU najbolj zapostavljena, če jo primerjamo z drugimi območji, ki prejemajo evropsko pomoč; |
| --- | --- |

Q.

ker finančni okvir sedanjega instrumenta za razvojno sodelovanje za Latinsko Ameriko dokazuje, da gre za regijo, ki je v poglavju IV o proračunu EU najbolj zapostavljena, če jo primerjamo z drugimi območji, ki prejemajo evropsko pomoč;

| R. | ker je socialna kohezija širok pojem in zaobjema boj proti revščini, zmanjševanje neenakosti, zagotavljanje splošnega dostopa do osnovnih storitev, kot so zdravstvo, izobraževanje, pokojnine ali stanovanja, ter priznanje in zaščito socialnega dialoga in delavskih pravic; ker je potreben fiskalni pakt, ki bo na pravičen način zagotavljal boljšo razdelitev sredstev; |
| --- | --- |

R.

ker je socialna kohezija širok pojem in zaobjema boj proti revščini, zmanjševanje neenakosti, zagotavljanje splošnega dostopa do osnovnih storitev, kot so zdravstvo, izobraževanje, pokojnine ali stanovanja, ter priznanje in zaščito socialnega dialoga in delavskih pravic; ker je potreben fiskalni pakt, ki bo na pravičen način zagotavljal boljšo razdelitev sredstev;

| S. | ker je Kitajska postala tretja največja vlagateljica v Latinsko Ameriko in je za nekatere proizvode največji ali edini izvozni trg; ker bi morala zato EU imeti bolj aktivno vlogo, da bo okrepila trgovinske in naložbene odnose z latinskoameriškimi državami v sistemu STO; |
| --- | --- |

S.

ker je Kitajska postala tretja največja vlagateljica v Latinsko Ameriko in je za nekatere proizvode največji ali edini izvozni trg; ker bi morala zato EU imeti bolj aktivno vlogo, da bo okrepila trgovinske in naložbene odnose z latinskoameriškimi državami v sistemu STO;

| T. | ker ne glede na razumevanje pojma na evropski ravni ali v Latinski Ameriki socialna kohezija v obeh regijah predstavlja vodilno načelo javnih politik, ki omogoča, da se razvojne strategije usmerjajo k dosegu blagostanja vsega prebivalstva, s čimer se izognemo polarizaciji, odvrnitvi in izgubi zaupanja v demokratične ustanove; |
| --- | --- |

T.

ker ne glede na razumevanje pojma na evropski ravni ali v Latinski Ameriki socialna kohezija v obeh regijah predstavlja vodilno načelo javnih politik, ki omogoča, da se razvojne strategije usmerjajo k dosegu blagostanja vsega prebivalstva, s čimer se izognemo polarizaciji, odvrnitvi in izgubi zaupanja v demokratične ustanove;

| U. | ker je eden glavnih izzivov donatorjev v tej regiji skladnost politik, kot tudi večje usklajevanje in dopolnjevanje v okviru boljše delitve dela, kar bi omogočilo večjo koncentracijo in predvidljivost pomoči; |
| --- | --- |

U.

ker je eden glavnih izzivov donatorjev v tej regiji skladnost politik, kot tudi večje usklajevanje in dopolnjevanje v okviru boljše delitve dela, kar bi omogočilo večjo koncentracijo in predvidljivost pomoči;

| V. | ker so ustvarjanje bogastva, boj proti revščini, neenakosti, izključevanju in diskriminaciji – zlasti žensk, mladih in etničnih manjšin – ter spodbujanje socialne kohezije in človekovih pravic še naprej osrednje prednostne naloge strateškega partnerstva med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko; |
| --- | --- |

V.

ker so ustvarjanje bogastva, boj proti revščini, neenakosti, izključevanju in diskriminaciji – zlasti žensk, mladih in etničnih manjšin – ter spodbujanje socialne kohezije in človekovih pravic še naprej osrednje prednostne naloge strateškega partnerstva med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko;

| W. | ker so kazalniki uspešnosti v boju proti umrljivosti otrok in mater v tej regiji zelo slabi in ker sta enakost med spoloma in krepitev politične in gospodarske moči žensk bistvena dejavnika za zmanjšanje revščine; |
| --- | --- |

W.

ker so kazalniki uspešnosti v boju proti umrljivosti otrok in mater v tej regiji zelo slabi in ker sta enakost med spoloma in krepitev politične in gospodarske moči žensk bistvena dejavnika za zmanjšanje revščine;

| X. | ker je splošni sistem preferencialov Evropske unije osrednji instrument, ki državam v razvoju omogoča, da tesneje sodelujejo v svetovni trgovini in tako ustvarjajo dodatne prihodke od izvoza, s katerimi podpirajo gospodarsko rast in izvajanje strategij za politiko razvoja in zmanjševanja revščine; |
| --- | --- |

X.

ker je splošni sistem preferencialov Evropske unije osrednji instrument, ki državam v razvoju omogoča, da tesneje sodelujejo v svetovni trgovini in tako ustvarjajo dodatne prihodke od izvoza, s katerimi podpirajo gospodarsko rast in izvajanje strategij za politiko razvoja in zmanjševanja revščine;

| Y. | ker samo kazalnik BDP ne zadošča za merjenje neenakosti in za odločanje o tem, ali se neki državi odobri razvojna pomoč EU, katere glavni cilj je izkoreninjenje revščine; |
| --- | --- |

Y.

ker samo kazalnik BDP ne zadošča za merjenje neenakosti in za odločanje o tem, ali se neki državi odobri razvojna pomoč EU, katere glavni cilj je izkoreninjenje revščine;

| Z. | ker je izvoz latinskoameriških držav v sosednje države veliko manjši kot pri državah na drugih celinah; ker je razmeroma majhna trgovinska menjava posledica precejšnjih razdalj, visokih tarif, carin, ločenih trgovinskih sporazumov in neustreznih infrastrukturnih omrežij; |
| --- | --- |

Z.

ker je izvoz latinskoameriških držav v sosednje države veliko manjši kot pri državah na drugih celinah; ker je razmeroma majhna trgovinska menjava posledica precejšnjih razdalj, visokih tarif, carin, ločenih trgovinskih sporazumov in neustreznih infrastrukturnih omrežij;

| AA. | ker so v boju proti revščini in pri spodbujanju socialne kohezije izobrazba in usposabljanje ter splošen dostop do javnih zdravstvenih storitev izjemnega pomena; |
| --- | --- |

AA.

ker so v boju proti revščini in pri spodbujanju socialne kohezije izobrazba in usposabljanje ter splošen dostop do javnih zdravstvenih storitev izjemnega pomena;

| AB. | ker ima degradacija okolja neposreden vpliv na nastanek revščine; ker je Latinska Amerika velik okoljski rezervat planeta, saj so Brazilija, Mehika, Peru in Kolumbija države z največjo biotsko raznovrstnostjo na svetu, hkrati pa gre za celino, ki je še posebej občutljiva za podnebne spremembe; |
| --- | --- |

AB.

ker ima degradacija okolja neposreden vpliv na nastanek revščine; ker je Latinska Amerika velik okoljski rezervat planeta, saj so Brazilija, Mehika, Peru in Kolumbija države z največjo biotsko raznovrstnostjo na svetu, hkrati pa gre za celino, ki je še posebej občutljiva za podnebne spremembe;

| AC. | ker je izboljšanje pobiranja davkov bistveno za izgradnjo sposobne države, ki svojim ljudem lahko zagotavlja osnovne storitve, kot so zdravstvene in javne sanitarne storitve ter izobraževanje; |
| --- | --- |

AC.

ker je izboljšanje pobiranja davkov bistveno za izgradnjo sposobne države, ki svojim ljudem lahko zagotavlja osnovne storitve, kot so zdravstvene in javne sanitarne storitve ter izobraževanje;

| AD. | ker najbolj uničujoče posledice podnebnih sprememb in segrevanja planeta v veliki meri zadevajo Latinsko Ameriko in Karibe, saj so te države med najranljivejšimi na svetu; ker so naravne nesreče v Srednji Ameriki povzročile izgubo 54 % regionalnega BDP; |
| --- | --- |

AD.

ker najbolj uničujoče posledice podnebnih sprememb in segrevanja planeta v veliki meri zadevajo Latinsko Ameriko in Karibe, saj so te države med najranljivejšimi na svetu; ker so naravne nesreče v Srednji Ameriki povzročile izgubo 54 % regionalnega BDP;

| AE. | ker se agenda za spremembe izrecno sklicuje na zasebni sektor kot na ključnega akterja za trajnostni razvoj in prispevanje k socialni koheziji; |
| --- | --- |

AE.

ker se agenda za spremembe izrecno sklicuje na zasebni sektor kot na ključnega akterja za trajnostni razvoj in prispevanje k socialni koheziji;

| AF. | ker je strukturiran in celovit dvoregijski dialog o migracijah med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko velikega pomena in ker je pomembno, da migracijske politike in prakse v obeh regijah zagotavljajo spoštovanje temeljnih pravic vseh migrantov; |
| --- | --- |

AF.

ker je strukturiran in celovit dvoregijski dialog o migracijah med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko velikega pomena in ker je pomembno, da migracijske politike in prakse v obeh regijah zagotavljajo spoštovanje temeljnih pravic vseh migrantov;

| AG. | ker so nekatere države Latinske Amerike med najbolj nasilnimi na svetu in ker so povezane s kriminalnimi dejavnostmi, kot so trgovanje z drogami, organizirani kriminal, pranje denarja, prekupčevanje z orožjem in korupcija, ki so še vedno zelo velik problem in ogrožajo razvoj regije; |
| --- | --- |

AG.

ker so nekatere države Latinske Amerike med najbolj nasilnimi na svetu in ker so povezane s kriminalnimi dejavnostmi, kot so trgovanje z drogami, organizirani kriminal, pranje denarja, prekupčevanje z orožjem in korupcija, ki so še vedno zelo velik problem in ogrožajo razvoj regije;

| AH. | ker se predlog Komisije o partnerskem instrumentu osredotoča na izvajanje strategije Evropa 2020 v tej regiji; ker se predlog osredotoča predvsem na strateške partnerje in na gospodarstva v vzponu, hkrati pa ohranja globalni pristop, ki v središče pozornosti postavlja svetovne izzive in grožnje; |
| --- | --- |

AH.

ker se predlog Komisije o partnerskem instrumentu osredotoča na izvajanje strategije Evropa 2020 v tej regiji; ker se predlog osredotoča predvsem na strateške partnerje in na gospodarstva v vzponu, hkrati pa ohranja globalni pristop, ki v središče pozornosti postavlja svetovne izzive in grožnje;

| AI. | ker demokratične sisteme in kolektivno varnost v Latinski Ameriki ogroža korupcija, povezana s kriminalnimi mrežami, zlasti tistimi, ki delujejo na področju razpečevanja in trgovanja z mamili, se infiltrirajo v javne ustanove, razdeljujejo ozemlje na vplivna območja in povzročajo posredno škodo, kar prinaša hude probleme z vidika nestabilnosti in političnega upravljanja; |
| --- | --- |

AI.

ker demokratične sisteme in kolektivno varnost v Latinski Ameriki ogroža korupcija, povezana s kriminalnimi mrežami, zlasti tistimi, ki delujejo na področju razpečevanja in trgovanja z mamili, se infiltrirajo v javne ustanove, razdeljujejo ozemlje na vplivna območja in povzročajo posredno škodo, kar prinaša hude probleme z vidika nestabilnosti in političnega upravljanja;

| 1. | opozarja, da čeprav je gospodarska in finančna kriza Latinsko Ameriko manj prizadela kot druge regije, ostaja stopnja neenakosti in revščine zelo visoka, njen napredek pri doseganju šestih od osmih razvojnih ciljev tisočletja pa je nezadosten; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da čeprav je gospodarska in finančna kriza Latinsko Ameriko manj prizadela kot druge regije, ostaja stopnja neenakosti in revščine zelo visoka, njen napredek pri doseganju šestih od osmih razvojnih ciljev tisočletja pa je nezadosten;

| 2. | poudarja, da se morata Evropska unija in Latinska Amerika bolje usklajevati pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, zlasti v okviru dejavnosti za boj proti revščini, ustvarjanja novih delovnih mest in socialnega vključevanja skupin, odrinjenih na rob družbe; poudarja, da mora biti razvojni cilj tisočletja za svetovno partnerstvo za razvoj (razvojni cilj tisočletja št. 8) v središču politike EU za sodelovanje z Latinsko Ameriko, pri čemer so izbrana področja, na katerih se bo izvajala nova strategija "vključujoče rasti" v teh državah; poudarja, da ima fundacija EU-LAK lahko pomembno vlogo pri doseganju teh ciljev; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da se morata Evropska unija in Latinska Amerika bolje usklajevati pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, zlasti v okviru dejavnosti za boj proti revščini, ustvarjanja novih delovnih mest in socialnega vključevanja skupin, odrinjenih na rob družbe; poudarja, da mora biti razvojni cilj tisočletja za svetovno partnerstvo za razvoj (razvojni cilj tisočletja št. 8) v središču politike EU za sodelovanje z Latinsko Ameriko, pri čemer so izbrana področja, na katerih se bo izvajala nova strategija "vključujoče rasti" v teh državah; poudarja, da ima fundacija EU-LAK lahko pomembno vlogo pri doseganju teh ciljev;

| 3. | meni, da je zaradi gospodarskega in tehnološkega napredka nekaterih držav Latinske Amerike treba ponovno razmisliti o ciljih dvostranskega razvojnega sodelovanja EU; zahteva preusmeritev sodelovanja tja, kjer je najbolj potrebno za zmanjšanje revščine; vztraja, da se soočamo s skupnimi izzivi, s katerimi se bomo spopadli s krepitvijo večstranskosti; poudarja, da povezave med rastjo, trgovino, razvojem in zmanjšanjem revščine niso ne enostavne ne samodejne; zato poziva Evropsko komisijo, naj v okviru razprave o prihodnji politiki razvojnega sodelovanja EU obširno in poglobljeno razmisli o sedanjem razvojnem modelu ter upošteva izkušnje iz preteklih desetletij, da bi omogočila učinkovito spopadanje z revščino in neenakostjo, ne da bi zmanjšala ali omejila politični prostor; |
| --- | --- |

3.

meni, da je zaradi gospodarskega in tehnološkega napredka nekaterih držav Latinske Amerike treba ponovno razmisliti o ciljih dvostranskega razvojnega sodelovanja EU; zahteva preusmeritev sodelovanja tja, kjer je najbolj potrebno za zmanjšanje revščine; vztraja, da se soočamo s skupnimi izzivi, s katerimi se bomo spopadli s krepitvijo večstranskosti; poudarja, da povezave med rastjo, trgovino, razvojem in zmanjšanjem revščine niso ne enostavne ne samodejne; zato poziva Evropsko komisijo, naj v okviru razprave o prihodnji politiki razvojnega sodelovanja EU obširno in poglobljeno razmisli o sedanjem razvojnem modelu ter upošteva izkušnje iz preteklih desetletij, da bi omogočila učinkovito spopadanje z revščino in neenakostjo, ne da bi zmanjšala ali omejila politični prostor;

| 4. | meni, da bi morala Evropska unija svojo politiko sodelovanja in razvoja določiti v tesnem sodelovanju z Latinsko Ameriko in tako v zvezi z njo oblikovati trajnostno, pošteno in uravnoteženo razvojno politiko; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi morala Evropska unija svojo politiko sodelovanja in razvoja določiti v tesnem sodelovanju z Latinsko Ameriko in tako v zvezi z njo oblikovati trajnostno, pošteno in uravnoteženo razvojno politiko;

| 5. | poudarja, da čeprav lahko pomoč deluje kot vzvod za latinskoameriške države, ni zadostno jamstvo za trajnostni in trajni napredek; zato poziva latinskoameriške države, naj okrepijo in uporabijo domače vire, uvedejo pregledne sisteme obdavčenja in sistem vodenja javnih financ brez korupcije in goljufij, zasebni sektor, lokalne oblasti in civilno družbo učinkovito vključijo v program EU–Latinska Amerika, zlasti prek sodelovanja, tehnične pomoči ter pravnega in davčnega usposabljanja za lokalne uradnike, ter se bolj poistovetijo s projekti; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da čeprav lahko pomoč deluje kot vzvod za latinskoameriške države, ni zadostno jamstvo za trajnostni in trajni napredek; zato poziva latinskoameriške države, naj okrepijo in uporabijo domače vire, uvedejo pregledne sisteme obdavčenja in sistem vodenja javnih financ brez korupcije in goljufij, zasebni sektor, lokalne oblasti in civilno družbo učinkovito vključijo v program EU–Latinska Amerika, zlasti prek sodelovanja, tehnične pomoči ter pravnega in davčnega usposabljanja za lokalne uradnike, ter se bolj poistovetijo s projekti;

| 6. | meni, da bi močna prisotnost Azije na področju nahajališč surovin, ogljikovih hidratov in kmetijstva v več državah Latinske Amerike morala Evropsko unijo prepričati, da hitro in učinkovito poveča pomoč za trajnostni razvoj v regiji; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi močna prisotnost Azije na področju nahajališč surovin, ogljikovih hidratov in kmetijstva v več državah Latinske Amerike morala Evropsko unijo prepričati, da hitro in učinkovito poveča pomoč za trajnostni razvoj v regiji;

| 7. | meni, da bi si glede na to, da je treba uravnovesiti razvojno politiko med Latinsko Ameriko in EU, Latinska Amerika morala posebej prizadevati za spodbujanje svojega regionalnega političnega, gospodarskega in trgovinskega povezovanja; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi si glede na to, da je treba uravnovesiti razvojno politiko med Latinsko Ameriko in EU, Latinska Amerika morala posebej prizadevati za spodbujanje svojega regionalnega političnega, gospodarskega in trgovinskega povezovanja;

| 8. | vztraja, da je nujno, da napredek v odnosih z Latinsko Ameriko spremlja skladna razvojna politika, zato meni, da je treba oblikovati instrumente in cilje za sodelovanje po meri vsake posamezne države, pri čemer se bodo sredstva namenjala najbolj ranljivim med njimi, hkrati pa se bo izboljševala skladnost politik za razvoj; |
| --- | --- |

8.

vztraja, da je nujno, da napredek v odnosih z Latinsko Ameriko spremlja skladna razvojna politika, zato meni, da je treba oblikovati instrumente in cilje za sodelovanje po meri vsake posamezne države, pri čemer se bodo sredstva namenjala najbolj ranljivim med njimi, hkrati pa se bo izboljševala skladnost politik za razvoj;

| 9. | poziva Komisijo in Svet, naj se v obdobju 2014–2020 obseg sodelovanja instrumenta za razvojno sodelovanje za Latinsko Ameriko ohrani na tretjini celotnega zneska za geografske instrumente; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in Svet, naj se v obdobju 2014–2020 obseg sodelovanja instrumenta za razvojno sodelovanje za Latinsko Ameriko ohrani na tretjini celotnega zneska za geografske instrumente;

| 10. | pozdravlja načeli razlikovanja in koncentracije pomoči, ki ga je predlagala Komisija; vztraja, da je treba razlikovanje vzpostaviti postopoma v fazi načrtovanja programov – to velja tako za države prejemnice kot za lastna orodja sodelovanja –, pri tem pa razviti druge oblike sodelovanja, ki so bolj prilagojene državam srednjega dohodkovnega razreda; priporoča, naj bodo merila za uporabo načela razlikovanja objektivna in enotna za vse države; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja načeli razlikovanja in koncentracije pomoči, ki ga je predlagala Komisija; vztraja, da je treba razlikovanje vzpostaviti postopoma v fazi načrtovanja programov – to velja tako za države prejemnice kot za lastna orodja sodelovanja –, pri tem pa razviti druge oblike sodelovanja, ki so bolj prilagojene državam srednjega dohodkovnega razreda; priporoča, naj bodo merila za uporabo načela razlikovanja objektivna in enotna za vse države;

| 11. | poudarja, da razlikovalni pristop ne bi smel voditi v korenito zmanjšanje pomena regije v zunanji politiki EU, ki ni le glavna svetovna donatorka, temveč kot dejavna članica mednarodne skupnosti tudi svetovni akter in dolžna delovati v skladu s tem; meni, da bi se v nasprotnem primeru EU sama obsodila na nepomembnost v celotnih regijah ter pustila odprta vrata za poseganje drugih svetovnih akterjev; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da razlikovalni pristop ne bi smel voditi v korenito zmanjšanje pomena regije v zunanji politiki EU, ki ni le glavna svetovna donatorka, temveč kot dejavna članica mednarodne skupnosti tudi svetovni akter in dolžna delovati v skladu s tem; meni, da bi se v nasprotnem primeru EU sama obsodila na nepomembnost v celotnih regijah ter pustila odprta vrata za poseganje drugih svetovnih akterjev;

| 12. | vztraja, da mora biti vsakršna morebitna prerazporeditev sredstev v prid geografskim programom za izkoreninjenje lakote v državah z nizkimi in v državah s srednje nizkimi dohodki v tej regiji; |
| --- | --- |

12.

vztraja, da mora biti vsakršna morebitna prerazporeditev sredstev v prid geografskim programom za izkoreninjenje lakote v državah z nizkimi in v državah s srednje nizkimi dohodki v tej regiji;

Pomen držav srednjega dohodkovnega razreda – potreba po diferenciranem pristopu

| 13. | izraža zaskrbljenost glede pomanjkanja doslednosti pri upoštevanju veljavnih meril za upravičenost iz predloga Komisije o instrumentu za razvojno sodelovanje, ki enajstim državam srednjega dohodkovnega razreda na območju Latinske Amerike in Karibov odvzema dostop do dvostranskih programov; ponavlja, da nekatere države Latinske Amerike sodijo med tiste države na svetu, v katerih je enakost v dohodku na prebivalca najmanjša, in da trdovratna neenakost nastopa v kontekstu majhne socialno-ekonomske mobilnosti; poudarja, da gre za zelo raznolike države in da je posledično treba ohranjati diferencirano sodelovanje, ki temelji na usklajevanju in političnem dialogu; |
| --- | --- |

13.

izraža zaskrbljenost glede pomanjkanja doslednosti pri upoštevanju veljavnih meril za upravičenost iz predloga Komisije o instrumentu za razvojno sodelovanje, ki enajstim državam srednjega dohodkovnega razreda na območju Latinske Amerike in Karibov odvzema dostop do dvostranskih programov; ponavlja, da nekatere države Latinske Amerike sodijo med tiste države na svetu, v katerih je enakost v dohodku na prebivalca najmanjša, in da trdovratna neenakost nastopa v kontekstu majhne socialno-ekonomske mobilnosti; poudarja, da gre za zelo raznolike države in da je posledično treba ohranjati diferencirano sodelovanje, ki temelji na usklajevanju in političnem dialogu;

| 14. | meni, da je sporočilo EU tej regiji zelo zaskrbljujoče, saj je v praksi izjava, ki tej regiji kljub številnim sprejetim političnim in trgovinskim zavezam ter skupnim svetovnim interesom ne daje pomena, ki si ga zasluži; |
| --- | --- |

14.

meni, da je sporočilo EU tej regiji zelo zaskrbljujoče, saj je v praksi izjava, ki tej regiji kljub številnim sprejetim političnim in trgovinskim zavezam ter skupnim svetovnim interesom ne daje pomena, ki si ga zasluži;

| 15. | poudarja, da je treba, kot v odstavku 66 navaja evropsko soglasje o razvoju, državam srednjega dohodkovnega razreda, zlasti državam z nižjimi srednjimi dohodki, med katerimi se jih veliko sooča s podobnimi težavami kot države z nizkimi dohodki, namenjati ustrezno pozornost; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba, kot v odstavku 66 navaja evropsko soglasje o razvoju, državam srednjega dohodkovnega razreda, zlasti državam z nižjimi srednjimi dohodki, med katerimi se jih veliko sooča s podobnimi težavami kot države z nizkimi dohodki, namenjati ustrezno pozornost;

| 16. | poziva Komisijo in Svet, naj opravi nepristransko in pregledno analizo v okviru načela razlikovanja z namenom pregleda in razširitve kazalnikov, ki se uporabljajo za ocenjevanje razvoja, da ne bodo upoštevali samo dejavnika dohodkov in da bodo ekonomsko merilo razlagali v luči drugih dejavnikov, kot so revščina, ranljivost, krizni indeks ECHO, Ginijev količnik in količnik neenakosti; opozarja, da klasifikacija držav glede na dohodke temelji na izračunih, ki prikrivajo neenakost in revščino; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo in Svet, naj opravi nepristransko in pregledno analizo v okviru načela razlikovanja z namenom pregleda in razširitve kazalnikov, ki se uporabljajo za ocenjevanje razvoja, da ne bodo upoštevali samo dejavnika dohodkov in da bodo ekonomsko merilo razlagali v luči drugih dejavnikov, kot so revščina, ranljivost, krizni indeks ECHO, Ginijev količnik in količnik neenakosti; opozarja, da klasifikacija držav glede na dohodke temelji na izračunih, ki prikrivajo neenakost in revščino;

| 17. | ob upoštevanju omenjenih kazalnikov vztraja, naj Evropska unija v prihodnjem instrumentu za razvojno sodelovanje vsaj v primeru Kolumbije, Ekvadorja in Peruja nadaljuje z dvostranskim sodelovanjem; |
| --- | --- |

17.

ob upoštevanju omenjenih kazalnikov vztraja, naj Evropska unija v prihodnjem instrumentu za razvojno sodelovanje vsaj v primeru Kolumbije, Ekvadorja in Peruja nadaljuje z dvostranskim sodelovanjem;

| 18. | poziva Komisijo, naj predstavi usklajeno strategijo za postopno prenehanje dvostranske pomoči državam srednjega dohodkovnega razreda, kar bo tem omogočilo, da utrdijo svoj položaj "diplomantov" pomoči, s čimer bo upoštevano načelo predvidljivosti pomoči, uvedeno na forumu o učinkovitosti razvojne pomoči v Busanu; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj predstavi usklajeno strategijo za postopno prenehanje dvostranske pomoči državam srednjega dohodkovnega razreda, kar bo tem omogočilo, da utrdijo svoj položaj "diplomantov" pomoči, s čimer bo upoštevano načelo predvidljivosti pomoči, uvedeno na forumu o učinkovitosti razvojne pomoči v Busanu;

| 19. | poziva Komisijo, naj omenjeno postopno prenehanje dvostranske pomoči, uvedeno ob začetku veljave novega instrumenta za razvojno sodelovanje, vključuje naslednja merila:






  — | jasna povezava med cilji in sektorsko koncentracijo dvostranske pomoči ter krepitvijo socialne kohezije, zlasti s sofinanciranjem politik in akcijskih programov za zmanjševanje neenakosti na področju dohodkov in možnosti ter z drugimi naprednejšimi programi za spodbujanje konkurenčnosti in trajnostnega razvoja, kar vključuje pospeševanje tehnološkega in znanstvenega sodelovanja, inovacij in tehnične pomoči, prednostni dostop do tematskih, regionalnih in podregionalnih programov in do partnerskega instrumenta, z zagotovljenim minimalnim zneskom; spodbujanje vračljive pomoči in programov štipendiranja; |
| --- | --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj omenjeno postopno prenehanje dvostranske pomoči, uvedeno ob začetku veljave novega instrumenta za razvojno sodelovanje, vključuje naslednja merila:

—

jasna povezava med cilji in sektorsko koncentracijo dvostranske pomoči ter krepitvijo socialne kohezije, zlasti s sofinanciranjem politik in akcijskih programov za zmanjševanje neenakosti na področju dohodkov in možnosti ter z drugimi naprednejšimi programi za spodbujanje konkurenčnosti in trajnostnega razvoja, kar vključuje pospeševanje tehnološkega in znanstvenega sodelovanja, inovacij in tehnične pomoči, prednostni dostop do tematskih, regionalnih in podregionalnih programov in do partnerskega instrumenta, z zagotovljenim minimalnim zneskom; spodbujanje vračljive pomoči in programov štipendiranja;

| — | opredelitev prednostnih nalog s pomočjo dvostranskih in dvoregijskih dialogov z nacionalnimi organi in civilno družbo; |
| --- | --- |

—

opredelitev prednostnih nalog s pomočjo dvostranskih in dvoregijskih dialogov z nacionalnimi organi in civilno družbo;

| — | nadaljevanje dvostranskega sodelovanja v prehodnem obdobju, katerega dolžina je določena na podlagi kazalnikov za dodelitev pomoči in položaja vsake posamezne države ter lahko traja največ štiri leta, |
| --- | --- |

—

nadaljevanje dvostranskega sodelovanja v prehodnem obdobju, katerega dolžina je določena na podlagi kazalnikov za dodelitev pomoči in položaja vsake posamezne države ter lahko traja največ štiri leta,

| 20. | vztraja, da je finančna sredstva partnerskega instrumenta nujno povečati za več kot milijardo evrov za spodbujanje nove oblike sodelovanja z državami srednjega dohodkovnega razreda in državami z višjimi srednjimi dohodki ter pri tem zagotoviti predvidljivost, količinsko opredelitev in nadzor financiranja; vztraja, da je treba zagotoviti, da bo to instrument, ki bo okrepil odgovor EU na svetovne izzive, kot so boj proti neenakosti, podnebne spremembe, varnost ali boj proti trgovini z drogo; |
| --- | --- |

20.

vztraja, da je finančna sredstva partnerskega instrumenta nujno povečati za več kot milijardo evrov za spodbujanje nove oblike sodelovanja z državami srednjega dohodkovnega razreda in državami z višjimi srednjimi dohodki ter pri tem zagotoviti predvidljivost, količinsko opredelitev in nadzor financiranja; vztraja, da je treba zagotoviti, da bo to instrument, ki bo okrepil odgovor EU na svetovne izzive, kot so boj proti neenakosti, podnebne spremembe, varnost ali boj proti trgovini z drogo;

Socialna kohezija in boj proti revščini

| 21. | meni, da sta visoka raven neenakosti in neobstoj učinkovitega mehanizma za socialno varstvo največji oviri za utrditev demokracije ter za pravično in trajnostno gospodarsko rast te regije, zaradi česar zahteva, da se več pozornosti nameni povezavi med demokratičnim upravljanjem in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

21.

meni, da sta visoka raven neenakosti in neobstoj učinkovitega mehanizma za socialno varstvo največji oviri za utrditev demokracije ter za pravično in trajnostno gospodarsko rast te regije, zaradi česar zahteva, da se več pozornosti nameni povezavi med demokratičnim upravljanjem in socialno kohezijo;

| 22. | meni, da cilja socialne kohezije partnerstva med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko ne bo mogoče uresničiti, dokler ne bo dosežena visoka stopnja razvoja in enakosti pri porazdelitvi dohodka in bogastva, za dosego omenjenega cilja pa je treba izkoreniniti revščino, in sicer s pomočjo pravičnejših in naprednih davčnih politik, ki bodo okrepile davčno zmogljivost ter boj proti goljufijam in davčnim utajam; |
| --- | --- |

22.

meni, da cilja socialne kohezije partnerstva med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko ne bo mogoče uresničiti, dokler ne bo dosežena visoka stopnja razvoja in enakosti pri porazdelitvi dohodka in bogastva, za dosego omenjenega cilja pa je treba izkoreniniti revščino, in sicer s pomočjo pravičnejših in naprednih davčnih politik, ki bodo okrepile davčno zmogljivost ter boj proti goljufijam in davčnim utajam;

| 23. | poudarja pomen razvojne pomoči prek trgovine; ugotavlja, da je trgovinska izmenjava med Latinsko Ameriko in EU pomemben dejavnik pri zmanjševanju revščine in zagotavljanju ustvarjanja bogastva na obeh celinah; svari pred protekcionističnimi težnjami, ki so posledica sedanje gospodarske in finančne krize; |
| --- | --- |

23.

poudarja pomen razvojne pomoči prek trgovine; ugotavlja, da je trgovinska izmenjava med Latinsko Ameriko in EU pomemben dejavnik pri zmanjševanju revščine in zagotavljanju ustvarjanja bogastva na obeh celinah; svari pred protekcionističnimi težnjami, ki so posledica sedanje gospodarske in finančne krize;

| 24. | poudarja, da je pomembno ohraniti cilj 20 % za izobraževalne in zdravstvene programe, ter vztraja, da je treba na trgu dela in v družbi nasploh upoštevati vidik enakosti spolov; znova poudarja, da sta izobraževanje in vlaganje v človeški kapital podlaga za socialno kohezijo in družbeno-gospodarski razvoj; poziva k izvajanju učinkovitih politik in ustreznemu financiranju boja proti nepismenosti, ki je v nekaterih državah regije še vedno velika, zlasti med deklicami in ženskami, pa tudi k spodbujanju dostopa do brezplačnega javnega osnovno- in srednješolskega izobraževanja, ki je pogosto omejeno zaradi pomanjkanja ustreznih sredstev v nekaterih državnih proračunih; v zvezi s tem podpira projekt, ki ga je pripravila Organizacija ibersko-ameriških držav za izobraževanje, znanost in kulturo "Izobraževalni cilji 2021: izobrazba, ki jo želimo za generacijo dvestoletnikov"; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je pomembno ohraniti cilj 20 % za izobraževalne in zdravstvene programe, ter vztraja, da je treba na trgu dela in v družbi nasploh upoštevati vidik enakosti spolov; znova poudarja, da sta izobraževanje in vlaganje v človeški kapital podlaga za socialno kohezijo in družbeno-gospodarski razvoj; poziva k izvajanju učinkovitih politik in ustreznemu financiranju boja proti nepismenosti, ki je v nekaterih državah regije še vedno velika, zlasti med deklicami in ženskami, pa tudi k spodbujanju dostopa do brezplačnega javnega osnovno- in srednješolskega izobraževanja, ki je pogosto omejeno zaradi pomanjkanja ustreznih sredstev v nekaterih državnih proračunih; v zvezi s tem podpira projekt, ki ga je pripravila Organizacija ibersko-ameriških držav za izobraževanje, znanost in kulturo "Izobraževalni cilji 2021: izobrazba, ki jo želimo za generacijo dvestoletnikov";

| 25. | poudarja, da čeprav so se pokritost in izdatki za izobraževanje v Latinski Ameriki zadnja desetletja nenehno izboljševali, kakovost ostaja slaba, dostop pa neenak; poudarja pomen dela, ki ga je Evropska unija izvedla v okviru programov Erasmus, Alban in Alfa, ter poziva Komisijo, naj nadaljuje z dosedanjimi proračunskimi prizadevanji; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da čeprav so se pokritost in izdatki za izobraževanje v Latinski Ameriki zadnja desetletja nenehno izboljševali, kakovost ostaja slaba, dostop pa neenak; poudarja pomen dela, ki ga je Evropska unija izvedla v okviru programov Erasmus, Alban in Alfa, ter poziva Komisijo, naj nadaljuje z dosedanjimi proračunskimi prizadevanji;

| 26. | poudarja, da so se v Latinski Ameriki velike razlike glede šolske uspešnosti v zadnjih letih še povečale, če primerjamo podeželje z mestom, vrsto šole (javna ali zasebna), spol ali družbeno-gospodarsko raven, s čimer se je povečal tudi problem pomanjkanja socialne kohezije; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da so se v Latinski Ameriki velike razlike glede šolske uspešnosti v zadnjih letih še povečale, če primerjamo podeželje z mestom, vrsto šole (javna ali zasebna), spol ali družbeno-gospodarsko raven, s čimer se je povečal tudi problem pomanjkanja socialne kohezije;

| 27. | poudarja, da je socialna kohezija tesno povezana z drugimi politikami, kot so trgovinska, naložbena in finančna; meni, da mora instrument za razvojno sodelovanje v svoje tematsko, nacionalno in regionalno načrtovanje programov uspešneje vključevati cilje socialne kohezije in pri tem podpirati predvsem pravičnejše javnofinančne, davčne in socialne politike, ki spodbujajo enakost, dostop do javnih storitev, dostojno delo in reformo pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je socialna kohezija tesno povezana z drugimi politikami, kot so trgovinska, naložbena in finančna; meni, da mora instrument za razvojno sodelovanje v svoje tematsko, nacionalno in regionalno načrtovanje programov uspešneje vključevati cilje socialne kohezije in pri tem podpirati predvsem pravičnejše javnofinančne, davčne in socialne politike, ki spodbujajo enakost, dostop do javnih storitev, dostojno delo in reformo pravosodnega sistema;

| 28. | poudarja pomen programov, kot so EuroSocial, URB-AL in AL-INVEST ter COPOLAD, pa tudi programov za krepitev dialoga in sodelovanja med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko za vzpostavitev modelov upravljanja na področju migracij in razvojnih politik; meni, da bi bilo treba v novem instrumentu za razvojno sodelovanje te programe okrepiti ter raziskati njihov potencial za tristransko sodelovanje; |
| --- | --- |

28.

poudarja pomen programov, kot so EuroSocial, URB-AL in AL-INVEST ter COPOLAD, pa tudi programov za krepitev dialoga in sodelovanja med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko za vzpostavitev modelov upravljanja na področju migracij in razvojnih politik; meni, da bi bilo treba v novem instrumentu za razvojno sodelovanje te programe okrepiti ter raziskati njihov potencial za tristransko sodelovanje;

| 29. | opozarja, da bi morala Evropska unija prek instrumenta za razvojno sodelovanje zagotoviti potrebna sredstva, da bi se izboljšale življenjske razmere otrok ter da bi ti lahko v celoti razvili svoje zmožnosti in potencial, zlasti znotraj družine; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da bi morala Evropska unija prek instrumenta za razvojno sodelovanje zagotoviti potrebna sredstva, da bi se izboljšale življenjske razmere otrok ter da bi ti lahko v celoti razvili svoje zmožnosti in potencial, zlasti znotraj družine;

| 30. | ponovno poudarja pomen foruma Evropske unije in Latinske Amerike o socialni koheziji ter poziva k njegovi utrditvi kot prostora dvoregijskega političnega dialoga na področju socialne kohezije, in sicer s spodbujanjem ambicioznejših mehanizmov in usklajevanjem sodelovanja na tem področju, kakor tudi k vključevanju socialne kohezije na dnevne rede glavnih mednarodnih forumov; |
| --- | --- |

30.

ponovno poudarja pomen foruma Evropske unije in Latinske Amerike o socialni koheziji ter poziva k njegovi utrditvi kot prostora dvoregijskega političnega dialoga na področju socialne kohezije, in sicer s spodbujanjem ambicioznejših mehanizmov in usklajevanjem sodelovanja na tem področju, kakor tudi k vključevanju socialne kohezije na dnevne rede glavnih mednarodnih forumov;

| 31. | poudarja, da ima lahko fundacija EU-LAK pomembno vlogo pri usklajevanju in podpiranju ukrepov in razprav civilne družbe o vlogi mednarodnega sodelovanja pri spodbujanju socialne kohezije v regiji; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da ima lahko fundacija EU-LAK pomembno vlogo pri usklajevanju in podpiranju ukrepov in razprav civilne družbe o vlogi mednarodnega sodelovanja pri spodbujanju socialne kohezije v regiji;

Usklajenost razvojne politike

| 32. | opozarja na pomen razvojnega sodelovanja, opredeljenega v členu 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, za izkoreninjenje revščine, spodbujanje ekonomskih in socialnih pravic, varstvo okolja, dobro upravljanje ter za trajnostni in vključujoč razvoj; |
| --- | --- |

32.

opozarja na pomen razvojnega sodelovanja, opredeljenega v členu 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, za izkoreninjenje revščine, spodbujanje ekonomskih in socialnih pravic, varstvo okolja, dobro upravljanje ter za trajnostni in vključujoč razvoj;

| 33. | poziva Evropsko komisijo, naj poveča prepoznavnost svojih projektov, ki se izvajajo v državah Latinske Amerike, in s prikazom dodane vrednosti sodelovanja z EU poveča njihovo razumljivost za državljane teh držav; |
| --- | --- |

33.

poziva Evropsko komisijo, naj poveča prepoznavnost svojih projektov, ki se izvajajo v državah Latinske Amerike, in s prikazom dodane vrednosti sodelovanja z EU poveča njihovo razumljivost za državljane teh držav;

| 34. | poudarja, da sporazumi EU o partnerstvu/prosti trgovini nikakor ne smejo biti v nasprotju s ciljem usklajenosti razvojnih politik; zato poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo razvojna vprašanja in potrebe ustrezno upoštevana v poglavjih, ki se nanašajo na trgovino, kot so tista o finančnih storitvah, vladnih naročilih in pravicah intelektualne lastnine, in da s trdnim mehanizmom zagotovi uresničevanje skupnih standardov za socialne, delovne in okoljske pravice v vseh potekajočih pogajanjih in ob revizijah sporazumov; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da sporazumi EU o partnerstvu/prosti trgovini nikakor ne smejo biti v nasprotju s ciljem usklajenosti razvojnih politik; zato poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo razvojna vprašanja in potrebe ustrezno upoštevana v poglavjih, ki se nanašajo na trgovino, kot so tista o finančnih storitvah, vladnih naročilih in pravicah intelektualne lastnine, in da s trdnim mehanizmom zagotovi uresničevanje skupnih standardov za socialne, delovne in okoljske pravice v vseh potekajočih pogajanjih in ob revizijah sporazumov;

| 35. | obžaluje, da predlog Komisije za uredbo o shemi splošnih tarifnih preferencialov ne upošteva strateškega značaja odnosov z Latinsko Ameriko, saj iz tega instrumenta, kljub temu da je bistvenega pomena za razvoj te regije, izpušča številne države iz tega območja; |
| --- | --- |

35.

obžaluje, da predlog Komisije za uredbo o shemi splošnih tarifnih preferencialov ne upošteva strateškega značaja odnosov z Latinsko Ameriko, saj iz tega instrumenta, kljub temu da je bistvenega pomena za razvoj te regije, izpušča številne države iz tega območja;

| 36. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj združita prizadevanja, da bi utrli pot do celovitega pridružitvenega sporazuma z Andsko skupnostjo, ki bo v interesu gospodarske rasti in družbenega razvoja držav članic te skupnosti ter v skladu z vrednotami, načeli in cilji EU, ki so vedno spodbujali povezovanje Latinske Amerike; |
| --- | --- |

36.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj združita prizadevanja, da bi utrli pot do celovitega pridružitvenega sporazuma z Andsko skupnostjo, ki bo v interesu gospodarske rasti in družbenega razvoja držav članic te skupnosti ter v skladu z vrednotami, načeli in cilji EU, ki so vedno spodbujali povezovanje Latinske Amerike;

| 37. | poziva EU, naj zagotovi, da sredstva za razvoj ne bodo preusmerjena; |
| --- | --- |

37.

poziva EU, naj zagotovi, da sredstva za razvoj ne bodo preusmerjena;

| 38. | meni, da bi sklenitev pridružitvenega sporazuma med EU in Mercosurjem spodbudila in poglobila sodelovanje in razvoj v odnosih med Latinsko Ameriko in Evropsko unijo, če bi ta temeljil na načelih pravične trgovine, spoštovanju mednarodnih delovnih in okoljskih standardov ter načelu pravne varnosti za naložbe in če bi tudi partnerji ravnali na zaupanja vreden način; |
| --- | --- |

38.

meni, da bi sklenitev pridružitvenega sporazuma med EU in Mercosurjem spodbudila in poglobila sodelovanje in razvoj v odnosih med Latinsko Ameriko in Evropsko unijo, če bi ta temeljil na načelih pravične trgovine, spoštovanju mednarodnih delovnih in okoljskih standardov ter načelu pravne varnosti za naložbe in če bi tudi partnerji ravnali na zaupanja vreden način;

| 39. | poudarja, da bi novi instrument za razvojno sodelovanje moral spodbujati proces regionalnega povezovanja; v zvezi s tem opozarja, da so sporazumi o partnerstvu in večstranski trgovinski sporazumi, če ustrezno upoštevajo asimetrije, sicer lahko močna spodbuda za regionalno povezovanje, vendar trdi, da neskladnost politik ogroža ta proces; poziva EU, naj zagotovi, da noben morebitni dvostranski sporazum ne bo spodkopaval procesa povezovanja Latinske Amerike; poleg tega ugotavlja, da so se v korist dvostranskih odnosov oslabili medregijski odnosi in da se s tem prehodom na dvostranskost povečujeta razdrobljenost in rivalstvo znotraj regionalnih blokov Latinske Amerike; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da bi novi instrument za razvojno sodelovanje moral spodbujati proces regionalnega povezovanja; v zvezi s tem opozarja, da so sporazumi o partnerstvu in večstranski trgovinski sporazumi, če ustrezno upoštevajo asimetrije, sicer lahko močna spodbuda za regionalno povezovanje, vendar trdi, da neskladnost politik ogroža ta proces; poziva EU, naj zagotovi, da noben morebitni dvostranski sporazum ne bo spodkopaval procesa povezovanja Latinske Amerike; poleg tega ugotavlja, da so se v korist dvostranskih odnosov oslabili medregijski odnosi in da se s tem prehodom na dvostranskost povečujeta razdrobljenost in rivalstvo znotraj regionalnih blokov Latinske Amerike;

| 40. | vztraja, da je treba v delegacijah EU vzpostaviti kontaktne točke za usklajenost politik za razvoj in razviti nadzorne mehanizme na tem področju; |
| --- | --- |

40.

vztraja, da je treba v delegacijah EU vzpostaviti kontaktne točke za usklajenost politik za razvoj in razviti nadzorne mehanizme na tem področju;

| 41. | poudarja pomen, ki ga ima za Evropsko unijo razvoj trgovinske politike, skladnejše z razvojnimi politikami, s čimer bi trgovina lahko bila sredstvo za spodbujanje pravičnih in poštenih družbenih standardov, to pa bi dosegli zlasti z vključevanjem socialnih določb o spoštovanju človekovih pravic, v sporazume o partnerstvu; |
| --- | --- |

41.

poudarja pomen, ki ga ima za Evropsko unijo razvoj trgovinske politike, skladnejše z razvojnimi politikami, s čimer bi trgovina lahko bila sredstvo za spodbujanje pravičnih in poštenih družbenih standardov, to pa bi dosegli zlasti z vključevanjem socialnih določb o spoštovanju človekovih pravic, v sporazume o partnerstvu;

| 42. | poudarja pomen boljše usklajenosti uradne razvojne pomoči in meni, da mora navzočnost EU in treh držav Latinske Amerike na srečanju G20 prispevati k približevanju stališč, kar bo omogočilo skupno izvajanje usklajenosti razvojnih politik; |
| --- | --- |

42.

poudarja pomen boljše usklajenosti uradne razvojne pomoči in meni, da mora navzočnost EU in treh držav Latinske Amerike na srečanju G20 prispevati k približevanju stališč, kar bo omogočilo skupno izvajanje usklajenosti razvojnih politik;

| 43. | ponovno opozarja, da je treba spoštovati načelo iz člena 208 o usklajenosti razvojnih politik in preprečiti negativne posledice za to regijo, ki bi nastale, če bi 11 držav izključili iz dvostranskega sodelovanja EU ali če bi odpravili trgovinske preferenciale, ki izhajajo iz režima SSP+ (splošni sistem preferencialov plus); |
| --- | --- |

43.

ponovno opozarja, da je treba spoštovati načelo iz člena 208 o usklajenosti razvojnih politik in preprečiti negativne posledice za to regijo, ki bi nastale, če bi 11 držav izključili iz dvostranskega sodelovanja EU ali če bi odpravili trgovinske preferenciale, ki izhajajo iz režima SSP+ (splošni sistem preferencialov plus);

| 44. | opozarja, da ima civilna družba pomembno vlogo pri utrjevanju demokracije in pri opredeljevanju, izvajanju in nadzoru razvojnih politik v Latinski Ameriki; obžaluje, da se temu v sedanjih programih sodelovanja namenja tako malo pozornosti in sredstev; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da ima civilna družba pomembno vlogo pri utrjevanju demokracije in pri opredeljevanju, izvajanju in nadzoru razvojnih politik v Latinski Ameriki; obžaluje, da se temu v sedanjih programih sodelovanja namenja tako malo pozornosti in sredstev;

| 45. | poudarja, da je treba v skladu s konceptom demokratičnega lastništva podpirati parlamente, lokalne in regionalne oblasti ter civilno družbo pri njihovih prizadevanjih, da bi sodelovali pri oblikovanju razvojnih strategij, zagotavljanju odgovornosti vlad ter spremljanju in ocenjevanju preteklega delovanja in doseženih rezultatov; zlasti poudarja pomembnost krepitve vloge latinskoameriških poslancev v procesih odločanja; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je treba v skladu s konceptom demokratičnega lastništva podpirati parlamente, lokalne in regionalne oblasti ter civilno družbo pri njihovih prizadevanjih, da bi sodelovali pri oblikovanju razvojnih strategij, zagotavljanju odgovornosti vlad ter spremljanju in ocenjevanju preteklega delovanja in doseženih rezultatov; zlasti poudarja pomembnost krepitve vloge latinskoameriških poslancev v procesih odločanja;

| 46. | je zato zgrožen nad tem, da je v nedavno dogovorjenih sporazumu o partnerstvu in sporazumu o prosti trgovini z latinskoameriškimi državami posvetovanje s civilno družbo izrecno omejeno na vprašanja, povezana s poglavjem o trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

46.

je zato zgrožen nad tem, da je v nedavno dogovorjenih sporazumu o partnerstvu in sporazumu o prosti trgovini z latinskoameriškimi državami posvetovanje s civilno družbo izrecno omejeno na vprašanja, povezana s poglavjem o trajnostnem razvoju;

| 47. | meni, da mora biti podpora civilni družbi še naprej ena prednostnih nalog prihodnjega instrumenta za razvojno sodelovanje; poudarja, da mora biti podpora vključena v njegove državne strategije in v regionalne programe, s čimer bo prišla do izraza njegova odločilna vloga v boju proti neenakosti in korupciji ter pri nadzoru porabe finančnih sredstev; |
| --- | --- |

47.

meni, da mora biti podpora civilni družbi še naprej ena prednostnih nalog prihodnjega instrumenta za razvojno sodelovanje; poudarja, da mora biti podpora vključena v njegove državne strategije in v regionalne programe, s čimer bo prišla do izraza njegova odločilna vloga v boju proti neenakosti in korupciji ter pri nadzoru porabe finančnih sredstev;

| 48. | poziva Komisijo, naj zagotovi več finančne, tehnične in strokovne podpore upravam nacionalnih parlamentov držav Latinske Amerike v okviru programov za regionalno strategijo, da bi delovale bolj učinkovito, pregledno in odgovorno, kar je ključni pogoj za ustrezno sodelovanje parlamentov v demokratičnih procesih odločanja; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj zagotovi več finančne, tehnične in strokovne podpore upravam nacionalnih parlamentov držav Latinske Amerike v okviru programov za regionalno strategijo, da bi delovale bolj učinkovito, pregledno in odgovorno, kar je ključni pogoj za ustrezno sodelovanje parlamentov v demokratičnih procesih odločanja;

| 49. | opozarja, da je v odstavku 18 evropskega soglasja o razvoju zapisano, da bo Evropska unija povečala podporo za večjo zmogljivost nedržavnih akterjev, da se okrepi njihov glas v razvojnem procesu in pospeši politični, družbeni in gospodarski dialog; obžaluje, da zelena knjiga o povečevanju učinka razvojne politike EU ne vsebuje pojasnila, kako bo civilna družba sodelovala v prihodnji politiki razvojnega sodelovanja Evropske unije in kako bo okrepljena njena moč; |
| --- | --- |

49.

opozarja, da je v odstavku 18 evropskega soglasja o razvoju zapisano, da bo Evropska unija povečala podporo za večjo zmogljivost nedržavnih akterjev, da se okrepi njihov glas v razvojnem procesu in pospeši politični, družbeni in gospodarski dialog; obžaluje, da zelena knjiga o povečevanju učinka razvojne politike EU ne vsebuje pojasnila, kako bo civilna družba sodelovala v prihodnji politiki razvojnega sodelovanja Evropske unije in kako bo okrepljena njena moč;

| 50. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovita enotno, usklajeno in učinkovito delovanje EU v zunanjih odnosih z Latinsko Ameriko, kot določa Lizbonska pogodba. |
| --- | --- |

50.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovita enotno, usklajeno in učinkovito delovanje EU v zunanjih odnosih z Latinsko Ameriko, kot določa Lizbonska pogodba.

Nasilje in kriminal

| 51. | izraža zaskrbljenost zaradi družbenih posledic, ki jih imata v latinskoameriški regiji visoka stopnja nasilja in kriminala, zlasti umori žensk; meni, da je treba določiti novo in učinkovitejšo strategijo, ki bo obravnavala ta pojav, kot tudi ekonomske, socialne in politične vzroke zanj; |
| --- | --- |

51.

izraža zaskrbljenost zaradi družbenih posledic, ki jih imata v latinskoameriški regiji visoka stopnja nasilja in kriminala, zlasti umori žensk; meni, da je treba določiti novo in učinkovitejšo strategijo, ki bo obravnavala ta pojav, kot tudi ekonomske, socialne in politične vzroke zanj;

| 52. | poziva Komisijo, naj odločno podpre posvetovanje z lokalnimi skupnostmi, ki jih zadevajo projekti na področju ekstraktivne industrije; v zvezi s tem ponovno poudarja, da je treba zagotoviti poročanje ekstraktivne industrije po posameznih državah, kot predvideva predlog direktive o računovodstvu in preglednosti, da se prepreči korupcija, podkupovanje in davčna utaja; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj odločno podpre posvetovanje z lokalnimi skupnostmi, ki jih zadevajo projekti na področju ekstraktivne industrije; v zvezi s tem ponovno poudarja, da je treba zagotoviti poročanje ekstraktivne industrije po posameznih državah, kot predvideva predlog direktive o računovodstvu in preglednosti, da se prepreči korupcija, podkupovanje in davčna utaja;

| 53. | opozarja, da imata kriminal in občutek negotovosti velik vpliv na zaupanje državljanov v javne in demokratične ustanove ter v varstvo človekovih pravic; |
| --- | --- |

53.

opozarja, da imata kriminal in občutek negotovosti velik vpliv na zaupanje državljanov v javne in demokratične ustanove ter v varstvo človekovih pravic;

| 54. | opozarja, da je eden prednostnih ciljev zunanjega delovanja Unije spodbujati utrditev demokratičnih sistemov in varstvo človekovih pravic v svetu, posledično tudi v Latinski Ameriki; |
| --- | --- |

54.

opozarja, da je eden prednostnih ciljev zunanjega delovanja Unije spodbujati utrditev demokratičnih sistemov in varstvo človekovih pravic v svetu, posledično tudi v Latinski Ameriki;

| 55. | izraža zaskrbljenost zaradi znatnih posledic, ki jih ima v tej regiji nasilje na podlagi spola; |
| --- | --- |

55.

izraža zaskrbljenost zaradi znatnih posledic, ki jih ima v tej regiji nasilje na podlagi spola;

| 56. | poziva Komisijo, naj boj proti nekaznovanju uvrsti med prednostne naloge razvojne politike za Latinsko Ameriko ter naj pred koncem leta 2012 predstavi sporočilo s poglavji o pravosodnem sodelovanju, finančnem sodelovanju in izmenjavi informacij ter o zaščiti žrtev; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj boj proti nekaznovanju uvrsti med prednostne naloge razvojne politike za Latinsko Ameriko ter naj pred koncem leta 2012 predstavi sporočilo s poglavji o pravosodnem sodelovanju, finančnem sodelovanju in izmenjavi informacij ter o zaščiti žrtev;

| 57. | izraža zaskrbljenost zaradi povečanega nasilja nad ženskami; poziva Komisijo, naj določi jasne odgovornosti znotraj Evropske službe za zunanje delovanje in uskladi ustrezne dejavnosti delegacij EU z dejavnostmi veleposlaništev držav članic v zadevnih državah, da se izjava visoke predstavnice Catherine Ashton o umorih žensk iz junija 2010 pretvori v konkretne politike, katerim bodo dodeljena zadostna sredstva; |
| --- | --- |

57.

izraža zaskrbljenost zaradi povečanega nasilja nad ženskami; poziva Komisijo, naj določi jasne odgovornosti znotraj Evropske službe za zunanje delovanje in uskladi ustrezne dejavnosti delegacij EU z dejavnostmi veleposlaništev držav članic v zadevnih državah, da se izjava visoke predstavnice Catherine Ashton o umorih žensk iz junija 2010 pretvori v konkretne politike, katerim bodo dodeljena zadostna sredstva;

| 58. | poziva Komisijo, naj delu Medameriškega sistema za človekove pravice na področju umorov žensk zagotovi politično in finančno podporo ter prispeva k izvajanju njegovih kazni; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj delu Medameriškega sistema za človekove pravice na področju umorov žensk zagotovi politično in finančno podporo ter prispeva k izvajanju njegovih kazni;

| 59. | odločno poziva podpredsednico/visoko predstavnico za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj se posvetuje z Evropskim parlamentom in mu poroča o obstoječih dialogih o človekovih pravicah in naj v okviru partnerstva med regijama sodeluje pri iskanju pomoči za odpravo umorov žensk in drugih oblik nasilja nad njimi; |
| --- | --- |

59.

odločno poziva podpredsednico/visoko predstavnico za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj se posvetuje z Evropskim parlamentom in mu poroča o obstoječih dialogih o človekovih pravicah in naj v okviru partnerstva med regijama sodeluje pri iskanju pomoči za odpravo umorov žensk in drugih oblik nasilja nad njimi;

| 60. | poziva Komisijo, naj dejavno sodeluje v političnih dialogih, zlasti v obstoječih dialogih o človekovih pravicah, in v njihovem okviru redno načenja to temo ter naj v okviru partnerstva med regijama ponudi sodelovanje pri iskanju sredstev za odpravo nasilja nad ženskami ter umorov žensk; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj dejavno sodeluje v političnih dialogih, zlasti v obstoječih dialogih o človekovih pravicah, in v njihovem okviru redno načenja to temo ter naj v okviru partnerstva med regijama ponudi sodelovanje pri iskanju sredstev za odpravo nasilja nad ženskami ter umorov žensk;

Podnebne spremembe

| 61. | izraža zaskrbljenost zaradi vpliva podnebnih sprememb na trajnostni razvoj, zaščito biotske raznovrstnosti, krčenje gozdov in kmetijsko proizvodnjo v Latinski Ameriki; |
| --- | --- |

61.

izraža zaskrbljenost zaradi vpliva podnebnih sprememb na trajnostni razvoj, zaščito biotske raznovrstnosti, krčenje gozdov in kmetijsko proizvodnjo v Latinski Ameriki;

| 62. | vztraja, da EU s svojim razvojnim sodelovanjem ne sme spodbujati ali podpirati obsežne pridelave biogoriv zaradi njenih negativnih učinkov na zanesljivo preskrbo s hrano, krčenje gozdov, dostop do zemlje in okolje; |
| --- | --- |

62.

vztraja, da EU s svojim razvojnim sodelovanjem ne sme spodbujati ali podpirati obsežne pridelave biogoriv zaradi njenih negativnih učinkov na zanesljivo preskrbo s hrano, krčenje gozdov, dostop do zemlje in okolje;

| 63. | poziva lokalne oblasti v latinskoameriških državah, naj posebno pozornost namenijo vse večjim naložbam, ki bi lahko ogrozile trajnostni razvoj in tamkajšnje ekosisteme, zlasti zaradi neugodnih posledic podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

63.

poziva lokalne oblasti v latinskoameriških državah, naj posebno pozornost namenijo vse večjim naložbam, ki bi lahko ogrozile trajnostni razvoj in tamkajšnje ekosisteme, zlasti zaradi neugodnih posledic podnebnih sprememb;

| 64. | opozarja, da so podnebne spremembe za Latinsko Ameriko dodatno breme in da je treba nameniti finančna sredstva za ukrepe za boj proti podnebnim spremembam in za prilagajanje tem spremembam ter za ukrepe za omilitev njihovih učinkov; |
| --- | --- |

64.

opozarja, da so podnebne spremembe za Latinsko Ameriko dodatno breme in da je treba nameniti finančna sredstva za ukrepe za boj proti podnebnim spremembam in za prilagajanje tem spremembam ter za ukrepe za omilitev njihovih učinkov;

| 65. | poziva k spodbujanju izmenjave izkušenj in informacij med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko v okviru programa EuroClima in sodelovanja jug-jug, kot je bilo dogovorjeno v akcijskem načrtu iz Madrida; opozarja na pomen, ki ga ima izobraževanje za okoljsko trajnostnost; |
| --- | --- |

65.

poziva k spodbujanju izmenjave izkušenj in informacij med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko v okviru programa EuroClima in sodelovanja jug-jug, kot je bilo dogovorjeno v akcijskem načrtu iz Madrida; opozarja na pomen, ki ga ima izobraževanje za okoljsko trajnostnost;

| 66. | ugotavlja, da čeprav ima Latinska Amerika 30 % vodnih virov planeta, je porazdelitev vode zelo nepravilna in neenakomerna; poziva Komisijo, naj ohrani pomoč partnerskim državam za boljše upravljanje na področju oskrbe z vodo in sanacije vodnih virov; |
| --- | --- |

66.

ugotavlja, da čeprav ima Latinska Amerika 30 % vodnih virov planeta, je porazdelitev vode zelo nepravilna in neenakomerna; poziva Komisijo, naj ohrani pomoč partnerskim državam za boljše upravljanje na področju oskrbe z vodo in sanacije vodnih virov;

| 67. | opozarja na zavezo EU, da bo prispevala h krepitvi vloge trajnostne energije kot ene od gonilnih sil trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

67.

opozarja na zavezo EU, da bo prispevala h krepitvi vloge trajnostne energije kot ene od gonilnih sil trajnostnega razvoja;

Zasebni sektor in infrastruktura

| 68. | ugotavlja, da naj bi imeli skladi, kot je sklad za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki, vse večjo vlogo v razvojnem sodelovanju EU, katerega prednostne naloge so energetska učinkovitost, obnovljivi viri energije, promet, zaščita biotske raznovrstnosti ter spodbujanje malih in srednjih podjetij, opozarja pa tudi na morebitno pomembno vlogo tega sklada pri pospeševanju povezovanja med regijami in programov za njihovo mednarodno konkurenčnost; poudarja, da mora civilna družba odigrati osrednjo in ustrezno vlogo pri nadzoru razvojnih politik, vendar ugotavlja, da v strukturi sklada za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki ni predviden mehanizem za zagotavljanje zastopanosti in udeležbe civilne družbe; zato poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da se zagotovita zastopanost in udeležba parlamentov in civilne družbe ter s tem učinkovit nadzor in spremljanje skladov za razvojno sodelovanje Evropske komisije; |
| --- | --- |

68.

ugotavlja, da naj bi imeli skladi, kot je sklad za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki, vse večjo vlogo v razvojnem sodelovanju EU, katerega prednostne naloge so energetska učinkovitost, obnovljivi viri energije, promet, zaščita biotske raznovrstnosti ter spodbujanje malih in srednjih podjetij, opozarja pa tudi na morebitno pomembno vlogo tega sklada pri pospeševanju povezovanja med regijami in programov za njihovo mednarodno konkurenčnost; poudarja, da mora civilna družba odigrati osrednjo in ustrezno vlogo pri nadzoru razvojnih politik, vendar ugotavlja, da v strukturi sklada za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki ni predviden mehanizem za zagotavljanje zastopanosti in udeležbe civilne družbe; zato poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da se zagotovita zastopanost in udeležba parlamentov in civilne družbe ter s tem učinkovit nadzor in spremljanje skladov za razvojno sodelovanje Evropske komisije;

| 69. | poudarja, da je treba preučiti nadaljnje izkušnje s skladom za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki, in vztraja, da morajo biti prihodnji projekti pri njihovem izvajanju predmet jasno določenih in preglednih nadzornih mehanizmov ter študij o družbenem in okoljskem vplivu; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da je treba preučiti nadaljnje izkušnje s skladom za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki, in vztraja, da morajo biti prihodnji projekti pri njihovem izvajanju predmet jasno določenih in preglednih nadzornih mehanizmov ter študij o družbenem in okoljskem vplivu;

| 70. | zlasti poudarja pomen podpore malim in srednjim podjetjem, ki prispevajo k razvoju, gospodarski rasti regije ter k družbenemu in gospodarskemu utrjevanju; poudarja, da so mala in srednja podjetja glavni vir ustvarjanja novih delovnih mest; meni, da je potrebno tudi spodbujanje dejavnosti na področju družbene odgovornosti podjetij evropskih partnerjev, da bi se tako približali ciljem politike EU v podporo vključujoči rasti; |
| --- | --- |

70.

zlasti poudarja pomen podpore malim in srednjim podjetjem, ki prispevajo k razvoju, gospodarski rasti regije ter k družbenemu in gospodarskemu utrjevanju; poudarja, da so mala in srednja podjetja glavni vir ustvarjanja novih delovnih mest; meni, da je potrebno tudi spodbujanje dejavnosti na področju družbene odgovornosti podjetij evropskih partnerjev, da bi se tako približali ciljem politike EU v podporo vključujoči rasti;

| 71. | poudarja, da je treba nujno pospešiti razvoj infrastrukture v Latinski Ameriki za ohranitev trenutne visoke stopnje rasti in spodbujanje socialne vključenosti; priporoča uporabo instrumentov, kot je sklad za pospeševanje naložb v Latinski Ameriki, za podporo projektom prometne, energetske in telekomunikacijske infrastrukture, saj so sedanja vlaganja držav Latinske Amerike na teh področjih precej nižja od potrebnih; opozarja, da mora uradna razvojna pomoč služiti zmanjševanju revščine, spodbujanju socialne kohezije in zagotavljanju kakovostnih javnih storitev za prebivalstvo; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da je treba nujno pospešiti razvoj infrastrukture v Latinski Ameriki za ohranitev trenutne visoke stopnje rasti in spodbujanje socialne vključenosti; priporoča uporabo instrumentov, kot je sklad za pospeševanje naložb v Latinski Ameriki, za podporo projektom prometne, energetske in telekomunikacijske infrastrukture, saj so sedanja vlaganja držav Latinske Amerike na teh področjih precej nižja od potrebnih; opozarja, da mora uradna razvojna pomoč služiti zmanjševanju revščine, spodbujanju socialne kohezije in zagotavljanju kakovostnih javnih storitev za prebivalstvo;

| 72. | odločno poudarja, da mora Evropska komisija razviti jasne smernice za pregleden postopek odločanja o izbiri projektov ter zagotoviti skladnost z evropskim soglasjem o razvoju, načelom državnega lastništva in zavezo EU, da sprosti svojo pomoč; |
| --- | --- |

72.

odločno poudarja, da mora Evropska komisija razviti jasne smernice za pregleden postopek odločanja o izbiri projektov ter zagotoviti skladnost z evropskim soglasjem o razvoju, načelom državnega lastništva in zavezo EU, da sprosti svojo pomoč;

| 73. | poudarja, da je treba mehanizme kombiniranja subvencij in posojil osredotočiti na področja, kot so energetska in kmetijska proizvodnja lokalnega in majhnega obsega ter v korist malih in srednjih podjetij in mikropodjetij v zasebnem sektorju v državah v razvoju; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da je treba mehanizme kombiniranja subvencij in posojil osredotočiti na področja, kot so energetska in kmetijska proizvodnja lokalnega in majhnega obsega ter v korist malih in srednjih podjetij in mikropodjetij v zasebnem sektorju v državah v razvoju;

Diferencirano sodelovanje: znanstvene in tehnološke raziskave

| 74. | poziva k poglobitvi sodelovanja z nekaterimi državami srednjega dohodkovnega razreda v okviru programa Obzorje 2020 na področju znanosti, tehnologije in inovacij; |
| --- | --- |

74.

poziva k poglobitvi sodelovanja z nekaterimi državami srednjega dohodkovnega razreda v okviru programa Obzorje 2020 na področju znanosti, tehnologije in inovacij;

| 75. | upa, da bo začetek odločnega dialoga o vprašanjih znanosti, visokošolskega izobraževanja in usposabljanja, tehnologije in inovacij spodbudil vzpostavitev evro-latinskoameriškega območja inovacij in znanja ter prispeval k spodbujanju konkurenčnosti in boju proti propadanju industrije; |
| --- | --- |

75.

upa, da bo začetek odločnega dialoga o vprašanjih znanosti, visokošolskega izobraževanja in usposabljanja, tehnologije in inovacij spodbudil vzpostavitev evro-latinskoameriškega območja inovacij in znanja ter prispeval k spodbujanju konkurenčnosti in boju proti propadanju industrije;

| 76. | meni, da je treba spodbujati začasno mobilnost raziskovalcev in podpirati univerze ter centre za raziskovanje na področjih, kot so zdravstvo, zanesljiva preskrba s hrano, morsko in pomorsko raziskovanje, obnovljivi viri energije, boj proti podnebnim spremembam in prilagajanje tem spremembam; |
| --- | --- |

76.

meni, da je treba spodbujati začasno mobilnost raziskovalcev in podpirati univerze ter centre za raziskovanje na področjih, kot so zdravstvo, zanesljiva preskrba s hrano, morsko in pomorsko raziskovanje, obnovljivi viri energije, boj proti podnebnim spremembam in prilagajanje tem spremembam;

| 77. | opozarja, da bi Evropska unija morala bolj upoštevati in izkoristiti veliko prednost, ki jo predstavlja geostrateška lega nekaterih najbolj oddaljenih regij v bližini Latinske Amerike; |
| --- | --- |

77.

opozarja, da bi Evropska unija morala bolj upoštevati in izkoristiti veliko prednost, ki jo predstavlja geostrateška lega nekaterih najbolj oddaljenih regij v bližini Latinske Amerike;

| 78. | ugotavlja, da je okrepitev trenutnega dela raziskovalnih inštitutov za kmetijske prakse bistvena za razvoj celine; |
| --- | --- |

78.

ugotavlja, da je okrepitev trenutnega dela raziskovalnih inštitutov za kmetijske prakse bistvena za razvoj celine;

Spodbujanje regionalnega sodelovanja, sodelovanja jug-jug in tristranskega sodelovanja

| 79. | poziva Komisijo, naj temeljiteje razmisli o vključitvi sodelovanja jug-jug v politiko sodelovanja; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo, naj temeljiteje razmisli o vključitvi sodelovanja jug-jug v politiko sodelovanja;

| 80. | poudarja, da je Latinska Amerika na področju sodelovanja jug-jug najbolj dinamična regija sveta, zato imajo države srednjega dohodkovnega razreda pomembno vlogo pri spodbujanju regionalnega povezovanja in doseganju mednarodnih razvojnih ciljev; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da je Latinska Amerika na področju sodelovanja jug-jug najbolj dinamična regija sveta, zato imajo države srednjega dohodkovnega razreda pomembno vlogo pri spodbujanju regionalnega povezovanja in doseganju mednarodnih razvojnih ciljev;

| 81. | opozarja, da Evropska unija doslej še ni določila jasne strategije o sodelovanju jug-jug (10), ki bi ji omogočala razviti aktivnejšo politiko na tem področju; poudarja, da je treba opredeliti kazalnike, ki bodo izkazovali družbeni in gospodarski vpliv različnih oblik sodelovanja jug-jug in tristranskega sodelovanja; |
| --- | --- |

81.

opozarja, da Evropska unija doslej še ni določila jasne strategije o sodelovanju jug-jug (10), ki bi ji omogočala razviti aktivnejšo politiko na tem področju; poudarja, da je treba opredeliti kazalnike, ki bodo izkazovali družbeni in gospodarski vpliv različnih oblik sodelovanja jug-jug in tristranskega sodelovanja;

| 82. | ponovno poudarja pomen trgovinske izmenjave znotraj latinskoameriške regije in tristranskega sodelovanja ter njuno osrednjo vlogo pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, izkoreninjenju revščine, spodbujanju zaposlovanja in enakosti med spoloma, izobraževanju, socialni koheziji, kmetijstvu in trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

82.

ponovno poudarja pomen trgovinske izmenjave znotraj latinskoameriške regije in tristranskega sodelovanja ter njuno osrednjo vlogo pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, izkoreninjenju revščine, spodbujanju zaposlovanja in enakosti med spoloma, izobraževanju, socialni koheziji, kmetijstvu in trajnostnem razvoju;

| 83. | meni, da je treba pobude za dvoregijsko sodelovanje, sodelovanje jug-jug in tristransko sodelovanje razširiti na področja, kot so znanstveno in raziskovalno področje, področje trajnostnega razvoja, okolja, podnebnih sprememb, energije, socialne kohezije, izobraževanja in zaposlovanja; |
| --- | --- |

83.

meni, da je treba pobude za dvoregijsko sodelovanje, sodelovanje jug-jug in tristransko sodelovanje razširiti na področja, kot so znanstveno in raziskovalno področje, področje trajnostnega razvoja, okolja, podnebnih sprememb, energije, socialne kohezije, izobraževanja in zaposlovanja;

| 84. | poudarja, da je treba razširiti dialog med EU in Latinsko Ameriko na različnih ravneh, na primer na vrhunskih srečanjih voditeljev držav in v parlamentarni skupščini Eurolat, saj je to pomembno orodje za razvoj političnega soglasja; poziva k ukrepom, ki bodo zagotovili, da se za politične obveze, sklenjene na vrhunskih srečanjih med EU in Latinsko Ameriko, dodelijo potrebna finančna sredstva; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da je treba razširiti dialog med EU in Latinsko Ameriko na različnih ravneh, na primer na vrhunskih srečanjih voditeljev držav in v parlamentarni skupščini Eurolat, saj je to pomembno orodje za razvoj političnega soglasja; poziva k ukrepom, ki bodo zagotovili, da se za politične obveze, sklenjene na vrhunskih srečanjih med EU in Latinsko Ameriko, dodelijo potrebna finančna sredstva;

| 85. | priporoča skupščini Eurolat in fundaciji EU-LAK, naj v svojem dnevnem redu sodelovanju jug-jug in tristranskemu sodelovanju priznata strateški pomen, ki si ga zaslužita; |
| --- | --- |

85.

priporoča skupščini Eurolat in fundaciji EU-LAK, naj v svojem dnevnem redu sodelovanju jug-jug in tristranskemu sodelovanju priznata strateški pomen, ki si ga zaslužita;

| 86. | meni, da bi morala biti sodelovanje jug-jug in tristransko sodelovanje ena izmed osrednjih tem 7. vrhovnega srečanja Evropske unije ter Latinske Amerike in Karibov v Čilu, pri čemer je treba sprejeti jasne nadaljnje ukrepe na podlagi končnih sklepov vrhovnega srečanja v Madridu; |
| --- | --- |

86.

meni, da bi morala biti sodelovanje jug-jug in tristransko sodelovanje ena izmed osrednjih tem 7. vrhovnega srečanja Evropske unije ter Latinske Amerike in Karibov v Čilu, pri čemer je treba sprejeti jasne nadaljnje ukrepe na podlagi končnih sklepov vrhovnega srečanja v Madridu;

*

* *

| 87. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in vseh latinskoameriških in karibskih držav, fundaciji EU-LAK, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, Latinskoameriškemu parlamentu, Srednjeameriškemu parlamentu, Andskemu parlamentu in parlamentu Mercosurja. |
| --- | --- |

87.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in vseh latinskoameriških in karibskih držav, fundaciji EU-LAK, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, Latinskoameriškemu parlamentu, Srednjeameriškemu parlamentu, Andskemu parlamentu in parlamentu Mercosurja.

---

(1)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(2)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

(3)  UL C 140 E, 16.3.2002, str. 569.

(4)  UL C 296 E, 6.12.2006, str. 123.

(5)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 64.

(6)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 54.

(7)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 79.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0320.

(9)  Podatki ECLAC in OECD.

(10)  Opozarja, da obstajajo smernice za to področje v zvezi z gospodarstvi v vzponu, čeprav pristop ni celovit.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/14

---

Torek, 12. junij 2012Priznavanje in spodbujanje čezmejnih prostovoljnih dejavnosti v EU

P7_TA(2012)0236

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o priznavanju in spodbujanju čezmejnih prostovoljnih dejavnosti v EU (2011/2293(INI))

2013/C 332 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 165, 166 in 214 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 165, 166 in 214 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1719/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi programa "Mladi v akciji" za obdobje 2007–2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1719/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi programa "Mladi v akciji" za obdobje 2007–2013 (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1904/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa "Evropa za državljane" za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva za obdobje 2007–2013 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1904/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa "Evropa za državljane" za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva za obdobje 2007–2013 (3),

| — | ob upoštevanju Odločbe Sveta 2010/37/ES z dne 27. novembra 2009 o evropskem letu prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva (2011) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2010/37/ES z dne 27. novembra 2009 o evropskem letu prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva (2011) (4),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 24. aprila 2006 o priznavanju vrednosti neformalnega in priložnostnega učenja na področju evropske mladine (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 24. aprila 2006 o priznavanju vrednosti neformalnega in priložnostnega učenja na področju evropske mladine (5),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 27. novembra 2007 o prostovoljnih dejavnostih mladih (14427/1/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 27. novembra 2007 o prostovoljnih dejavnostih mladih (14427/1/2007),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 16. maja 2007 o uresničevanju skupnih ciljev na področju prostovoljnih dejavnosti mladih (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 16. maja 2007 o uresničevanju skupnih ciljev na področju prostovoljnih dejavnosti mladih (6),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 20. novembra 2008 o mobilnosti mladih prostovoljcev v Evropski uniji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 20. novembra 2008 o mobilnosti mladih prostovoljcev v Evropski uniji (7),

| — | ob upoštevanju priporočila 2006/961/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o transnacionalni mobilnosti v Skupnosti zaradi izobraževanja in usposabljanja: Evropska listina kakovosti za mobilnost (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila 2006/961/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o transnacionalni mobilnosti v Skupnosti zaradi izobraževanja in usposabljanja: Evropska listina kakovosti za mobilnost (8),

| — | ob upoštevanju izjave z dne 10. marca 2011 o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z dne 10. marca 2011 o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 3. oktobra 2011 o vlogi prostovoljnih dejavnosti v socialni politiki (14552/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 3. oktobra 2011 o vlogi prostovoljnih dejavnosti v socialni politiki (14552/2011),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 29. novembra 2011 o vlogi prostovoljnih dejavnosti v športu pri spodbujanju aktivnega državljanstva (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 29. novembra 2011 o vlogi prostovoljnih dejavnosti v športu pri spodbujanju aktivnega državljanstva (10),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o državljanstvu EU iz leta 2010 z dne 27. oktobra 2010 – Odpravljanje ovir za pravice državljanov EU (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o državljanstvu EU iz leta 2010 z dne 27. oktobra 2010 – Odpravljanje ovir za pravice državljanov EU (COM(2010)0603),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 5. septembra 2007 z naslovom "Spodbujanje polne udeležbe mladih v izobraževanju, zaposlovanju in družbi" (COM(2007)0498), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 5. septembra 2007 z naslovom "Spodbujanje polne udeležbe mladih v izobraževanju, zaposlovanju in družbi" (COM(2007)0498),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 27. aprila 2009 z naslovom "Strategija EU za mlade: vlaganje v mlade in krepitev njihove vloge in položaja – Prenovljena odprta metoda koordinacije za obravnavo izzivov in priložnosti za mlade" (COM(2009)0200), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 27. aprila 2009 z naslovom "Strategija EU za mlade: vlaganje v mlade in krepitev njihove vloge in položaja – Prenovljena odprta metoda koordinacije za obravnavo izzivov in priložnosti za mlade" (COM(2009)0200),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 15. septembra 2010 z naslovom "Pobuda Mladi in mobilnost za izkoriščanje potenciala mladih pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropski uniji" (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 15. septembra 2010 z naslovom "Pobuda Mladi in mobilnost za izkoriščanje potenciala mladih pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropski uniji" (COM(2010)0477),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 20. septembra 2011 z naslovom "Sporočilo o politikah EU in prostovoljstvu: priznavanje in spodbujanje čezmejnih prostovoljnih dejavnosti v EU" (COM(2011)0568), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 20. septembra 2011 z naslovom "Sporočilo o politikah EU in prostovoljstvu: priznavanje in spodbujanje čezmejnih prostovoljnih dejavnosti v EU" (COM(2011)0568),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 23. novembra 2010 z naslovom "Prostovoljstvo kot izraz solidarnosti državljanov EU: prvi razmislek o Evropski prostovoljski enoti za humanitarno pomoč" (COM(2010)0683), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 23. novembra 2010 z naslovom "Prostovoljstvo kot izraz solidarnosti državljanov EU: prvi razmislek o Evropski prostovoljski enoti za humanitarno pomoč" (COM(2010)0683),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2008 o prispevku prostovoljstva h gospodarski in socialni koheziji (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2008 o prispevku prostovoljstva h gospodarski in socialni koheziji (11),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0166/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0166/2012),

| A. | ker prostovoljstvo pomeni dejavnosti, vključno s formalnimi, neformalnimi, priložnostnimi in poklicnimi dejavnostmi usposabljanja in učenja, ki se opravljajo prostovoljno na podlagi svobodne izbire in lastne motivacije oseb, ne zaradi dobička, temveč zaradi neprofitnih vzgibov, ki prinašajo korist prostovoljcem, prejemnikom storitev prostovoljskih združenj, skupnostim in celotni družbi; |
| --- | --- |

A.

ker prostovoljstvo pomeni dejavnosti, vključno s formalnimi, neformalnimi, priložnostnimi in poklicnimi dejavnostmi usposabljanja in učenja, ki se opravljajo prostovoljno na podlagi svobodne izbire in lastne motivacije oseb, ne zaradi dobička, temveč zaradi neprofitnih vzgibov, ki prinašajo korist prostovoljcem, prejemnikom storitev prostovoljskih združenj, skupnostim in celotni družbi;

| B. | ker ima uspeh evropskega leta prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva (2011) na državni, regionalni, lokalni in evropski ravni pozitivne učinke z vidika večje javne prepoznavnosti in ozaveščanja ter bi moral vplivati na pripravljanje javnih politik; |
| --- | --- |

B.

ker ima uspeh evropskega leta prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva (2011) na državni, regionalni, lokalni in evropski ravni pozitivne učinke z vidika večje javne prepoznavnosti in ozaveščanja ter bi moral vplivati na pripravljanje javnih politik;

| C. | ker je prostovoljstvo izkušnja, ki omogoča priložnostno učenje za ljudi vseh starosti; ker prinaša koristi v smislu osebnega razvoja, upravljanja skupnosti, krepitve demokracije, državljanskih vrednot, družbene solidarnosti in sodelovanja v demokratičnem življenju, medkulturnega spoznavanja in pridobivanja socialnega in poklicnega znanja in spretnosti, poleg tega pa prispeva tudi k uresničevanju ciljev politik Evropske unije na področju socialnega vključevanja, boja proti diskriminaciji, zaposlovanja, izobraževanja, kulture, razvijanja znanj in spretnosti ter državljanstva; |
| --- | --- |

C.

ker je prostovoljstvo izkušnja, ki omogoča priložnostno učenje za ljudi vseh starosti; ker prinaša koristi v smislu osebnega razvoja, upravljanja skupnosti, krepitve demokracije, državljanskih vrednot, družbene solidarnosti in sodelovanja v demokratičnem življenju, medkulturnega spoznavanja in pridobivanja socialnega in poklicnega znanja in spretnosti, poleg tega pa prispeva tudi k uresničevanju ciljev politik Evropske unije na področju socialnega vključevanja, boja proti diskriminaciji, zaposlovanja, izobraževanja, kulture, razvijanja znanj in spretnosti ter državljanstva;

| D. | ker je prostovoljstvo pomemben dejavnik ustvarjanja družbenega kapitala in razvoja ter spodbujanja socialne in ekonomske kohezije, saj ponuja možnosti neformalnega učenja, ki prostovoljcem omogočajo pridobiti spretnosti, s katerimi bodo lažje zaposljivi, in tako prispeva k strategiji za rast Evropa 2020; |
| --- | --- |

D.

ker je prostovoljstvo pomemben dejavnik ustvarjanja družbenega kapitala in razvoja ter spodbujanja socialne in ekonomske kohezije, saj ponuja možnosti neformalnega učenja, ki prostovoljcem omogočajo pridobiti spretnosti, s katerimi bodo lažje zaposljivi, in tako prispeva k strategiji za rast Evropa 2020;

| E. | ker rastoče število državljanov EU vseh starosti sodeluje v prostovoljnih dejavnostih na področjih izobraževanja, kulture, mladinskih politik, športa, okolja, trajnostnega razvoja, zdravja, priseljevanja, zagovarjanja pravic, družbene odgovornosti podjetij ter odnosov EU s tretjimi državami; |
| --- | --- |

E.

ker rastoče število državljanov EU vseh starosti sodeluje v prostovoljnih dejavnostih na področjih izobraževanja, kulture, mladinskih politik, športa, okolja, trajnostnega razvoja, zdravja, priseljevanja, zagovarjanja pravic, družbene odgovornosti podjetij ter odnosov EU s tretjimi državami;

| F. | ker obstaja izjemna raznolikost kultur, tradicij, pravnih sistemov in organizacijskih metod na področju prostovoljstva v državah članicah, vztrajne pa so tudi ovire za prostovoljske dejavnosti, saj se to ne priznava oziroma se ne priznava dovolj v številnih pravnih sistemih držav članic, in ker ne bi smelo opravljati nalog, ki utegnejo ustvarjati plačana delovna mesta; |
| --- | --- |

F.

ker obstaja izjemna raznolikost kultur, tradicij, pravnih sistemov in organizacijskih metod na področju prostovoljstva v državah članicah, vztrajne pa so tudi ovire za prostovoljske dejavnosti, saj se to ne priznava oziroma se ne priznava dovolj v številnih pravnih sistemih držav članic, in ker ne bi smelo opravljati nalog, ki utegnejo ustvarjati plačana delovna mesta;

| G. | ker gospodarska kriza in fiskalna konsolidacija ogrožata finančno vzdržnost številnih nevladnih organizacij in ponudnikov prostovoljstva, ki vsakodnevno delajo na področju spodbujanja aktivnega državljanstva, solidarnosti in socialnega vključevanja v vsej Evropi; |
| --- | --- |

G.

ker gospodarska kriza in fiskalna konsolidacija ogrožata finančno vzdržnost številnih nevladnih organizacij in ponudnikov prostovoljstva, ki vsakodnevno delajo na področju spodbujanja aktivnega državljanstva, solidarnosti in socialnega vključevanja v vsej Evropi;

| H. | ker gospodarska kriza ter politični in gospodarski dejavniki vplivajo na trajnostno financiranje in zbiranje sredstev za prostovoljne dejavnosti; |
| --- | --- |

H.

ker gospodarska kriza ter politični in gospodarski dejavniki vplivajo na trajnostno financiranje in zbiranje sredstev za prostovoljne dejavnosti;

| I. | ker številni projekti in organizacije, ki jih vodijo prostovoljci, zaradi pretirane birokracije nimajo sredstev za dostopanje do in zagotavljanje financiranja v okviru obstoječih programov EU; |
| --- | --- |

I.

ker številni projekti in organizacije, ki jih vodijo prostovoljci, zaradi pretirane birokracije nimajo sredstev za dostopanje do in zagotavljanje financiranja v okviru obstoječih programov EU;

| J. | ker imajo ukrepi EU dodano vrednost pri spodbujanju sodelovanja med državami članicami ter izmenjave informacij in dobre prakse na področju prostovoljstva, obenem pa upoštevajo načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

J.

ker imajo ukrepi EU dodano vrednost pri spodbujanju sodelovanja med državami članicami ter izmenjave informacij in dobre prakse na področju prostovoljstva, obenem pa upoštevajo načelo subsidiarnosti;

| 1. | poziva države članice, ki nimajo jasnega ali ustreznega pravnega okvira za prostovoljce, naj ga vzpostavijo ter oblikujejo nacionalne strategije za spodbujanje razvoja prostovoljnih dejavnosti, vključno s priznavanjem pravic prostovoljcev, ter zagotovijo kakovost, zaščito in dostop vsem, brez diskriminacije, zlasti kar zadeva ustrezen dostop do zdravstvenega in socialnega varstva; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice, ki nimajo jasnega ali ustreznega pravnega okvira za prostovoljce, naj ga vzpostavijo ter oblikujejo nacionalne strategije za spodbujanje razvoja prostovoljnih dejavnosti, vključno s priznavanjem pravic prostovoljcev, ter zagotovijo kakovost, zaščito in dostop vsem, brez diskriminacije, zlasti kar zadeva ustrezen dostop do zdravstvenega in socialnega varstva;

| 2. | poziva države članice, ki niso dosegle občutnejšega napredka na področju prostovoljstva, naj pri pripravi svojih politik, programov in financiranja v prihodnosti namenijo večjo pozornost temu sektorju; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, ki niso dosegle občutnejšega napredka na področju prostovoljstva, naj pri pripravi svojih politik, programov in financiranja v prihodnosti namenijo večjo pozornost temu sektorju;

| 3. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo pravice in odgovornosti prostovoljcev priznane in spoštovane ter da se jih bodo zavedali prostovoljci sami; v zvezi s tem predlaga državam članicam, naj uporabijo Evropsko listino o pravicah in odgovornostih prostovoljcev, ki jo je razvila konferenca zainteresiranih strani na Drugi mladinski konferenci o prostovoljnem delu leta 2011, kot referenco pri oblikovanju politik in nacionalne zakonodaje na tem področju; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo pravice in odgovornosti prostovoljcev priznane in spoštovane ter da se jih bodo zavedali prostovoljci sami; v zvezi s tem predlaga državam članicam, naj uporabijo Evropsko listino o pravicah in odgovornostih prostovoljcev, ki jo je razvila konferenca zainteresiranih strani na Drugi mladinski konferenci o prostovoljnem delu leta 2011, kot referenco pri oblikovanju politik in nacionalne zakonodaje na tem področju;

| 4. | prosi nacionalne, regionalne in lokalne organe ter EU, naj namenijo posebno pozornost zapostavljenim mladim z manj možnostmi (zlasti invalidom), da bi ti lahko sodelovali v prostovoljnih dejavnostih in zato dobili ustrezno pedagoško in finančno podporo; |
| --- | --- |

4.

prosi nacionalne, regionalne in lokalne organe ter EU, naj namenijo posebno pozornost zapostavljenim mladim z manj možnostmi (zlasti invalidom), da bi ti lahko sodelovali v prostovoljnih dejavnostih in zato dobili ustrezno pedagoško in finančno podporo;

| 5. | poudarja, da prostovoljstvo znižuje nevarnost socialne izključenosti in da je treba k tem dejavnostim pritegniti vse družbene skupine, zlasti invalide; poudarja, da je treba zagotoviti, da postane prostovoljstvo bolj široko priznano, in odpraviti različne ovire zanj; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da prostovoljstvo znižuje nevarnost socialne izključenosti in da je treba k tem dejavnostim pritegniti vse družbene skupine, zlasti invalide; poudarja, da je treba zagotoviti, da postane prostovoljstvo bolj široko priznano, in odpraviti različne ovire zanj;

| 6. | poudarja, da bi prostovoljstvo moralo postati dostopno tudi priseljencem in manjšinam, ker je to dejavnik, ki spodbuja njihovo povezovanje in socialno vključevanje; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi prostovoljstvo moralo postati dostopno tudi priseljencem in manjšinam, ker je to dejavnik, ki spodbuja njihovo povezovanje in socialno vključevanje;

| 7. | ugotavlja, da ima sodelovanje prostovoljcev iz držav članic Evropske unije in tretjih držav ugoden vpliv, ter poudarja, da je to sodelovanje posebno pomembno v okviru evropske sosedske politike; opozarja tudi, da lahko prostovoljstvo poleg glavnih koristi, ki jih nudi, prispeva tudi k spodbujanju demokracije in pravne države v tretjih državah; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da ima sodelovanje prostovoljcev iz držav članic Evropske unije in tretjih držav ugoden vpliv, ter poudarja, da je to sodelovanje posebno pomembno v okviru evropske sosedske politike; opozarja tudi, da lahko prostovoljstvo poleg glavnih koristi, ki jih nudi, prispeva tudi k spodbujanju demokracije in pravne države v tretjih državah;

| 8. | poziva Svet in Komisijo, naj dodatno napredujeta v pogajanjih za poenostavitev vizumskih postopkov za nedržavljane EU, ki želijo vstopiti v EU zaradi prostovoljstva, pod pogojem, da izpolnjujejo merila za opravljanje prostovoljskih dejavnosti; |
| --- | --- |

8.

poziva Svet in Komisijo, naj dodatno napredujeta v pogajanjih za poenostavitev vizumskih postopkov za nedržavljane EU, ki želijo vstopiti v EU zaradi prostovoljstva, pod pogojem, da izpolnjujejo merila za opravljanje prostovoljskih dejavnosti;

| 9. | poziva države članice, naj izvajajo določbe Direktive Sveta 2004/114/ES (12) o pogojih za sprejem državljanov tretjih držav za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela ter naj še bolj poenostavijo postopke za izdajo vizumov osebam, ki želijo opravljati prostovoljne dejavnosti, zlasti v okviru evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj izvajajo določbe Direktive Sveta 2004/114/ES (12) o pogojih za sprejem državljanov tretjih držav za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela ter naj še bolj poenostavijo postopke za izdajo vizumov osebam, ki želijo opravljati prostovoljne dejavnosti, zlasti v okviru evropske sosedske politike;

| 10. | ugotavlja, da se s prostovoljstvom državljani vključujejo v lokalni in čezmejni trajnostni razvoj gospodarstva, družbe in okolja in lahko pogosto zagotovijo hitro pomoč v primeru nesreč; izpostavlja, da prostovoljstvo igra tudi vlogo pri spodbujanju solidarnosti, aktivnega državljanstva in medkulturnega učenja, saj prostovoljcem ponuja priložnosti za učenje jezika in spoznavanje kulture države, kjer delajo, in tako krepi družbeno kohezijo in participativno demokracijo; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da se s prostovoljstvom državljani vključujejo v lokalni in čezmejni trajnostni razvoj gospodarstva, družbe in okolja in lahko pogosto zagotovijo hitro pomoč v primeru nesreč; izpostavlja, da prostovoljstvo igra tudi vlogo pri spodbujanju solidarnosti, aktivnega državljanstva in medkulturnega učenja, saj prostovoljcem ponuja priložnosti za učenje jezika in spoznavanje kulture države, kjer delajo, in tako krepi družbeno kohezijo in participativno demokracijo;

| 11. | spodbuja države članice, naj priznajo koristi sodelovanja v čezmejnih prostovoljnih dejavnostih za zagotavljanje novih znanj in spretnosti državljanom, prispevanje k njihovi zaposljivosti in mobilnosti ter krepitev razvoja socialnega vključevanja ter naj podpirajo sodelovanje med organizatorji prostovoljnih dejavnosti v državah EU, da bi pospešile mobilnost prostovoljcev vseh starosti po vsej Evropi z namenom spodbujanja medsebojnega kulturnega bogatenja; |
| --- | --- |

11.

spodbuja države članice, naj priznajo koristi sodelovanja v čezmejnih prostovoljnih dejavnostih za zagotavljanje novih znanj in spretnosti državljanom, prispevanje k njihovi zaposljivosti in mobilnosti ter krepitev razvoja socialnega vključevanja ter naj podpirajo sodelovanje med organizatorji prostovoljnih dejavnosti v državah EU, da bi pospešile mobilnost prostovoljcev vseh starosti po vsej Evropi z namenom spodbujanja medsebojnega kulturnega bogatenja;

| 12. | poziva Komisijo, naj izboljša infrastrukturo organizacij in centrov prostovoljstva za zagotavljanje obveščanja in usposabljanja ter za usklajevanje dejavnosti prostovoljcev in njihovih organizacij; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj izboljša infrastrukturo organizacij in centrov prostovoljstva za zagotavljanje obveščanja in usposabljanja ter za usklajevanje dejavnosti prostovoljcev in njihovih organizacij;

| 13. | poziva Komisijo, naj objavi poročilo, v katerem bodo opredeljene ovire za čezmejno prostovoljstvo, na primer starostne omejitve pri zavarovanju, po potrebi pa tudi zakonodajne predloge; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj objavi poročilo, v katerem bodo opredeljene ovire za čezmejno prostovoljstvo, na primer starostne omejitve pri zavarovanju, po potrebi pa tudi zakonodajne predloge;

| 14. | opozarja, da je treba razvijati kakovostno prostovoljstvo tako na nacionalni kot na čezmejni ravni, tudi s pomočjo strukturiranega okvira za celovito obveščanje in ustreznega izobraževanja prostovoljcev, ki vključuje trenutno najboljšo prakso, razvoja gostiteljskih zmogljivosti za ponudnike in organizacije na lokalni in nacionalni ravni, priznavanja pravic prostovoljcev do usklajevanja njihovega prostovoljnega dela z osebnim življenjem in vzpostavljanja potrebne infrastrukture na vseh ravneh; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je treba razvijati kakovostno prostovoljstvo tako na nacionalni kot na čezmejni ravni, tudi s pomočjo strukturiranega okvira za celovito obveščanje in ustreznega izobraževanja prostovoljcev, ki vključuje trenutno najboljšo prakso, razvoja gostiteljskih zmogljivosti za ponudnike in organizacije na lokalni in nacionalni ravni, priznavanja pravic prostovoljcev do usklajevanja njihovega prostovoljnega dela z osebnim življenjem in vzpostavljanja potrebne infrastrukture na vseh ravneh;

| 15. | poudarja pomen razvijanja dejavnosti, ki lahko združujejo in usmerjajo motivacije morebitnih prostovoljcev ter tako izkoriščajo znanje in izkušnje vsake osebe in povečujejo kakovost prostovoljstva v vseh organizacijah in združenjih ter v vseh državah članicah, pri čemer se posebno pozornost nameni čezmejnemu prostovoljstvu; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomen razvijanja dejavnosti, ki lahko združujejo in usmerjajo motivacije morebitnih prostovoljcev ter tako izkoriščajo znanje in izkušnje vsake osebe in povečujejo kakovost prostovoljstva v vseh organizacijah in združenjih ter v vseh državah članicah, pri čemer se posebno pozornost nameni čezmejnemu prostovoljstvu;

| 16. | poziva države članice, naj spodbujajo uporabo časa, ki ga prispevajo prostovoljci, kot enakovrednega finančnim prispevkom pri evropskih projektih, zlasti pri čezmejnih pobudah; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj spodbujajo uporabo časa, ki ga prispevajo prostovoljci, kot enakovrednega finančnim prispevkom pri evropskih projektih, zlasti pri čezmejnih pobudah;

| 17. | poziva države članice, naj razvijajo mednarodne pobude in programe prostovoljstva, ki bodo segali čez meje EU, in opozarja na uspešne primere in dobre prakse, ki se v ta namen že izvajajo v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj razvijajo mednarodne pobude in programe prostovoljstva, ki bodo segali čez meje EU, in opozarja na uspešne primere in dobre prakse, ki se v ta namen že izvajajo v nekaterih državah članicah;

| 18. | poziva države članice, naj spodbujajo programe usposabljanja, pripravijo priročnike in gradivo o vodenju prostovoljcev ter uvedejo programe za spodbujanje posameznikov k udeležbi v čezmejnih prostovoljnih dejavnostih; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj spodbujajo programe usposabljanja, pripravijo priročnike in gradivo o vodenju prostovoljcev ter uvedejo programe za spodbujanje posameznikov k udeležbi v čezmejnih prostovoljnih dejavnostih;

| 19. | poziva Komisijo in nacionalne, regionalne in lokalne organe, kakor tudi različne organizacije civilne družbe, naj izboljšajo informacijska omrežja, da bi vsi lahko vedeli za vse možnosti v okviru prostovoljstva, odpravijo ovire za sodelovanje, povečajo dostop do najboljših praks v prostovoljstvu in spodbujajo čezmejno sodelovanje; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in nacionalne, regionalne in lokalne organe, kakor tudi različne organizacije civilne družbe, naj izboljšajo informacijska omrežja, da bi vsi lahko vedeli za vse možnosti v okviru prostovoljstva, odpravijo ovire za sodelovanje, povečajo dostop do najboljših praks v prostovoljstvu in spodbujajo čezmejno sodelovanje;

| 20. | zato predlaga, da se v sodelovanju z organizacijami in združenji, ki delujejo v tem sektorju, zlasti z njihovimi evropskimi mrežami, vzpostavi centraliziran portal EU, ki bo zajemal zbirko podatkovnih virov o najboljših praksah na področju prostovoljstva in del, namenjen tudi čezmejnemu prostovoljstvu, in ki bo nudil informacije o razpoložljivih programih, njihovih stroških in pogojih, omogočal izmenjavo informacij o upravnih obremenitvah, pravnih in javnofinančnih vidikih prostovoljstva, ovirah pri dostopanju do programov in najboljših načinih za njihovo reševanje; |
| --- | --- |

20.

zato predlaga, da se v sodelovanju z organizacijami in združenji, ki delujejo v tem sektorju, zlasti z njihovimi evropskimi mrežami, vzpostavi centraliziran portal EU, ki bo zajemal zbirko podatkovnih virov o najboljših praksah na področju prostovoljstva in del, namenjen tudi čezmejnemu prostovoljstvu, in ki bo nudil informacije o razpoložljivih programih, njihovih stroških in pogojih, omogočal izmenjavo informacij o upravnih obremenitvah, pravnih in javnofinančnih vidikih prostovoljstva, ovirah pri dostopanju do programov in najboljših načinih za njihovo reševanje;

| 21. | spodbuja države članice, naj uporabljajo priročnik Mednarodne organizacije dela o merjenju prostovoljnega dela in priročnik Združenih narodov o neprofitnih organizacijah, da bi zagotovile primerljive statistične in druge podatke, na podlagi katerih bi se oblikovala jasna podoba o tem, kako pomemben je prispevek prostovoljstva in kakšne so potrebe prostovoljcev in ponudnikov v vsej Evropski uniji; |
| --- | --- |

21.

spodbuja države članice, naj uporabljajo priročnik Mednarodne organizacije dela o merjenju prostovoljnega dela in priročnik Združenih narodov o neprofitnih organizacijah, da bi zagotovile primerljive statistične in druge podatke, na podlagi katerih bi se oblikovala jasna podoba o tem, kako pomemben je prispevek prostovoljstva in kakšne so potrebe prostovoljcev in ponudnikov v vsej Evropski uniji;

| 22. | poziva Komisijo, naj države članice spodbuja k sprejetju priročnika Mednarodne organizacije dela o merjenju prostovoljnega dela, da se zagotovijo zanesljivi primerljivi podatki, ki lahko pripomorejo k izboljšanju spremljanja in oblikovanja politik; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj države članice spodbuja k sprejetju priročnika Mednarodne organizacije dela o merjenju prostovoljnega dela, da se zagotovijo zanesljivi primerljivi podatki, ki lahko pripomorejo k izboljšanju spremljanja in oblikovanja politik;

| 23. | ugotavlja, da je za starejše, ki se udeležujejo prostovoljnih dejavnosti, upokojitev lažja, saj z aktivnim delom tako prenehajo postopoma; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da je za starejše, ki se udeležujejo prostovoljnih dejavnosti, upokojitev lažja, saj z aktivnim delom tako prenehajo postopoma;

| 24. | poudarja pomen obveščanja, primernega financiranja in pomoči za starejše državljane, ki se želijo udeležiti prostovoljstva v drugih državah EU, kar spodbuja aktivno tretje življenjsko obdobje kot bogat vir modrosti in izkušenj za družbo; |
| --- | --- |

24.

poudarja pomen obveščanja, primernega financiranja in pomoči za starejše državljane, ki se želijo udeležiti prostovoljstva v drugih državah EU, kar spodbuja aktivno tretje življenjsko obdobje kot bogat vir modrosti in izkušenj za družbo;

| 25. | ugotavlja, da prostovoljstvo prispeva k integraciji, socialni vključenosti in socialnim inovacijam ter lahko prispeva tudi k odpravi revščine ter doseganju ekonomske in socialne kohezije; poudarja, da prostovoljstvo krepi tudi solidarnost med generacijami, saj spodbuja sodelovanje med mladimi in starejšimi, in prispeva k aktivnem staranju in družbeni udeležbi v vseh fazah življenja ter k izboljšanju okoljske zaščite; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da prostovoljstvo prispeva k integraciji, socialni vključenosti in socialnim inovacijam ter lahko prispeva tudi k odpravi revščine ter doseganju ekonomske in socialne kohezije; poudarja, da prostovoljstvo krepi tudi solidarnost med generacijami, saj spodbuja sodelovanje med mladimi in starejšimi, in prispeva k aktivnem staranju in družbeni udeležbi v vseh fazah življenja ter k izboljšanju okoljske zaščite;

| 26. | ugotavlja, da prostovoljstvo povečuje strpnost ljudi, ustvarja človeški in družbeni kapital ter igra ključno vlogo pri krepitvi položaja socialno izključenih skupin; poudarja, da je treba zagotoviti dostop do najrazličnejših priložnosti za prostovoljno delo, in spodbuja Komisijo, naj oblikuje evropske programe, ki bodo bolj vključujoči in dostopni za vse starostne skupine; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da prostovoljstvo povečuje strpnost ljudi, ustvarja človeški in družbeni kapital ter igra ključno vlogo pri krepitvi položaja socialno izključenih skupin; poudarja, da je treba zagotoviti dostop do najrazličnejših priložnosti za prostovoljno delo, in spodbuja Komisijo, naj oblikuje evropske programe, ki bodo bolj vključujoči in dostopni za vse starostne skupine;

| 27. | spodbuja države članice, naj določijo nacionalne cilje na področju prostovoljstva in pripravijo uradna poročila o popisu, nadzoru in oceni prostovoljnih dejavnosti; |
| --- | --- |

27.

spodbuja države članice, naj določijo nacionalne cilje na področju prostovoljstva in pripravijo uradna poročila o popisu, nadzoru in oceni prostovoljnih dejavnosti;

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj dajo velik pomen prostovoljstvu v športu, zlasti množičnemu, naj priznajo pomen vloge, ki jo imajo športne organizacije, ki jih vodijo prostovoljci, pri krepitvi kulture, spodbujanju socialnega vključevanja in krepitvi skupnosti ter naj si prizadevajo za odstranitev ovir za prostovoljstvo v športu po vsej EU; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo in države članice, naj dajo velik pomen prostovoljstvu v športu, zlasti množičnemu, naj priznajo pomen vloge, ki jo imajo športne organizacije, ki jih vodijo prostovoljci, pri krepitvi kulture, spodbujanju socialnega vključevanja in krepitvi skupnosti ter naj si prizadevajo za odstranitev ovir za prostovoljstvo v športu po vsej EU;

| 29. | spodbuja nacionalne, regionalne in lokalne organe ter EU, naj priznajo pomemben prispevek prostovoljstva tudi na področju varstva okolja ter podprejo prostovoljne dejavnosti na področju okoljevarstvene vzgoje, preprečevanja in obvladovanja izrednih razmer ter zaščite umetniške in kulturne dediščine; |
| --- | --- |

29.

spodbuja nacionalne, regionalne in lokalne organe ter EU, naj priznajo pomemben prispevek prostovoljstva tudi na področju varstva okolja ter podprejo prostovoljne dejavnosti na področju okoljevarstvene vzgoje, preprečevanja in obvladovanja izrednih razmer ter zaščite umetniške in kulturne dediščine;

| 30. | spodbuja gospodarske subjekte v Evropski uniji, naj dejavno podprejo svoje sodelavce in upokojence pri njihovem prostovoljnem delu; |
| --- | --- |

30.

spodbuja gospodarske subjekte v Evropski uniji, naj dejavno podprejo svoje sodelavce in upokojence pri njihovem prostovoljnem delu;

| 31. | podpira predlog Komisije o uvedbi evropskega potnega lista znanj in spretnosti, da bi se znanja in spretnosti, pridobljene pri prostovoljnih dejavnostih, uradno priznale v okviru poklica ali usposabljanja, saj je to bistvenega pomena za motiviranje možnih prostovoljcev in ustvarjanje povezave med neformalnim in formalnim izobraževanjem; |
| --- | --- |

31.

podpira predlog Komisije o uvedbi evropskega potnega lista znanj in spretnosti, da bi se znanja in spretnosti, pridobljene pri prostovoljnih dejavnostih, uradno priznale v okviru poklica ali usposabljanja, saj je to bistvenega pomena za motiviranje možnih prostovoljcev in ustvarjanje povezave med neformalnim in formalnim izobraževanjem;

| 32. | poudarja, da evropski potni list znanj in spretnosti ne bi smel biti skupek novih ločenih certifikatov, temveč popoln dokument, v katerem bi bili na zahtevo prostovoljca našteti vse praktične izkušnje, usposabljanja, čustvene in socialne kompetence ter poklicne kvalifikacije, pridobljeni v okviru programa vseživljenjskega učenja, skupaj z znanjem in spretnostmi, pridobljenimi pri prostovoljni dejavnosti; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da evropski potni list znanj in spretnosti ne bi smel biti skupek novih ločenih certifikatov, temveč popoln dokument, v katerem bi bili na zahtevo prostovoljca našteti vse praktične izkušnje, usposabljanja, čustvene in socialne kompetence ter poklicne kvalifikacije, pridobljeni v okviru programa vseživljenjskega učenja, skupaj z znanjem in spretnostmi, pridobljenimi pri prostovoljni dejavnosti;

| 33. | zato za študente predlaga vključitev znanj in spretnosti, pridobljenih v okviru prostovoljnih dejavnosti, v evropski sistem prenašanja kreditnih točk; |
| --- | --- |

33.

zato za študente predlaga vključitev znanj in spretnosti, pridobljenih v okviru prostovoljnih dejavnosti, v evropski sistem prenašanja kreditnih točk;

| 34. | poziva Komisijo, naj razmisli o pripravi podobnega sistema za izračun in priznavanje znanj in spretnosti, pridobljenih v okviru prostovoljnih dejavnosti, za odrasle zunaj univerzitetnega sistema; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj razmisli o pripravi podobnega sistema za izračun in priznavanje znanj in spretnosti, pridobljenih v okviru prostovoljnih dejavnosti, za odrasle zunaj univerzitetnega sistema;

| 35. | poziva Komisijo, naj evropski potni list znanj in spretnosti čim prej postane realnost; izpostavlja, da so znanja in spretnosti, pridobljene s prostovoljnim delom, zelo pomembne za poklicno pot in ob predložitvi življenjepisa predstavljajo dodano vrednost, ter poudarja, da lahko prostovoljstvo mladim pomaga pri izbiri poklicne poti; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj evropski potni list znanj in spretnosti čim prej postane realnost; izpostavlja, da so znanja in spretnosti, pridobljene s prostovoljnim delom, zelo pomembne za poklicno pot in ob predložitvi življenjepisa predstavljajo dodano vrednost, ter poudarja, da lahko prostovoljstvo mladim pomaga pri izbiri poklicne poti;

| 36. | poudarja, da je treba znanja in veščine, pridobljene s prostovoljstvom, priznati kot neformalno in priložnostno učenje ter delovne izkušnje; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba znanja in veščine, pridobljene s prostovoljstvom, priznati kot neformalno in priložnostno učenje ter delovne izkušnje;

| 37. | ugotavlja, da prostovoljno delo prostovoljcem omogoča, da širijo obzorja in razvijajo svojo osebnost, ter izpostavlja, da prinaša tudi gospodarske koristi državam članicam, saj ljudje, ki opravljajo prostovoljne dejavnosti, prispevajo k ustvarjanju bruto domačega proizvoda; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da prostovoljno delo prostovoljcem omogoča, da širijo obzorja in razvijajo svojo osebnost, ter izpostavlja, da prinaša tudi gospodarske koristi državam članicam, saj ljudje, ki opravljajo prostovoljne dejavnosti, prispevajo k ustvarjanju bruto domačega proizvoda;

| 38. | poziva Komisijo, naj v "evropskem potnem listu znanj in spretnosti" obravnava potrebo po povezovalnem in prenosljivem pristopu za ustrezno selekcioniranje in preverjanje prostovoljcev, ki delajo z otroki in/ali ranljivimi člani družbe; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj v "evropskem potnem listu znanj in spretnosti" obravnava potrebo po povezovalnem in prenosljivem pristopu za ustrezno selekcioniranje in preverjanje prostovoljcev, ki delajo z otroki in/ali ranljivimi člani družbe;

| 39. | poziva države članice, naj razvijejo mehanizme za priznavanje rezultatov priložnostnega in neformalnega izobraževanja, ki bi izboljšali vrednost in prenosljivost znanj in spretnosti, pridobljenih zunaj formalnega izobraževanja, tako da bi omogočali pridobitev dodatnih kreditnih točk ECTS na univerzi s pomočjo prostovoljnih dejavnosti ter vključevali standardizirani mehanizem priznavanja znanj in spretnosti, pridobljenih s prostovoljstvom, v evropskem sistemu prenašanja kreditnih točk (ECST), preučijo pa naj tudi načine za odpravo davčnih ovir, s katerimi se srečujejo prostovoljci, ki sodelujejo pri čezmejnih dejavnostih; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj razvijejo mehanizme za priznavanje rezultatov priložnostnega in neformalnega izobraževanja, ki bi izboljšali vrednost in prenosljivost znanj in spretnosti, pridobljenih zunaj formalnega izobraževanja, tako da bi omogočali pridobitev dodatnih kreditnih točk ECTS na univerzi s pomočjo prostovoljnih dejavnosti ter vključevali standardizirani mehanizem priznavanja znanj in spretnosti, pridobljenih s prostovoljstvom, v evropskem sistemu prenašanja kreditnih točk (ECST), preučijo pa naj tudi načine za odpravo davčnih ovir, s katerimi se srečujejo prostovoljci, ki sodelujejo pri čezmejnih dejavnostih;

| 40. | predlaga, naj se vzpostavi okvir za usposabljanje in kvalifikacije prostovoljnih trenerjev ter naj se vključi v evropski okvir kvalifikacij, da se izboljša mobilnost prostovoljnih trenerjev in okrepi prenosljivost znanj in spretnosti ter veščin, razvitih s prostovoljstvom; |
| --- | --- |

40.

predlaga, naj se vzpostavi okvir za usposabljanje in kvalifikacije prostovoljnih trenerjev ter naj se vključi v evropski okvir kvalifikacij, da se izboljša mobilnost prostovoljnih trenerjev in okrepi prenosljivost znanj in spretnosti ter veščin, razvitih s prostovoljstvom;

| 41. | poziva države članice, naj podprejo prostovoljstvo zaposlenih in prostovoljstvo, ki ga podpirajo delodajalci, tudi v okviru družbene odgovornosti podjetij; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, naj podprejo prostovoljstvo zaposlenih in prostovoljstvo, ki ga podpirajo delodajalci, tudi v okviru družbene odgovornosti podjetij;

| 42. | podpira predlog Komisije o vzpostavitvi evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč, s pomočjo katere bi se povečala udeležba prostovoljcev v solidarnostnih ukrepih v okviru politike EU na področju človekoljubne pomoči; |
| --- | --- |

42.

podpira predlog Komisije o vzpostavitvi evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč, s pomočjo katere bi se povečala udeležba prostovoljcev v solidarnostnih ukrepih v okviru politike EU na področju človekoljubne pomoči;

| 43. | poziva Komisijo, naj tudi pri vzpostavitvi te prostovoljske enote že na začetku upošteva obstoječe strukture in jih dejavno vključi; poleg tega poudarja, da podvajanje struktur na področju civilne zaščite ni zaželeno in se mu je treba izogniti; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj tudi pri vzpostavitvi te prostovoljske enote že na začetku upošteva obstoječe strukture in jih dejavno vključi; poleg tega poudarja, da podvajanje struktur na področju civilne zaščite ni zaželeno in se mu je treba izogniti;

| 44. | poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe ter EU, naj zagotovijo ustrezno in stalno financiranje ter poenostavijo upravne postopke, vključno z davčnimi spodbudami, za organizacije, ki se ukvarjajo s prostovoljnim delom, za vsa združenja in mreže, zlasti majhna združenja z omejenimi sredstvi, da bi se okrepili njihova vloga, dejavnosti in rezultati v korist družbe; |
| --- | --- |

44.

poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe ter EU, naj zagotovijo ustrezno in stalno financiranje ter poenostavijo upravne postopke, vključno z davčnimi spodbudami, za organizacije, ki se ukvarjajo s prostovoljnim delom, za vsa združenja in mreže, zlasti majhna združenja z omejenimi sredstvi, da bi se okrepili njihova vloga, dejavnosti in rezultati v korist družbe;

| 45. | zato poziva, naj se pojasni pojem nepovratnih sredstev za združenja, da se financiranje združenj ne bi več zamenjevalo z državno pomočjo, kar utegne ovirati konkurenco v finančnem sektorju; |
| --- | --- |

45.

zato poziva, naj se pojasni pojem nepovratnih sredstev za združenja, da se financiranje združenj ne bi več zamenjevalo z državno pomočjo, kar utegne ovirati konkurenco v finančnem sektorju;

| 46. | poziva Komisijo, naj predlaga mehanizem, s katerim bi lahko države članice, ki želijo okrepiti civilno družbo, uvedle oprostitev DDV za vse ali večino dejavnosti in transakcij, ki jih izvajajo prostovoljne nepridobitne organizacije; poudarja, da bi moral takšen mehanizem veljati vsaj za manjše nepridobitne organizacije; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj predlaga mehanizem, s katerim bi lahko države članice, ki želijo okrepiti civilno družbo, uvedle oprostitev DDV za vse ali večino dejavnosti in transakcij, ki jih izvajajo prostovoljne nepridobitne organizacije; poudarja, da bi moral takšen mehanizem veljati vsaj za manjše nepridobitne organizacije;

| 47. | poziva države članice, naj prostovoljcem zagotovijo pravno varnost – tudi v zvezi z vprašanji zavarovanja–, da bodo različne ureditve v različnih državah članicah spodbujale čezmejno prostovoljno delo, ter naj zagotovijo boljše obveščanje prostovoljcev v zvezi z njihovimi pravicami ter regulativnimi in institucionalnimi ureditvami, ki se uporabljajo v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice, naj prostovoljcem zagotovijo pravno varnost – tudi v zvezi z vprašanji zavarovanja–, da bodo različne ureditve v različnih državah članicah spodbujale čezmejno prostovoljno delo, ter naj zagotovijo boljše obveščanje prostovoljcev v zvezi z njihovimi pravicami ter regulativnimi in institucionalnimi ureditvami, ki se uporabljajo v različnih državah članicah;

| 48. | poziva Komisijo, naj pomaga pri procesu odpravljanja obstoječih ovir; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj pomaga pri procesu odpravljanja obstoječih ovir;

| 49. | poziva države članice, naj preučijo svojo ureditev na področju čezmejne obdavčitve in socialnega varstva v povezavi s čezmejnim prostovoljstvom, da ne bo dodatno ovirala teh dejavnosti in da bodo lahko čezmejni prostovoljci deležni ugodnosti socialnega varstva, do katerih so upravičeni v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2004; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj preučijo svojo ureditev na področju čezmejne obdavčitve in socialnega varstva v povezavi s čezmejnim prostovoljstvom, da ne bo dodatno ovirala teh dejavnosti in da bodo lahko čezmejni prostovoljci deležni ugodnosti socialnega varstva, do katerih so upravičeni v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2004;

| 50. | poudarja, da prostovoljstva – čeprav je pomemben vir v našem gospodarstvu in družbi – ne smemo razumeti kot alternativo za redno, plačano delo in ne sme v nobenem primeru biti izgovor vlad za neizpolnjevanje svojih socialnih obveznosti; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da prostovoljstva – čeprav je pomemben vir v našem gospodarstvu in družbi – ne smemo razumeti kot alternativo za redno, plačano delo in ne sme v nobenem primeru biti izgovor vlad za neizpolnjevanje svojih socialnih obveznosti;

| 51. | meni, da je treba ta vidik okrepiti zlasti v sektorju oskrbe, kjer se delež prostovoljstva še naprej povečuje; poudarja tudi, da spodbujanje prostovoljstva v povezavi s pridobivanjem, razvojem ali ohranjanjem znanj ne sme privesti do tega, da bi prostovoljstvo postalo obvezno, saj bi to spodkopalo njegovo bistvo; |
| --- | --- |

51.

meni, da je treba ta vidik okrepiti zlasti v sektorju oskrbe, kjer se delež prostovoljstva še naprej povečuje; poudarja tudi, da spodbujanje prostovoljstva v povezavi s pridobivanjem, razvojem ali ohranjanjem znanj ne sme privesti do tega, da bi prostovoljstvo postalo obvezno, saj bi to spodkopalo njegovo bistvo;

| 52. | poziva državne, regionalne in lokalne organe ter zlasti EU, naj akterje in partnerje prostovoljstva seznanijo z obstoječimi evropskimi programi, zlasti s tistimi, katerih cilj je "evropsko teritorialno sodelovanje" v okviru kohezijske politike, ter jim olajšajo dostop do teh programov, da bi jih lahko bolje izkoristili za svoje čezmejne projekte in dejavnosti; |
| --- | --- |

52.

poziva državne, regionalne in lokalne organe ter zlasti EU, naj akterje in partnerje prostovoljstva seznanijo z obstoječimi evropskimi programi, zlasti s tistimi, katerih cilj je "evropsko teritorialno sodelovanje" v okviru kohezijske politike, ter jim olajšajo dostop do teh programov, da bi jih lahko bolje izkoristili za svoje čezmejne projekte in dejavnosti;

| 53. | poziva države članice, naj spodbujajo in izvajajo nacionalne programe čezmejnega prostovoljstva, s čimer bodo prispevale k njegovemu razvoju po vsej EU; |
| --- | --- |

53.

poziva države članice, naj spodbujajo in izvajajo nacionalne programe čezmejnega prostovoljstva, s čimer bodo prispevale k njegovemu razvoju po vsej EU;

| 54. | poziva predvsem Komisijo, naj v okviru priprave novih večletnih programov in ob upoštevanju pomembnih izkušenj, pridobljenih v evropskem letu prostovoljstva 2011, zagotovi financiranje za projekte prostovoljstva in strukture, ki jih organizirajo prostovoljne dejavnosti, ter naj razvija in spodbuja učinkovito medinstitucionalno usklajevanje za spodbujanje vloge prostovoljstva v politikah EU; |
| --- | --- |

54.

poziva predvsem Komisijo, naj v okviru priprave novih večletnih programov in ob upoštevanju pomembnih izkušenj, pridobljenih v evropskem letu prostovoljstva 2011, zagotovi financiranje za projekte prostovoljstva in strukture, ki jih organizirajo prostovoljne dejavnosti, ter naj razvija in spodbuja učinkovito medinstitucionalno usklajevanje za spodbujanje vloge prostovoljstva v politikah EU;

| 55. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo informacije o razpoložljivih finančnih sredstvih in ustreznih programih prosto dostopne prostovoljcem, ki vodijo projekte, in da postopki za oddajo vlog ne bodo postali nedostopni zaradi pretirane birokracije; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo informacije o razpoložljivih finančnih sredstvih in ustreznih programih prosto dostopne prostovoljcem, ki vodijo projekte, in da postopki za oddajo vlog ne bodo postali nedostopni zaradi pretirane birokracije;

| 56. | poziva Komisijo, naj na različnih področjih politik zagotovi zadostna sredstva za programe v podporo čezmejnemu prostovoljnemu delu; poziva države članice, naj dejavno izvajajo programe za spodbujanje nacionalnega in čezmejnega prostovoljstva; zahteva, da se posebno pozornost nameni finančni podpori za prostovoljsko infrastrukturo; vztraja, da je treba subvencije za prostovoljstvo dodeljevati brez diskriminacije med organizatorji; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj na različnih področjih politik zagotovi zadostna sredstva za programe v podporo čezmejnemu prostovoljnemu delu; poziva države članice, naj dejavno izvajajo programe za spodbujanje nacionalnega in čezmejnega prostovoljstva; zahteva, da se posebno pozornost nameni finančni podpori za prostovoljsko infrastrukturo; vztraja, da je treba subvencije za prostovoljstvo dodeljevati brez diskriminacije med organizatorji;

| 57. | predlaga ustanovitev čezmejnega omrežja prostovoljnih organizacij v različnih državah članicah z uskladitvijo dela obstoječih prostovoljnih organizacij in olajšanjem izmenjave dobre prakse in izkušenj, ter meni, da bi morali nove kontaktne točke odpreti le v državah članicah, ki še nimajo takšnih struktur; |
| --- | --- |

57.

predlaga ustanovitev čezmejnega omrežja prostovoljnih organizacij v različnih državah članicah z uskladitvijo dela obstoječih prostovoljnih organizacij in olajšanjem izmenjave dobre prakse in izkušenj, ter meni, da bi morali nove kontaktne točke odpreti le v državah članicah, ki še nimajo takšnih struktur;

| 58. | poziva Komisijo, naj predlaga evropski statut za združenja, ki bi zagotovil pravni okvir za delovanje, zmanjšal upravne stroške, povezane s čezmejnimi prostovoljskimi dejavnostmi, in vzpostavil strukture prostovoljstva na evropski ravni, ki pospešujejo mobilnost prostovoljcev v EU; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj predlaga evropski statut za združenja, ki bi zagotovil pravni okvir za delovanje, zmanjšal upravne stroške, povezane s čezmejnimi prostovoljskimi dejavnostmi, in vzpostavil strukture prostovoljstva na evropski ravni, ki pospešujejo mobilnost prostovoljcev v EU;

| 59. | poudarja vlogo prostovoljnega dela pri razvoju politik EU; |
| --- | --- |

59.

poudarja vlogo prostovoljnega dela pri razvoju politik EU;

| 60. | poziva Komisijo, naj ustrezno prizna vlogo prostovoljstva in ga spodbuja v posameznih politikah EU, pri čemer naj upošteva medsektorske značilnosti teh dejavnosti ter zagotovi, da bodo politike spodbujale razvoj prostovoljstva in udeležbo vseh delov družbe; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj ustrezno prizna vlogo prostovoljstva in ga spodbuja v posameznih politikah EU, pri čemer naj upošteva medsektorske značilnosti teh dejavnosti ter zagotovi, da bodo politike spodbujale razvoj prostovoljstva in udeležbo vseh delov družbe;

| 61. | poziva Komisijo, naj v programih in projektih EU ustrezno prizna resničen prispevek, ki ga skupnosti prinaša delo prostovoljcev; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj v programih in projektih EU ustrezno prizna resničen prispevek, ki ga skupnosti prinaša delo prostovoljcev;

| 62. | poziva Komisijo, naj nameni zadostna sredstva za ustanovitev razvojnega sklada za evropsko prostovoljsko središče z namenom vzpostavitve infrastrukture v podporo prostovoljstvu; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj nameni zadostna sredstva za ustanovitev razvojnega sklada za evropsko prostovoljsko središče z namenom vzpostavitve infrastrukture v podporo prostovoljstvu;

| 63. | poziva Komisijo in države članice, naj omogočijo, da se čas, ki ga prispevajo prostovoljci, obravnava kot prispevek v naravi s finančno vrednostjo in se šteje kot sofinanciranje v vseh programih, ki jih financira EU; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo in države članice, naj omogočijo, da se čas, ki ga prispevajo prostovoljci, obravnava kot prispevek v naravi s finančno vrednostjo in se šteje kot sofinanciranje v vseh programih, ki jih financira EU;

| 64. | priporoča Komisiji in državam članicam, naj ohranjajo stalnost med letom 2011 in prihodnjimi leti ter v ta namen tako v Evropsko leto aktivnega staranja (2012) kot tudi v predlagano Evropsko leto državljanov (2013) v veliki meri vključijo razsežnost prostovoljstva, ki je izraz aktivnega državljanstva in spodbuja socialno vključevanje tudi starejših državljanov; |
| --- | --- |

64.

priporoča Komisiji in državam članicam, naj ohranjajo stalnost med letom 2011 in prihodnjimi leti ter v ta namen tako v Evropsko leto aktivnega staranja (2012) kot tudi v predlagano Evropsko leto državljanov (2013) v veliki meri vključijo razsežnost prostovoljstva, ki je izraz aktivnega državljanstva in spodbuja socialno vključevanje tudi starejših državljanov;

| 65. | poudarja, da je treba spodbujati prostovoljstvo zlasti v evropskem letu državljanov leta 2013, in poziva Komisijo, naj podporo za prostovoljstvo vključi v mednarodne politike razvojne pomoči, zlasti z namenom izpolnitve vseh razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da je treba spodbujati prostovoljstvo zlasti v evropskem letu državljanov leta 2013, in poziva Komisijo, naj podporo za prostovoljstvo vključi v mednarodne politike razvojne pomoči, zlasti z namenom izpolnitve vseh razvojnih ciljev tisočletja;

| 66. | podpira uradno preučitev predloga "Solidarité", pri katerem gre za medinstitucionalni program na področju človeških virov v institucijah EU za spodbujanje vključevanja zaposlenih in pripravnikov v institucijah EU v prostovoljne, humanitarne in družbene dejavnosti, kot del usposabljanja zaposlenih in kot opravljanje prostovoljnih dejavnosti v njihovem prostem času; |
| --- | --- |

66.

podpira uradno preučitev predloga "Solidarité", pri katerem gre za medinstitucionalni program na področju človeških virov v institucijah EU za spodbujanje vključevanja zaposlenih in pripravnikov v institucijah EU v prostovoljne, humanitarne in družbene dejavnosti, kot del usposabljanja zaposlenih in kot opravljanje prostovoljnih dejavnosti v njihovem prostem času;

| 67. | poudarja dejstvo, da bi se s predlaganim programom varčevalo in ustvarjalo visoko dodano vrednost ter da bi pomagal izvajati politike in programe EU; |
| --- | --- |

67.

poudarja dejstvo, da bi se s predlaganim programom varčevalo in ustvarjalo visoko dodano vrednost ter da bi pomagal izvajati politike in programe EU;

| 68. | priporoča Komisiji, naj ohrani koristne kontaktne točke, ki so bile vzpostavljene tako z Zvezo za Evropsko leto prostovoljstva 2011 kot z njeno naslednico, prostovoljsko platformo, ki vključujeta številne civilnodružbene prostovoljske organizacije in mreže, ter z nacionalnimi koordinacijskimi organi, strateškimi partnerji in govorniki nacionalnih vlad v tem sektorju, saj je v EU izjemno veliko različnih služb, ki so zadolžene za prostovoljstvo, in spodbuja te kontaktne točke k sodelovanju s predlaganim centraliziranim portalom EU kot vseevropsko platformo, da se omogočita nadaljnje usklajevanje in večja čezmejna dejavnost; |
| --- | --- |

68.

priporoča Komisiji, naj ohrani koristne kontaktne točke, ki so bile vzpostavljene tako z Zvezo za Evropsko leto prostovoljstva 2011 kot z njeno naslednico, prostovoljsko platformo, ki vključujeta številne civilnodružbene prostovoljske organizacije in mreže, ter z nacionalnimi koordinacijskimi organi, strateškimi partnerji in govorniki nacionalnih vlad v tem sektorju, saj je v EU izjemno veliko različnih služb, ki so zadolžene za prostovoljstvo, in spodbuja te kontaktne točke k sodelovanju s predlaganim centraliziranim portalom EU kot vseevropsko platformo, da se omogočita nadaljnje usklajevanje in večja čezmejna dejavnost;

| 69. | poudarja pomen kontaktnih mrež in izmenjave dobre prakse za širjenje informacij o obstoječih postopkih EU, ki lahko pomagajo in podpirajo čezmejno prostovoljstvo; |
| --- | --- |

69.

poudarja pomen kontaktnih mrež in izmenjave dobre prakse za širjenje informacij o obstoječih postopkih EU, ki lahko pomagajo in podpirajo čezmejno prostovoljstvo;

| 70. | poziva Komisijo, naj ukrepa, če meni, da je primerno, v okviru politične agende za prostovoljstvo v Evropi (PAVE), ki so jo pripravile prostovoljske organizacije, ki sodelujejo v Zvezi za Evropsko leto prostovoljstva 2011; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo, naj ukrepa, če meni, da je primerno, v okviru politične agende za prostovoljstvo v Evropi (PAVE), ki so jo pripravile prostovoljske organizacije, ki sodelujejo v Zvezi za Evropsko leto prostovoljstva 2011;

| 71. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

71.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 327, 24.11.2006, str. 30.

(2)  UL L 327, 24.11.2006, str. 45.

(3)  UL L 378, 27.12.2006, str. 32.

(4)  UL L 17, 22.1.2010, str. 43.

(5)  UL C 168, 20.7.2006, str. 1.

(6)  UL C 241, 20.9.2008, str. 1.

(7)  UL C 319, 13.12.2008, str. 8.

(8)  UL L 394, 30.12.2006, str. 5.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0101.

(10)  UL C 372, 20.12.2011, str. 24.

(11)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 9.

(12)  UL L 375, 23.12.2004, str. 12.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/22

---

Torek, 12. junij 2012Zaščita kritične informacijske infrastrukture - h globalni kibernetski varnosti

P7_TA(2012)0237

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o zaščiti kritične informacijske infrastrukture – dosežki in naslednji koraki: h globalni kibernetski varnosti (2011/2284(INI))

2013/C 332 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 z naslovom "Nova digitalna agenda za Evropo: 2015.eu" (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 z naslovom "Nova digitalna agenda za Evropo: 2015.eu" (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 z naslovom "Upravljanje interneta: naslednji koraki" (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 z naslovom "Upravljanje interneta: naslednji koraki" (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 z naslovom "Evropske širokopasovne povezave: naložbe v rast, ki jo poganja digitalizacija" (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 z naslovom "Evropske širokopasovne povezave: naložbe v rast, ki jo poganja digitalizacija" (3),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0167/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0167/2012),

| A. | ker je mogoče vse zmogljivosti informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) izkoristiti za napredek gospodarstva in družbe samo, če uporabniki zaupajo njihovi varnosti in odpornosti in če se v internetnem okolju učinkovito izvaja obstoječa zakonodaja na področjih, kot sta zasebnost podatkov in pravice intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

A.

ker je mogoče vse zmogljivosti informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) izkoristiti za napredek gospodarstva in družbe samo, če uporabniki zaupajo njihovi varnosti in odpornosti in če se v internetnem okolju učinkovito izvaja obstoječa zakonodaja na področjih, kot sta zasebnost podatkov in pravice intelektualne lastnine;

| B. | ker se hitro povečuje vpliv interneta in IKT, ki sta ključna dejavnika družbene interakcije, kulturne bogatitve in gospodarske rasti, na različne vidike življenja državljanov; |
| --- | --- |

B.

ker se hitro povečuje vpliv interneta in IKT, ki sta ključna dejavnika družbene interakcije, kulturne bogatitve in gospodarske rasti, na različne vidike življenja državljanov;

| C. | ker je varnost IKT in interneta celovit koncept z globalnim vplivom na gospodarske, družbene, tehnološke in vojaške vidike, ki zahteva jasno opredelitev in ločevanje odgovornosti ter trden mehanizem mednarodnega sodelovanja; |
| --- | --- |

C.

ker je varnost IKT in interneta celovit koncept z globalnim vplivom na gospodarske, družbene, tehnološke in vojaške vidike, ki zahteva jasno opredelitev in ločevanje odgovornosti ter trden mehanizem mednarodnega sodelovanja;

| D. | ker je namen vodilne pobude Evropska digitalna agenda povečati konkurenčnost Evrope na podlagi krepitve IKT in vzpostaviti pogoje za visoko in trdno rast ter delovna mesta, temelječa na tehnologiji; |
| --- | --- |

D.

ker je namen vodilne pobude Evropska digitalna agenda povečati konkurenčnost Evrope na podlagi krepitve IKT in vzpostaviti pogoje za visoko in trdno rast ter delovna mesta, temelječa na tehnologiji;

| E. | ker je zasebni sektor še naprej najpomembnejši vlagatelj, lastnik in upravljavec izdelkov, storitev, aplikacij in infrastrukture za varnost informacij, v katere je v zadnjem desetletju vložil milijarde evrov; ker bi bilo treba to vključevanje okrepiti s primernimi političnimi strategijami za spodbujanje odpornosti infrastrukture v javni, zasebni ali javno-zasebni lasti ali upravljanju; |
| --- | --- |

E.

ker je zasebni sektor še naprej najpomembnejši vlagatelj, lastnik in upravljavec izdelkov, storitev, aplikacij in infrastrukture za varnost informacij, v katere je v zadnjem desetletju vložil milijarde evrov; ker bi bilo treba to vključevanje okrepiti s primernimi političnimi strategijami za spodbujanje odpornosti infrastrukture v javni, zasebni ali javno-zasebni lasti ali upravljanju;

| F. | ker bi se morala z razvojem visoke stopnje varnosti in odpornosti omrežij, storitev in tehnologij IKT povečevati konkurenčnost gospodarstva EU, tako z izboljševanjem ocenjevanja in upravljanja kibernetskega tveganja kot z zagotavljanjem trdnejše informacijske infrastrukture gospodarstvu v EU na splošno, ki bo podpirala inovacije in rast, kar bo ustvarilo nove priložnosti za podjetja, da bodo postala produktivnejša; |
| --- | --- |

F.

ker bi se morala z razvojem visoke stopnje varnosti in odpornosti omrežij, storitev in tehnologij IKT povečevati konkurenčnost gospodarstva EU, tako z izboljševanjem ocenjevanja in upravljanja kibernetskega tveganja kot z zagotavljanjem trdnejše informacijske infrastrukture gospodarstvu v EU na splošno, ki bo podpirala inovacije in rast, kar bo ustvarilo nove priložnosti za podjetja, da bodo postala produktivnejša;

| G. | ker podatki o kibernetski kriminaliteti, ki jih imajo na voljo organi kazenskega pregona in obsegajo podatke o napadih v kibernetskem prostoru ter o drugih vrstah spletnega kriminala, kažejo, da se je v več evropskih državah kibernetska kriminaliteta močno povečala; ker pa je statistično reprezentativnih podatkov o napadih v kibernetskem prostoru, ki jih imajo organi kazenskega pregona in skupine za odzivanje na računalniške grožnje (Computer Emergency Response Teams – CERT), še vedno malo, jih bo treba v prihodnje zbirati bolje, kar bo omogočilo močnejše odzivanje organov kazenskega pregona v EU in bolj informirane odzive zakonodaje na nenehno se razvijajoče kibernetske grožnje; |
| --- | --- |

G.

ker podatki o kibernetski kriminaliteti, ki jih imajo na voljo organi kazenskega pregona in obsegajo podatke o napadih v kibernetskem prostoru ter o drugih vrstah spletnega kriminala, kažejo, da se je v več evropskih državah kibernetska kriminaliteta močno povečala; ker pa je statistično reprezentativnih podatkov o napadih v kibernetskem prostoru, ki jih imajo organi kazenskega pregona in skupine za odzivanje na računalniške grožnje (Computer Emergency Response Teams – CERT), še vedno malo, jih bo treba v prihodnje zbirati bolje, kar bo omogočilo močnejše odzivanje organov kazenskega pregona v EU in bolj informirane odzive zakonodaje na nenehno se razvijajoče kibernetske grožnje;

| H. | ker je za močno širitev internetnih storitev nujno potrebna primerna raven varnosti informacij; |
| --- | --- |

H.

ker je za močno širitev internetnih storitev nujno potrebna primerna raven varnosti informacij;

| I. | ker nas nedavni računalniški incidenti, motnje in napadi proti informacijski infrastrukturi institucij EU, industrije in držav članic opozarjajo na potrebo po solidnem, inovativnem in učinkovitem sistemu varovanja kritične informacijske infrastrukture na podlagi celovitega mednarodnega sodelovanja in minimalnih standardov odpornosti med državami članicami; |
| --- | --- |

I.

ker nas nedavni računalniški incidenti, motnje in napadi proti informacijski infrastrukturi institucij EU, industrije in držav članic opozarjajo na potrebo po solidnem, inovativnem in učinkovitem sistemu varovanja kritične informacijske infrastrukture na podlagi celovitega mednarodnega sodelovanja in minimalnih standardov odpornosti med državami članicami;

| J. | ker hiter razvoj novih možnosti IKT, kot je računalništvo v oblaku, zahteva močno osredotočenost na varnost, da bi lahko v celoti izkoristili tehnološke dosežke; |
| --- | --- |

J.

ker hiter razvoj novih možnosti IKT, kot je računalništvo v oblaku, zahteva močno osredotočenost na varnost, da bi lahko v celoti izkoristili tehnološke dosežke;

| K. | ker Evropski parlament vedno znova vztraja pri uporabi visokih standardov zasebnosti in varstva podatkov, nevtralnosti mreže ter varstva intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

K.

ker Evropski parlament vedno znova vztraja pri uporabi visokih standardov zasebnosti in varstva podatkov, nevtralnosti mreže ter varstva intelektualne lastnine;

Ukrepi za krepitev varovanja kritične informacijske infrastrukture na nacionalni ravni in na ravni Unije

| 1. | pozdravlja izvajanje evropskega programa za varovanje kritične informacijske infrastrukture v državah članicah, vključno z vzpostavitvijo informacijskega omrežja za opozarjanje o kritični infrastrukturi (CIWIN); |
| --- | --- |

1.

pozdravlja izvajanje evropskega programa za varovanje kritične informacijske infrastrukture v državah članicah, vključno z vzpostavitvijo informacijskega omrežja za opozarjanje o kritični infrastrukturi (CIWIN);

| 2. | meni, da prizadevanja za zaščito kritične informacijske infrastrukture ne bodo le okrepila splošne varnosti državljanov, ampak bodo tudi izboljšala njihovo dojemanje varnosti in njihovo zaupanje v ukrepe, ki jih sprejema vlada za njihovo varnost; |
| --- | --- |

2.

meni, da prizadevanja za zaščito kritične informacijske infrastrukture ne bodo le okrepila splošne varnosti državljanov, ampak bodo tudi izboljšala njihovo dojemanje varnosti in njihovo zaupanje v ukrepe, ki jih sprejema vlada za njihovo varnost;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da Komisija razmišlja o tem, da bi pregledala Direktivo Sveta 2008/114/ES (4), in poziva k predložitvi dokazov o učinkovitosti in učinku direktive pred nadaljnjim ukrepanjem; poziva k razmisleku o razširitvi njenega področja uporabe, zlasti z vključitvijo sektorja IKT in finančnih storitev; poziva tudi k upoštevanju področij, kot so zdravstvo, sistemi preskrbe s hrano in vodo, jedrske raziskave in industrija (kjer teh ne obravnavajo posebne določbe); meni, da bi ti sektorji tudi morali imeti koristi od medsektorskega pristopa omrežja CIWIN (ki zajema sodelovanje, sistem opozarjanja in izmenjavo najboljše prakse); |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da Komisija razmišlja o tem, da bi pregledala Direktivo Sveta 2008/114/ES (4), in poziva k predložitvi dokazov o učinkovitosti in učinku direktive pred nadaljnjim ukrepanjem; poziva k razmisleku o razširitvi njenega področja uporabe, zlasti z vključitvijo sektorja IKT in finančnih storitev; poziva tudi k upoštevanju področij, kot so zdravstvo, sistemi preskrbe s hrano in vodo, jedrske raziskave in industrija (kjer teh ne obravnavajo posebne določbe); meni, da bi ti sektorji tudi morali imeti koristi od medsektorskega pristopa omrežja CIWIN (ki zajema sodelovanje, sistem opozarjanja in izmenjavo najboljše prakse);

| 4. | poudarja pomen vzpostavitve in zagotavljanja trajnega vključevanja evropskih raziskav za ohranjanje in okrepitev evropske odličnosti na področju zaščite kritične informacijske infrastrukture; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen vzpostavitve in zagotavljanja trajnega vključevanja evropskih raziskav za ohranjanje in okrepitev evropske odličnosti na področju zaščite kritične informacijske infrastrukture;

| 5. | glede na medsebojno povezano in zelo soodvisno, občutljivo, strateško in ranljivo naravo nacionalne in evropske kritične informacijske infrastrukture poziva k rednemu posodabljanju minimalnih standardov, da bomo pripravljeni na motnje, incidente, poskuse uničenja ali napade, kot so tisti, ki izhajajo iz premalo trdne infrastrukture ali nezadostno zavarovanih končnih terminalov, in se bomo nanje lahko odzvali; |
| --- | --- |

5.

glede na medsebojno povezano in zelo soodvisno, občutljivo, strateško in ranljivo naravo nacionalne in evropske kritične informacijske infrastrukture poziva k rednemu posodabljanju minimalnih standardov, da bomo pripravljeni na motnje, incidente, poskuse uničenja ali napade, kot so tisti, ki izhajajo iz premalo trdne infrastrukture ali nezadostno zavarovanih končnih terminalov, in se bomo nanje lahko odzvali;

| 6. | poudarja pomen standardov in protokolov za varnost informacij ter pozdravlja, da so bili Evropski odbor za standardizacijo (European Committee for Standardization – CEN), Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo (European Committee for Electrotechnical Standardization – Cenelec) in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (European Telecommunications Standards Institute – ETSI) leta 2011 pooblaščeni, da določijo varnostne standarde; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen standardov in protokolov za varnost informacij ter pozdravlja, da so bili Evropski odbor za standardizacijo (European Committee for Standardization – CEN), Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo (European Committee for Electrotechnical Standardization – Cenelec) in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (European Telecommunications Standards Institute – ETSI) leta 2011 pooblaščeni, da določijo varnostne standarde;

| 7. | pričakuje, da bodo lastniki in upravljavci kritične infrastrukture omogočili in po potrebi pomagali uporabnikom uporabljati primerne načine, da se po potrebi zavarujejo pred zlonamernimi napadi in/ali motnjami s pomočjo človeškega in avtomatiziranega nadzora; |
| --- | --- |

7.

pričakuje, da bodo lastniki in upravljavci kritične infrastrukture omogočili in po potrebi pomagali uporabnikom uporabljati primerne načine, da se po potrebi zavarujejo pred zlonamernimi napadi in/ali motnjami s pomočjo človeškega in avtomatiziranega nadzora;

| 8. | podpira sodelovanje med javnimi in zasebnimi zainteresiranimi stranmi na ravni Unije in spodbuja njihova prizadevanja za razvoj in izvajanje standardov za varnost in odpornost za civilno (javno, zasebno ali javno-zasebno) nacionalno in evropsko kritično informacijsko infrastrukturo; |
| --- | --- |

8.

podpira sodelovanje med javnimi in zasebnimi zainteresiranimi stranmi na ravni Unije in spodbuja njihova prizadevanja za razvoj in izvajanje standardov za varnost in odpornost za civilno (javno, zasebno ali javno-zasebno) nacionalno in evropsko kritično informacijsko infrastrukturo;

| 9. | poudarja pomen vseevropskih vaj, ki služijo pripravam na obsežne varnostne incidente v omrežjih, ter opredelitve enotnih standardov za ocenjevanje groženj; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen vseevropskih vaj, ki služijo pripravam na obsežne varnostne incidente v omrežjih, ter opredelitve enotnih standardov za ocenjevanje groženj;

| 10. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami oceni izvajanje akcijskega načrta za varovanje kritične informacijske infrastrukture; poziva države članice, naj čim prej vzpostavijo delujoče nacionalne/vladne skupine CERT, razvijejo nacionalne strategije za kibernetsko varnost, organizirajo redne nacionalne in vseevropske vaje odzivnosti na kibernetske incidente, razvijejo nacionalne načrte odzivnosti na kibernetske incidente in prispevajo k razvoju evropskega načrta odzivnosti na kibernetske incidente do konca leta 2012; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami oceni izvajanje akcijskega načrta za varovanje kritične informacijske infrastrukture; poziva države članice, naj čim prej vzpostavijo delujoče nacionalne/vladne skupine CERT, razvijejo nacionalne strategije za kibernetsko varnost, organizirajo redne nacionalne in vseevropske vaje odzivnosti na kibernetske incidente, razvijejo nacionalne načrte odzivnosti na kibernetske incidente in prispevajo k razvoju evropskega načrta odzivnosti na kibernetske incidente do konca leta 2012;

| 11. | priporoča, da se za vso evropsko kritično informacijsko infrastrukturo uvedejo varnostni načrti upravljavca ali njim enakovredni ukrepi ter da se imenujejo uradniki za zvezo za varnost; |
| --- | --- |

11.

priporoča, da se za vso evropsko kritično informacijsko infrastrukturo uvedejo varnostni načrti upravljavca ali njim enakovredni ukrepi ter da se imenujejo uradniki za zvezo za varnost;

| 12. | pozdravlja sedanji pregled okvirnega Sklepa Sveta 2005/222/PNZ (5) o napadih na informacijske sisteme; ugotavlja, da je treba uskladiti prizadevanja EU za preprečevanje obsežnih kibernetskih napadov z vključevanjem pristojnosti Evropske agencije za varnost omrežij in informacij (European Network and Information Security Agency – ENISA), skupin CERT držav članic in prihodnje evropske skupine CERT; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja sedanji pregled okvirnega Sklepa Sveta 2005/222/PNZ (5) o napadih na informacijske sisteme; ugotavlja, da je treba uskladiti prizadevanja EU za preprečevanje obsežnih kibernetskih napadov z vključevanjem pristojnosti Evropske agencije za varnost omrežij in informacij (European Network and Information Security Agency – ENISA), skupin CERT držav članic in prihodnje evropske skupine CERT;

| 13. | meni, da ima lahko agencija ENISA na evropski ravni pomembno vlogo pri zaščiti kritične informacijske infrastrukture, tako da zagotavlja strokovno znanje in izkušnje državam članicam ter institucijam in organom Evropske unije, tudi prek poročil in analiz v zvezi z varnostjo informacijskega sistema na evropski in svetovni ravni; |
| --- | --- |

13.

meni, da ima lahko agencija ENISA na evropski ravni pomembno vlogo pri zaščiti kritične informacijske infrastrukture, tako da zagotavlja strokovno znanje in izkušnje državam članicam ter institucijam in organom Evropske unije, tudi prek poročil in analiz v zvezi z varnostjo informacijskega sistema na evropski in svetovni ravni;

Nadaljnje dejavnosti EU za visoko varnost interneta

| 14. | poziva agencijo ENISA, naj vsako leto usklajuje in izvede mesec ozaveščanja o internetni varnosti, da se bodo države članice in državljani EU posebej osredotočili na vprašanja v zvezi z varnostjo v kibernetskem prostoru; |
| --- | --- |

14.

poziva agencijo ENISA, naj vsako leto usklajuje in izvede mesec ozaveščanja o internetni varnosti, da se bodo države članice in državljani EU posebej osredotočili na vprašanja v zvezi z varnostjo v kibernetskem prostoru;

| 15. | v skladu s cilji digitalne agende podpira agencijo ENISA pri izvajanje njenih nalog v zvezi z informacijsko varnostjo omrežij, zlasti pri zagotavljanju usmerjanja in svetovanju državam članicam, kako naj dosežejo osnovne zmogljivosti za svoje skupine CERT in kako naj podpirajo izmenjavo najboljših praks z razvojem okolja zaupanja; agencijo poziva, naj se posvetuje z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, da bo določila podobne ukrepe za kibernetsko varnost za lastnike in upravljavce zasebnih omrežij in infrastruktur, ter naj pomaga Komisiji in državam članicam pri prispevanju k razvoju in prevzemanju shem potrjevanja za varnost informacij, pravil obnašanja ter praks sodelovanja med nacionalnimi in evropskimi skupinami CERT ter lastniki in upravljavci infrastrukture, kjer je in če je potrebno, z opredelitvijo tehnološko nevtralnih skupnih minimalnih zahtev; |
| --- | --- |

15.

v skladu s cilji digitalne agende podpira agencijo ENISA pri izvajanje njenih nalog v zvezi z informacijsko varnostjo omrežij, zlasti pri zagotavljanju usmerjanja in svetovanju državam članicam, kako naj dosežejo osnovne zmogljivosti za svoje skupine CERT in kako naj podpirajo izmenjavo najboljših praks z razvojem okolja zaupanja; agencijo poziva, naj se posvetuje z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, da bo določila podobne ukrepe za kibernetsko varnost za lastnike in upravljavce zasebnih omrežij in infrastruktur, ter naj pomaga Komisiji in državam članicam pri prispevanju k razvoju in prevzemanju shem potrjevanja za varnost informacij, pravil obnašanja ter praks sodelovanja med nacionalnimi in evropskimi skupinami CERT ter lastniki in upravljavci infrastrukture, kjer je in če je potrebno, z opredelitvijo tehnološko nevtralnih skupnih minimalnih zahtev;

| 16. | pozdravlja sedanji predlog za pregled mandata agencije ENISA in zlasti njegovo podaljšanje ter za pregled razširitve njenih nalog; je prepričan, da bi morala biti agencija pooblaščena, da poleg tega, da pomaga državam članicam z zagotavljanjem strokovnega znanja in izkušenj ter analiz, tudi upravlja številne izvršilne naloge na ravni EU in – v sodelovanju z ustreznimi agencijami ZDA – na področju preprečevanja in odkrivanja incidentov v okviru varnosti omrežij in informacij ter na področju krepitve sodelovanja med državami članicami; poudarja, da bi bila lahko v skladu z uredbo o agenciji ENISA zadolžena tudi za dodatne naloge v zvezi z odzivanjem na internetne napade, če to prinaša jasno dodano vrednost obstoječim nacionalnim mehanizmom odzivanja; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja sedanji predlog za pregled mandata agencije ENISA in zlasti njegovo podaljšanje ter za pregled razširitve njenih nalog; je prepričan, da bi morala biti agencija pooblaščena, da poleg tega, da pomaga državam članicam z zagotavljanjem strokovnega znanja in izkušenj ter analiz, tudi upravlja številne izvršilne naloge na ravni EU in – v sodelovanju z ustreznimi agencijami ZDA – na področju preprečevanja in odkrivanja incidentov v okviru varnosti omrežij in informacij ter na področju krepitve sodelovanja med državami članicami; poudarja, da bi bila lahko v skladu z uredbo o agenciji ENISA zadolžena tudi za dodatne naloge v zvezi z odzivanjem na internetne napade, če to prinaša jasno dodano vrednost obstoječim nacionalnim mehanizmom odzivanja;

| 17. | pozdravlja rezultate vseevropskih vaj na področju kibernetske varnosti, ki so leta 2010 in 2011 potekale po vsej Uniji in jih je spremljala agencija ENISA, katerih cilj je bil pomagati državam članicam pri oblikovanju, vzdrževanju in testiranju vseevropskega načrta odzivnosti; agencijo poziva, naj take vaje obdrži v svojem programu in naj po potrebi postopoma vključuje ustrezne zasebne upravljavce, da se bodo povečale splošne evropske zmogljivosti za internetno varnost; pričakuje nadaljnjo mednarodno širitev z enako mislečimi partnerji; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja rezultate vseevropskih vaj na področju kibernetske varnosti, ki so leta 2010 in 2011 potekale po vsej Uniji in jih je spremljala agencija ENISA, katerih cilj je bil pomagati državam članicam pri oblikovanju, vzdrževanju in testiranju vseevropskega načrta odzivnosti; agencijo poziva, naj take vaje obdrži v svojem programu in naj po potrebi postopoma vključuje ustrezne zasebne upravljavce, da se bodo povečale splošne evropske zmogljivosti za internetno varnost; pričakuje nadaljnjo mednarodno širitev z enako mislečimi partnerji;

| 18. | poziva države članice, naj vzpostavijo nacionalne načrte odzivnosti na kibernetske incidente in vanje vključijo ključne elemente, kot so ustrezne kontaktne točke in določbe o podpori, omejevanju in obnovi v primeru kibernetskih motenj ali napadov regionalne, nacionalne ali čezmejne razsežnosti; opozarja, da bi morale države članice vzpostaviti ustrezne mehanizme in strukture usklajevanja na nacionalni ravni, ki bi pripomogle k boljšemu usklajevanju med pristojnimi nacionalnimi organi in njihovemu skladnejšemu delovanju; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj vzpostavijo nacionalne načrte odzivnosti na kibernetske incidente in vanje vključijo ključne elemente, kot so ustrezne kontaktne točke in določbe o podpori, omejevanju in obnovi v primeru kibernetskih motenj ali napadov regionalne, nacionalne ali čezmejne razsežnosti; opozarja, da bi morale države članice vzpostaviti ustrezne mehanizme in strukture usklajevanja na nacionalni ravni, ki bi pripomogle k boljšemu usklajevanju med pristojnimi nacionalnimi organi in njihovemu skladnejšemu delovanju;

| 19. | predlaga, naj Komisija prek evropskega načrta odzivnosti na kibernetske incidente predlaga zavezujoče ukrepe za boljše usklajevanje tehničnih in usmerjevalnih funkcij nacionalnih in vladnih skupin CERT na ravni EU; |
| --- | --- |

19.

predlaga, naj Komisija prek evropskega načrta odzivnosti na kibernetske incidente predlaga zavezujoče ukrepe za boljše usklajevanje tehničnih in usmerjevalnih funkcij nacionalnih in vladnih skupin CERT na ravni EU;

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bodo zaščitile kritično infrastrukturo pred kibernetskimi napadi, in zagotovile načine za popolno onemogočanje dostopa do kritične infrastrukture v primeru, da bi neposreden kibernetski napad resno ogrozil njeno pravilno delovanje; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bodo zaščitile kritično infrastrukturo pred kibernetskimi napadi, in zagotovile načine za popolno onemogočanje dostopa do kritične infrastrukture v primeru, da bi neposreden kibernetski napad resno ogrozil njeno pravilno delovanje;

| 21. | pričakuje polno vzpostavitev skupine CERT-EU, ki bo ključni dejavnik pri preprečevanju, odkrivanju, odzivanju in reševanju v primeru namernih in zlonamernih kibernetskih napadov na institucije EU; |
| --- | --- |

21.

pričakuje polno vzpostavitev skupine CERT-EU, ki bo ključni dejavnik pri preprečevanju, odkrivanju, odzivanju in reševanju v primeru namernih in zlonamernih kibernetskih napadov na institucije EU;

| 22. | priporoča, naj Komisija predlaga zavezujoče ukrepe za uveljavitev minimalnih varnostnih standardov in standardov odpornosti ter izboljša usklajevanje med nacionalnimi skupinami CERT; |
| --- | --- |

22.

priporoča, naj Komisija predlaga zavezujoče ukrepe za uveljavitev minimalnih varnostnih standardov in standardov odpornosti ter izboljša usklajevanje med nacionalnimi skupinami CERT;

| 23. | poziva države članice in institucije EU, naj zagotovijo dobro delujoče skupine CERT z zavezujočimi minimalnimi varnostnimi in odpornostnimi zmogljivostmi, ki temeljijo na dogovorjenih najboljših praksah. poudarja, da bi morale biti nacionalne skupine CERT del učinkovite mreže, v kateri se izmenjujejo ustrezne informacije v skladu s potrebnimi standardi zaupanja; poziva k vzpostavitvi službe za varovanje kritične informacijske infrastrukture za vsako državo članico, ki bo delovala 24 ur na dan, sedem dni v tednu, ter k določitvi skupnega evropskega protokola za nujne primere, ki se bo uporabljal med nacionalnimi kontaktnimi točkami; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice in institucije EU, naj zagotovijo dobro delujoče skupine CERT z zavezujočimi minimalnimi varnostnimi in odpornostnimi zmogljivostmi, ki temeljijo na dogovorjenih najboljših praksah. poudarja, da bi morale biti nacionalne skupine CERT del učinkovite mreže, v kateri se izmenjujejo ustrezne informacije v skladu s potrebnimi standardi zaupanja; poziva k vzpostavitvi službe za varovanje kritične informacijske infrastrukture za vsako državo članico, ki bo delovala 24 ur na dan, sedem dni v tednu, ter k določitvi skupnega evropskega protokola za nujne primere, ki se bo uporabljal med nacionalnimi kontaktnimi točkami;

| 24. | poudarja, da sta graditev zaupanja in spodbujanje sodelovanja med državami članicami nujna za varstvo podatkov ter nacionalnih omrežij in infrastruktur; poziva Komisijo, naj predlaga skupen postopek za opredelitev in določitev skupnega pristopa za reševanje čezmejnih groženj za IKT in pri tem pričakuje, da ji bodo države članice zagotovile splošne informacije v zvezi s tveganji in grožnjami za njihovo kritično informacijsko infrastrukturo in njeno ranljivostjo; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da sta graditev zaupanja in spodbujanje sodelovanja med državami članicami nujna za varstvo podatkov ter nacionalnih omrežij in infrastruktur; poziva Komisijo, naj predlaga skupen postopek za opredelitev in določitev skupnega pristopa za reševanje čezmejnih groženj za IKT in pri tem pričakuje, da ji bodo države članice zagotovile splošne informacije v zvezi s tveganji in grožnjami za njihovo kritično informacijsko infrastrukturo in njeno ranljivostjo;

| 25. | pozdravlja pobudo Komisije za razvoj evropskega sistema za izmenjavo informacij in opozarjanje do leta 2013; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja pobudo Komisije za razvoj evropskega sistema za izmenjavo informacij in opozarjanje do leta 2013;

| 26. | pozdravlja posvetovanja z različnimi zainteresiranimi stranmi o internetni varnosti in varovanju kritične informacijske infrastrukture na pobudo Komisije, kot je evropsko javno-zasebno partnerstvo za odpornost; ugotavlja, da sta vključevanje in zavezanost prodajalcev IKT pri takih prizadevanjih že precejšnja, ter spodbuja Komisijo, naj si še naprej prizadeva za spodbuditev akademskih krogov in združenj uporabnikov IKT k aktivnejši vlogi ter h konstruktivnejšemu dialogu med različnimi zainteresiranimi stranmi o vprašanjih kibernetske varnosti; podpira nadaljnji razvoj skupščine za digitalno agendo kot okvira za upravljanje varovanja kritične informacijske infrastrukture; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja posvetovanja z različnimi zainteresiranimi stranmi o internetni varnosti in varovanju kritične informacijske infrastrukture na pobudo Komisije, kot je evropsko javno-zasebno partnerstvo za odpornost; ugotavlja, da sta vključevanje in zavezanost prodajalcev IKT pri takih prizadevanjih že precejšnja, ter spodbuja Komisijo, naj si še naprej prizadeva za spodbuditev akademskih krogov in združenj uporabnikov IKT k aktivnejši vlogi ter h konstruktivnejšemu dialogu med različnimi zainteresiranimi stranmi o vprašanjih kibernetske varnosti; podpira nadaljnji razvoj skupščine za digitalno agendo kot okvira za upravljanje varovanja kritične informacijske infrastrukture;

| 27. | pozdravlja dosedanje delo evropskega foruma držav članic pri opredelitvi meril za prepoznavanje evropske kritične infrastrukture po posameznih sektorjih, s poudarkom na fiksnih in mobilnih komunikacijah, ter v razpravi o načelih in smernicah EU za odpornost in stabilnost interneta; se veseli nadaljnje krepitve soglasja med državami članicami in s tem v zvezi spodbuja forum, naj sedanji pristop, ki je osredotočen na fizična sredstva, dopolni s prizadevanji za vključitev tudi logičnih infrastrukturnih sredstev, ki bodo postala z razvojem virtualizacije in tehnologij v oblaku vedno pomembnejša za učinkovitost varovanja kritične informacijske infrastrukture; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja dosedanje delo evropskega foruma držav članic pri opredelitvi meril za prepoznavanje evropske kritične infrastrukture po posameznih sektorjih, s poudarkom na fiksnih in mobilnih komunikacijah, ter v razpravi o načelih in smernicah EU za odpornost in stabilnost interneta; se veseli nadaljnje krepitve soglasja med državami članicami in s tem v zvezi spodbuja forum, naj sedanji pristop, ki je osredotočen na fizična sredstva, dopolni s prizadevanji za vključitev tudi logičnih infrastrukturnih sredstev, ki bodo postala z razvojem virtualizacije in tehnologij v oblaku vedno pomembnejša za učinkovitost varovanja kritične informacijske infrastrukture;

| 28. | predlaga, naj Komisija sproži javno vseevropsko izobraževalno pobudo za izobraževanje in osveščanje zasebnih in poslovnih končnih uporabnikov o potencialnih grožnjah na internetu ter na stacionarnih in mobilnih napravah IKT na vseh stopnjah uporabniške verige, kakor tudi za spodbujanje varnejšega obnašanja posameznikov na internetu; v zvezi s tem opozarja na tveganja, povezana z zastarelo opremo IT in programsko opremo; |
| --- | --- |

28.

predlaga, naj Komisija sproži javno vseevropsko izobraževalno pobudo za izobraževanje in osveščanje zasebnih in poslovnih končnih uporabnikov o potencialnih grožnjah na internetu ter na stacionarnih in mobilnih napravah IKT na vseh stopnjah uporabniške verige, kakor tudi za spodbujanje varnejšega obnašanja posameznikov na internetu; v zvezi s tem opozarja na tveganja, povezana z zastarelo opremo IT in programsko opremo;

| 29. | poziva države članice, naj s podporo Komisije okrepijo programe usposabljanja in izobraževanja na področju varnosti informacij, namenjene nacionalnim organom kazenskega pregona in pravosodnim organom ter ustreznim agencijam EU; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj s podporo Komisije okrepijo programe usposabljanja in izobraževanja na področju varnosti informacij, namenjene nacionalnim organom kazenskega pregona in pravosodnim organom ter ustreznim agencijam EU;

| 30. | podpira oblikovanje učnega načrta EU za akademske strokovnjake na področju internetne varnosti, saj bi to pozitivno vplivalo na strokovnost in pripravljenost EU glede na nenehno se razvijajoči kibernetski prostor in grožnje zanj; |
| --- | --- |

30.

podpira oblikovanje učnega načrta EU za akademske strokovnjake na področju internetne varnosti, saj bi to pozitivno vplivalo na strokovnost in pripravljenost EU glede na nenehno se razvijajoči kibernetski prostor in grožnje zanj;

| 31. | spodbuja izobraževanje na področju kibernetske varnosti (pripravništva v okviru doktorskega študija, univerzitetni programi, delavnice, usposabljanja za študente itd.) in specializirano usposabljanje na področju zaščite kritične informacijske infrastrukture; |
| --- | --- |

31.

spodbuja izobraževanje na področju kibernetske varnosti (pripravništva v okviru doktorskega študija, univerzitetni programi, delavnice, usposabljanja za študente itd.) in specializirano usposabljanje na področju zaščite kritične informacijske infrastrukture;

| 32. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 predlaga celovito strategijo Unije za internetno varnost, ki bo temeljila na jasni terminologiji; meni, da bi moral biti cilj strategije za internetno varnost oblikovanje kibernetskega prostora (na podlagi varne in odporne infrastrukture ter odprtih standardov), ki bo prispeval k inovacijam in blaginji prek prostega pretoka informacij ter hkrati zagotavljal zanesljivo varovanje zasebnosti in drugih državljanskih svoboščin; poudarja, da bi bilo treba v strategiji opredeliti načela, cilje, metode, instrumente ter (notranje in zunanje) politike, ki so potrebni za poenostavitev prizadevanj na nacionalni ravni in ravni EU in za oblikovanje minimalnih standardov odpornosti med državami članicami, da bi zagotovili varne, neprekinjene, trdne in odporne storitve, bodisi v povezavi s kritično infrastrukturo bodisi s splošno rabo interneta; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 predlaga celovito strategijo Unije za internetno varnost, ki bo temeljila na jasni terminologiji; meni, da bi moral biti cilj strategije za internetno varnost oblikovanje kibernetskega prostora (na podlagi varne in odporne infrastrukture ter odprtih standardov), ki bo prispeval k inovacijam in blaginji prek prostega pretoka informacij ter hkrati zagotavljal zanesljivo varovanje zasebnosti in drugih državljanskih svoboščin; poudarja, da bi bilo treba v strategiji opredeliti načela, cilje, metode, instrumente ter (notranje in zunanje) politike, ki so potrebni za poenostavitev prizadevanj na nacionalni ravni in ravni EU in za oblikovanje minimalnih standardov odpornosti med državami članicami, da bi zagotovili varne, neprekinjene, trdne in odporne storitve, bodisi v povezavi s kritično infrastrukturo bodisi s splošno rabo interneta;

| 33. | poudarja, da bi morala bodoča strategija Komisije za internetno varnost kot osrednjo referenčno točko uporabljati napredek pri zaščiti kritične informacijske infrastrukture in zasledovati holističen in sistematičen pristop h kibernetski varnosti, tako da bi vključila proaktivne ukrepe, kot je uvedba minimalnih standardov za varnostne ukrepe ali poučevanje posameznih uporabnikov, podjetij in javnih institucij, ter odzivne ukrepe, kot so kazenske, civilnopravne in upravne sankcije; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da bi morala bodoča strategija Komisije za internetno varnost kot osrednjo referenčno točko uporabljati napredek pri zaščiti kritične informacijske infrastrukture in zasledovati holističen in sistematičen pristop h kibernetski varnosti, tako da bi vključila proaktivne ukrepe, kot je uvedba minimalnih standardov za varnostne ukrepe ali poučevanje posameznih uporabnikov, podjetij in javnih institucij, ter odzivne ukrepe, kot so kazenske, civilnopravne in upravne sankcije;

| 34. | poziva Komisijo, naj predlaga trden mehanizem za usklajevanje izvajanja in rednega posodabljanja strategije za internetno varnost; meni, da bi moral biti ta mehanizem podprt z zadostnimi upravnimi, strokovnimi in finančnimi viri ter da bi morala biti ena od njegovih nalog olajšati pripravo stališč EU v odnosih z domačimi in mednarodnimi zainteresiranimi stranmi o vprašanjih, povezanih z internetno varnostjo; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj predlaga trden mehanizem za usklajevanje izvajanja in rednega posodabljanja strategije za internetno varnost; meni, da bi moral biti ta mehanizem podprt z zadostnimi upravnimi, strokovnimi in finančnimi viri ter da bi morala biti ena od njegovih nalog olajšati pripravo stališč EU v odnosih z domačimi in mednarodnimi zainteresiranimi stranmi o vprašanjih, povezanih z internetno varnostjo;

| 35. | poziva Komisijo, naj predlaga okvir EU za obveščanje o kršitvah varnosti v kritičnih sektorjih, kot so sektorji energije, prometa ter oskrbe z vodo in hrano, pa tudi v sektorjih IKT in finančnih storitev, da bi zagotovili obveščanje ustreznih organov držav članic in uporabnikov o kibernetskih incidentih, napadih ali motnjah; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj predlaga okvir EU za obveščanje o kršitvah varnosti v kritičnih sektorjih, kot so sektorji energije, prometa ter oskrbe z vodo in hrano, pa tudi v sektorjih IKT in finančnih storitev, da bi zagotovili obveščanje ustreznih organov držav članic in uporabnikov o kibernetskih incidentih, napadih ali motnjah;

| 36. | poziva Komisijo, naj izboljša razpoložljivost statistično reprezentativnih podatkov o stroških kibernetskih napadov v EU, državah članicah in gospodarstvu (zlasti v sektorjih finančnih storitev in IKT), tako da okrepi zmogljivosti zbiranja podatkov predvidenega evropskega centra za kibernetsko kriminaliteto, ki naj bi bil ustanovljen do leta 2013, skupin CERT in drugih pobud Komisije, kot je evropski sistem za izmenjavo informacij in opozarjanje, da se zagotovita sistematično poročanje in izmenjava podatkov o kibernetskih napadih in drugih oblikah kibernetske kriminalitete, ki prizadene evropsko gospodarstvo in države članice, ter okrepi kazenski pregon; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj izboljša razpoložljivost statistično reprezentativnih podatkov o stroških kibernetskih napadov v EU, državah članicah in gospodarstvu (zlasti v sektorjih finančnih storitev in IKT), tako da okrepi zmogljivosti zbiranja podatkov predvidenega evropskega centra za kibernetsko kriminaliteto, ki naj bi bil ustanovljen do leta 2013, skupin CERT in drugih pobud Komisije, kot je evropski sistem za izmenjavo informacij in opozarjanje, da se zagotovita sistematično poročanje in izmenjava podatkov o kibernetskih napadih in drugih oblikah kibernetske kriminalitete, ki prizadene evropsko gospodarstvo in države članice, ter okrepi kazenski pregon;

| 37. | spodbuja tesne odnose in sodelovanje med nacionalnim zasebnim sektorjem in agencijo ENISA, da bi se nacionalne/vladne skupine CERT povezale z razvojem Evropskega sistema za souporabo informacij in opozarjanje (European Information Sharing and Alert System – EISAS); |
| --- | --- |

37.

spodbuja tesne odnose in sodelovanje med nacionalnim zasebnim sektorjem in agencijo ENISA, da bi se nacionalne/vladne skupine CERT povezale z razvojem Evropskega sistema za souporabo informacij in opozarjanje (European Information Sharing and Alert System – EISAS);

| 38. | poudarja, da je osnovna gonilna sila razvoja in uporabe tehnologij za večjo internetno varnost industrija IKT; opozarja, da se morajo politike EU izogibati oviranju rasti evropskega internetnega gospodarstva in vsebovati potrebne spodbude, da bi se v celoti izkoristil potencial poslovnih in javno-zasebnih partnerstev; priporoča preučitev nadaljnjih spodbud za gospodarstvo, da bi razvilo trdnejše varnostne načrte upravljavca v skladu z Direktivo 2008/114/ES; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je osnovna gonilna sila razvoja in uporabe tehnologij za večjo internetno varnost industrija IKT; opozarja, da se morajo politike EU izogibati oviranju rasti evropskega internetnega gospodarstva in vsebovati potrebne spodbude, da bi se v celoti izkoristil potencial poslovnih in javno-zasebnih partnerstev; priporoča preučitev nadaljnjih spodbud za gospodarstvo, da bi razvilo trdnejše varnostne načrte upravljavca v skladu z Direktivo 2008/114/ES;

| 39. | poziva Komisijo, naj predloži predlog zakonodaje za nadaljnjo kriminalizacijo kibernetskih napadov ((tj. usmerjenih napadov (spear-phishing), spletnih goljufij itd.); |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj predloži predlog zakonodaje za nadaljnjo kriminalizacijo kibernetskih napadov ((tj. usmerjenih napadov (spear-phishing), spletnih goljufij itd.);

Mednarodno sodelovanje

| 40. | opozarja, da je mednarodno sodelovanje bistveno za uvajanje učinkovitih ukrepov na področju kibernetske varnosti; priznava, da EU v tem času ni stalno dejavno vključena v mednarodno sodelovanje in dialog o kibernetski varnosti; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj začneta konstruktiven dialog z vsemi enakomislečimi državami, da bi dosegli soglasje in pripravili ukrepe za povečanje odpornosti interneta in kritične infrastrukture; meni, da bi morala EU vprašanja internetne varnosti obenem trajno vključiti na področje svojih zunanjih odnosov, med drugim pri oblikovanju različnih finančnih instrumentov ali pri sprejemanju zavez k mednarodnim sporazumom, ki vključujejo izmenjavo in shranjevanje občutljivih podatkov; |
| --- | --- |

40.

opozarja, da je mednarodno sodelovanje bistveno za uvajanje učinkovitih ukrepov na področju kibernetske varnosti; priznava, da EU v tem času ni stalno dejavno vključena v mednarodno sodelovanje in dialog o kibernetski varnosti; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj začneta konstruktiven dialog z vsemi enakomislečimi državami, da bi dosegli soglasje in pripravili ukrepe za povečanje odpornosti interneta in kritične infrastrukture; meni, da bi morala EU vprašanja internetne varnosti obenem trajno vključiti na področje svojih zunanjih odnosov, med drugim pri oblikovanju različnih finančnih instrumentov ali pri sprejemanju zavez k mednarodnim sporazumom, ki vključujejo izmenjavo in shranjevanje občutljivih podatkov;

| 41. | je seznanjen s pozitivnimi rezultati konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti, ki je bila podpisana v Budimpešti leta 2001; vendar poudarja, da bi Evropska služba za zunanje delovanje morala vzporedno s spodbujanjem večjega števila držav k podpisu in ratifikaciji konvencije sklepati tudi dvostranske in večstranske sporazume o internetni varnosti in odpornosti z enako mislečimi mednarodnimi partnerji; |
| --- | --- |

41.

je seznanjen s pozitivnimi rezultati konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti, ki je bila podpisana v Budimpešti leta 2001; vendar poudarja, da bi Evropska služba za zunanje delovanje morala vzporedno s spodbujanjem večjega števila držav k podpisu in ratifikaciji konvencije sklepati tudi dvostranske in večstranske sporazume o internetni varnosti in odpornosti z enako mislečimi mednarodnimi partnerji;

| 42. | poudarja, da številne dejavnosti, ki jih izvajajo različne mednarodne institucije, organi in agencije ter institucije, organi in agencije EU, pa tudi države članice, zahtevajo usklajevanje, da se prepreči podvajanje, ter da bi bilo v ta namen vredno razmisliti o določitvi uradne osebe, pristojne za usklajevanje, morebiti z imenovanjem koordinatorja EU za kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da številne dejavnosti, ki jih izvajajo različne mednarodne institucije, organi in agencije ter institucije, organi in agencije EU, pa tudi države članice, zahtevajo usklajevanje, da se prepreči podvajanje, ter da bi bilo v ta namen vredno razmisliti o določitvi uradne osebe, pristojne za usklajevanje, morebiti z imenovanjem koordinatorja EU za kibernetsko varnost;

| 43. | poudarja, kako zelo pomemben je strukturiran dialog med glavnimi akterji in zakonodajalci v EU in ZDA za zagotovitev enakega razumevanja ter enakih razlag in stališč o pravnih in upravnih okvirih; |
| --- | --- |

43.

poudarja, kako zelo pomemben je strukturiran dialog med glavnimi akterji in zakonodajalci v EU in ZDA za zagotovitev enakega razumevanja ter enakih razlag in stališč o pravnih in upravnih okvirih;

| 44. | pozdravlja oblikovanje delovne skupine EU-ZDA o kibernetski varnosti in kibernetskem kriminalu na vrhunskem srečanju med EU in ZDA novembra 2010 ter podpira njena prizadevanja za vključitev vprašanj internetne varnosti v čezatlantski politični dialog; pozdravlja, da sta Komisija in ameriška vlada pod okriljem delovne skupine EU-ZDA izdelala skupen program in časovni načrt za skupne/sinhronizirane medcelinske vaje za kibernetsko varnost v letih 2012 in 2013; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja oblikovanje delovne skupine EU-ZDA o kibernetski varnosti in kibernetskem kriminalu na vrhunskem srečanju med EU in ZDA novembra 2010 ter podpira njena prizadevanja za vključitev vprašanj internetne varnosti v čezatlantski politični dialog; pozdravlja, da sta Komisija in ameriška vlada pod okriljem delovne skupine EU-ZDA izdelala skupen program in časovni načrt za skupne/sinhronizirane medcelinske vaje za kibernetsko varnost v letih 2012 in 2013;

| 45. | predlaga vzpostavitev strukturiranega dialoga med zakonodajalci EU in ZDA za razpravo o vprašanjih, povezanih z internetom, v okviru prizadevanj za dosego skupnega soglasja, razlage in stališč; |
| --- | --- |

45.

predlaga vzpostavitev strukturiranega dialoga med zakonodajalci EU in ZDA za razpravo o vprašanjih, povezanih z internetom, v okviru prizadevanj za dosego skupnega soglasja, razlage in stališč;

| 46. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj na podlagi dela evropskega foruma držav članic zagotovita aktivno vlogo znotraj ustreznih mednarodnih forumov, med drugim z usklajevanjem stališč držav članic, za spodbujanje temeljnih vrednot, ciljev in politik EU na področju internetne varnosti in odpornosti; ugotavlja, da med take forume sodijo Nato, Organizacija Združenih narodov (zlasti prek Mednarodne telekomunikacijske zveze in foruma o upravljanju interneta), Organizacija za dodeljevanje spletnih imen in številk, Organ za dodeljevanje internetnih naslovov, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter Svetovna banka; |
| --- | --- |

46.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj na podlagi dela evropskega foruma držav članic zagotovita aktivno vlogo znotraj ustreznih mednarodnih forumov, med drugim z usklajevanjem stališč držav članic, za spodbujanje temeljnih vrednot, ciljev in politik EU na področju internetne varnosti in odpornosti; ugotavlja, da med take forume sodijo Nato, Organizacija Združenih narodov (zlasti prek Mednarodne telekomunikacijske zveze in foruma o upravljanju interneta), Organizacija za dodeljevanje spletnih imen in številk, Organ za dodeljevanje internetnih naslovov, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter Svetovna banka;

| 47. | spodbuja Komisijo in agencijo ENISA, naj sodelujeta v dialogih glavnih zainteresiranih strani za opredelitev tehnoloških in pravnih standardov v kibernetskem prostoru na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

47.

spodbuja Komisijo in agencijo ENISA, naj sodelujeta v dialogih glavnih zainteresiranih strani za opredelitev tehnoloških in pravnih standardov v kibernetskem prostoru na mednarodni ravni;

*

* *

| 48. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

48.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 45.

(2)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 33.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0322.

(4)  UL L 345, 23.12.2008, str. 75.

(5)  UL L 69, 16.3.2005, str. 67.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/28

---

Torek, 12. junij 2012Sodelovanje na področju energetske politike s partnerji izven naših meja

P7_TA(2012)0238

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o sodelovanju na področju energetske politike s partnerji izven naših meja: strateški pristop k zanesljivi, trajnostni in konkurenčni oskrbi z energijo (2012/2029(INI))

2013/C 332 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij o zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju: "Energetska politika EU: povezovanje s partnerji zunaj naših meja" (COM(2011)0539), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij o zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju: "Energetska politika EU: povezovanje s partnerji zunaj naših meja" (COM(2011)0539),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energije (COM(2011)0540), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energije (COM(2011)0540),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. novembra 2011 o zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju – "Energetska politika EU: povezovanje s partnerji zunaj naših meja", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. novembra 2011 o zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju – "Energetska politika EU: povezovanje s partnerji zunaj naših meja",

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 z naslovom "Na poti k novi energetski strategiji za Evropo 2011–2020" (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 z naslovom "Na poti k novi energetski strategiji za Evropo 2011–2020" (1),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj in Odbora za mednarodno trgovino (A7-0168/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj in Odbora za mednarodno trgovino (A7-0168/2012),

| A. | ker sedanji skupni globalni energetski izzivi in izvajanje ambicioznih ciljev EU na področju energetike in podnebnih sprememb od EU zahtevajo skupne, učinkovite in pravične ukrepe na mednarodnem prizorišču, zlasti s krepitvijo zunanje razsežnosti energetske politike in skupnim nastopom, da se poveča raznolikost energetskih virov in poti, izboljša zanesljivost oskrbe in podpre trajnostna proizvodnja in poraba; |
| --- | --- |

A.

ker sedanji skupni globalni energetski izzivi in izvajanje ambicioznih ciljev EU na področju energetike in podnebnih sprememb od EU zahtevajo skupne, učinkovite in pravične ukrepe na mednarodnem prizorišču, zlasti s krepitvijo zunanje razsežnosti energetske politike in skupnim nastopom, da se poveča raznolikost energetskih virov in poti, izboljša zanesljivost oskrbe in podpre trajnostna proizvodnja in poraba;

| B. | ker naj bi se število svetovnega prebivalstva pri sedanjih trendih do leta 2050 povečalo na 9 milijard, svetovno povpraševanje po energiji, ki bo večinoma prisotno v državah nečlanicah OECD, se bo do leta 2030 povečalo za 40 %, okrepila pa se bo tudi svetovna konkurenca za vire fosilnih goriv iz gospodarstev v vzponu; |
| --- | --- |

B.

ker naj bi se število svetovnega prebivalstva pri sedanjih trendih do leta 2050 povečalo na 9 milijard, svetovno povpraševanje po energiji, ki bo večinoma prisotno v državah nečlanicah OECD, se bo do leta 2030 povečalo za 40 %, okrepila pa se bo tudi svetovna konkurenca za vire fosilnih goriv iz gospodarstev v vzponu;

| C. | ker se bo v naslednjem desetletju odvisnost EU od uvoza energije zaradi izčrpanosti notranjih virov fosilnih goriv verjetno povečala, kljub vedno večjemu donosu obnovljivih virov energije, energetske učinkovitosti in raziskav na področju energetskih tehnologij; |
| --- | --- |

C.

ker se bo v naslednjem desetletju odvisnost EU od uvoza energije zaradi izčrpanosti notranjih virov fosilnih goriv verjetno povečala, kljub vedno večjemu donosu obnovljivih virov energije, energetske učinkovitosti in raziskav na področju energetskih tehnologij;

| D. | ker je energetska učinkovitost ključna za zmanjšanje odvisnosti EU od tujih virov energije ter za povečanje njene geopolitične neodvisnosti in zanesljivosti oskrbe z energijo, saj EU porabi več kot 400 milijard EUR na leto za uvoz energije; ker se z 20-odstotnimi energetskimi prihranki ne bi povečala le zanesljivost naše energetske oskrbe, ampak bi se za vsaj 50 milijard na leto zmanjšal prenos bogastva iz gospodarstev EU v države, ki proizvajajo energijo; |
| --- | --- |

D.

ker je energetska učinkovitost ključna za zmanjšanje odvisnosti EU od tujih virov energije ter za povečanje njene geopolitične neodvisnosti in zanesljivosti oskrbe z energijo, saj EU porabi več kot 400 milijard EUR na leto za uvoz energije; ker se z 20-odstotnimi energetskimi prihranki ne bi povečala le zanesljivost naše energetske oskrbe, ampak bi se za vsaj 50 milijard na leto zmanjšal prenos bogastva iz gospodarstev EU v države, ki proizvajajo energijo;

| E. | ker mora EU dati prednost zagotavljanju in razvoju notranjih virov fosilnih goriv, zlasti znatnih zalog, nedavno odkritih v Sredozemskem morju, ki bi zmanjšali evropsko odvisnost od uvoza energije; ker obstajajo znatne priložnosti za skupni razvoj in skupno izkoriščanje virov fosilnih goriv s sosednjimi državami EU; |
| --- | --- |

E.

ker mora EU dati prednost zagotavljanju in razvoju notranjih virov fosilnih goriv, zlasti znatnih zalog, nedavno odkritih v Sredozemskem morju, ki bi zmanjšali evropsko odvisnost od uvoza energije; ker obstajajo znatne priložnosti za skupni razvoj in skupno izkoriščanje virov fosilnih goriv s sosednjimi državami EU;

| F. | ker je današnja EU kot digitalno gospodarstvo in digitalna družba precej bolj odvisna od stalne in zanesljive oskrbe z električno energijo, kot je bila to kdaj koli prej; |
| --- | --- |

F.

ker je današnja EU kot digitalno gospodarstvo in digitalna družba precej bolj odvisna od stalne in zanesljive oskrbe z električno energijo, kot je bila to kdaj koli prej;

| G. | ker je EU že večja uvoznica fosilnih goriv in postaja vedno bolj odvisna od uvoza ter izpostavljena zunanjim dobaviteljem in tranzitnim državam; ker na drugi strani EU vloga večjega kupca na globalnih energetskih trgih prinaša znatno moč; |
| --- | --- |

G.

ker je EU že večja uvoznica fosilnih goriv in postaja vedno bolj odvisna od uvoza ter izpostavljena zunanjim dobaviteljem in tranzitnim državam; ker na drugi strani EU vloga večjega kupca na globalnih energetskih trgih prinaša znatno moč;

| H. | ker se lahko zaradi rasti prebivalstva in vse višjega življenjskega standarda svetovno povpraševanje po energiji poveča za 40 % do leta 2030; ker visoka in vedno večja odvisnost EU od uvoza zahteva politike, ki upoštevajo in obravnavajo ta dejstva; |
| --- | --- |

H.

ker se lahko zaradi rasti prebivalstva in vse višjega življenjskega standarda svetovno povpraševanje po energiji poveča za 40 % do leta 2030; ker visoka in vedno večja odvisnost EU od uvoza zahteva politike, ki upoštevajo in obravnavajo ta dejstva;

| I. | ker bi skupna zunanja energetska politika, ki temelji na solidarnosti, diverzifikaciji in strateškem sodelovanju, tudi z glavnimi državami potrošnicami energije, ter na spodbujanju domačih obnovljivih virov energije, ustvarila sinergije na področju zagotavljanja zanesljive oskrbe z energijo v Evropski uniji ter okrepila zmožnost ukrepanja EU v zadevah zunanje politike in njeno verodostojnost v svetu, tudi v zvezi s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

I.

ker bi skupna zunanja energetska politika, ki temelji na solidarnosti, diverzifikaciji in strateškem sodelovanju, tudi z glavnimi državami potrošnicami energije, ter na spodbujanju domačih obnovljivih virov energije, ustvarila sinergije na področju zagotavljanja zanesljive oskrbe z energijo v Evropski uniji ter okrepila zmožnost ukrepanja EU v zadevah zunanje politike in njeno verodostojnost v svetu, tudi v zvezi s podnebnimi spremembami;

| J. | ker odprtje energetskega trga EU koristi podjetjem iz tretjih držav, vendar pa njihovo netransparentno trgovanje in sovražni prevzemi predstavljajo grožnjo, ki zahteva strogo spoštovanje predpisov EU o konkurenci ter druge pomembne zakonodaje, da se zagotovi ustrezno delovanje notranjega trga z raznoliko oskrbo z energijo ter prepreči motnje in krize v oskrbi s surovo nafto in plinom; |
| --- | --- |

J.

ker odprtje energetskega trga EU koristi podjetjem iz tretjih držav, vendar pa njihovo netransparentno trgovanje in sovražni prevzemi predstavljajo grožnjo, ki zahteva strogo spoštovanje predpisov EU o konkurenci ter druge pomembne zakonodaje, da se zagotovi ustrezno delovanje notranjega trga z raznoliko oskrbo z energijo ter prepreči motnje in krize v oskrbi s surovo nafto in plinom;

| K. | ker postajajo države članice medsebojno vedno bolj povezane in so se zato prizadevanja za zagotovitev zanesljivosti oskrbe izključno na nacionalni ravni izkazala za nezadostna in ne zadovoljujejo dolgoročnih interesov vseh držav članic EU; |
| --- | --- |

K.

ker postajajo države članice medsebojno vedno bolj povezane in so se zato prizadevanja za zagotovitev zanesljivosti oskrbe izključno na nacionalni ravni izkazala za nezadostna in ne zadovoljujejo dolgoročnih interesov vseh držav članic EU;

| L. | ker se naložbe, čeprav je EU na široko priznala potrebo po razvoju energetske infrastrukture, še vedno niso bistveno povečale; |
| --- | --- |

L.

ker se naložbe, čeprav je EU na široko priznala potrebo po razvoju energetske infrastrukture, še vedno niso bistveno povečale;

| M. | ker lahko le v celoti povezan evropski energetski trg, katerega delovanje temelji na solidarnosti, ustrezno obvlada izzive zanesljivosti oskrbe z energijo, ki izhajajo iz razlik v sestavi in deležu uvožene energije v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

M.

ker lahko le v celoti povezan evropski energetski trg, katerega delovanje temelji na solidarnosti, ustrezno obvlada izzive zanesljivosti oskrbe z energijo, ki izhajajo iz razlik v sestavi in deležu uvožene energije v različnih državah članicah;

| N. | ker je pri zunanjih odnosih EU na področju energije z glavnimi državami proizvajalkami, tranzitnimi državami in državami potrošnicami bistvenega pomena zagotavljanje skladnosti in doslednosti ter je zato pri pogajanjih z močnimi dobavitelji energije v tretjih državah bistveno strateško in politično usklajevanje med državami članicami; |
| --- | --- |

N.

ker je pri zunanjih odnosih EU na področju energije z glavnimi državami proizvajalkami, tranzitnimi državami in državami potrošnicami bistvenega pomena zagotavljanje skladnosti in doslednosti ter je zato pri pogajanjih z močnimi dobavitelji energije v tretjih državah bistveno strateško in politično usklajevanje med državami članicami;

| O. | ker so za odnose na področju energije potrebne predvidljivost, stabilnost in dolgoročne naložbe; |
| --- | --- |

O.

ker so za odnose na področju energije potrebne predvidljivost, stabilnost in dolgoročne naložbe;

| P. | ker je izziv zanesljivosti oskrbe z energijo zmanjšati negotovost, ki povečuje napetosti med državami ter zmanjšuje učinkovito delovanje trga, posledično pa tudi koristi od trgovine, ki jih imajo dobavitelji in potrošniki; |
| --- | --- |

P.

ker je izziv zanesljivosti oskrbe z energijo zmanjšati negotovost, ki povečuje napetosti med državami ter zmanjšuje učinkovito delovanje trga, posledično pa tudi koristi od trgovine, ki jih imajo dobavitelji in potrošniki;

| Q. | ker območje Arktike vsebuje približno eno tretjino povprečno ocenjenih neodkritih svetovnih zalog plina in 13 odstotkov neodkritih zalog nafte; |
| --- | --- |

Q.

ker območje Arktike vsebuje približno eno tretjino povprečno ocenjenih neodkritih svetovnih zalog plina in 13 odstotkov neodkritih zalog nafte;

Notranji energetski trg – boljše usklajevanje na ravni EU

| 1. | poudarja, da je treba zagotoviti, da je čezmejna energetska infrastruktura znotraj Unije v celoti razvita; prav tako poudarja potrebo po intenzivnem usklajevanju politik držav članic in po skupnih ukrepih in solidarnosti na področju zunanje energetske politike in oskrbe z energijo, pri čemer priznava pomen transparentnosti in celovitega delovanja notranjega energetskega trga, v skladu z dolgoročnimi cilji EU na področju energetike in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je treba zagotoviti, da je čezmejna energetska infrastruktura znotraj Unije v celoti razvita; prav tako poudarja potrebo po intenzivnem usklajevanju politik držav članic in po skupnih ukrepih in solidarnosti na področju zunanje energetske politike in oskrbe z energijo, pri čemer priznava pomen transparentnosti in celovitega delovanja notranjega energetskega trga, v skladu z dolgoročnimi cilji EU na področju energetike in podnebnih sprememb;

| 2. | meni, da mora biti energetska politika pomemben sestavni del skupne zunanje politike ter da jo je treba oblikovati in izvajati v sinergiji z ostalimi političnimi področji z zunanjo razsežnostjo; |
| --- | --- |

2.

meni, da mora biti energetska politika pomemben sestavni del skupne zunanje politike ter da jo je treba oblikovati in izvajati v sinergiji z ostalimi političnimi področji z zunanjo razsežnostjo;

| 3. | poudarja da bi morala EU ob upoštevanju sedanjih gospodarskih razmer in cilja v zvezi z uresničitvijo resnično enotnega energetskega trga EU dati prednost naložbam v energetsko infrastrukturo, ki bo omogočila postopno povečanje zmogljivosti na ravni mejnih stroškov naložb, omogočila enotnemu trgu koristi od optimizirane uporabe energetske infrastrukture ob hkratnem zagotavljanju in spodbujanju zanesljivosti oskrbe, konkurenčnosti in trajnosti na stroškovno učinkovit način; |
| --- | --- |

3.

poudarja da bi morala EU ob upoštevanju sedanjih gospodarskih razmer in cilja v zvezi z uresničitvijo resnično enotnega energetskega trga EU dati prednost naložbam v energetsko infrastrukturo, ki bo omogočila postopno povečanje zmogljivosti na ravni mejnih stroškov naložb, omogočila enotnemu trgu koristi od optimizirane uporabe energetske infrastrukture ob hkratnem zagotavljanju in spodbujanju zanesljivosti oskrbe, konkurenčnosti in trajnosti na stroškovno učinkovit način;

| 4. | opozarja na poziv Parlamenta k pripravi načrtov za Evropsko energetsko skupnost, ki bi vključevala tesno sodelovanje na področju energetskih omrežij in evropsko financiranje novih energetskih tehnologij, da bi preprečili drobitev evropske energetske politike in zagotovili vidno mednarodno vlogo Unije v odnosih na področju energije; |
| --- | --- |

4.

opozarja na poziv Parlamenta k pripravi načrtov za Evropsko energetsko skupnost, ki bi vključevala tesno sodelovanje na področju energetskih omrežij in evropsko financiranje novih energetskih tehnologij, da bi preprečili drobitev evropske energetske politike in zagotovili vidno mednarodno vlogo Unije v odnosih na področju energije;

| 5. | poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog za ustanovitev observatorija za energijo, ki bo izboljšal poznavanje uvoznih energetskih trgov in zagotovil natančno analizo izvoznih trgov; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog za ustanovitev observatorija za energijo, ki bo izboljšal poznavanje uvoznih energetskih trgov in zagotovil natančno analizo izvoznih trgov;

| 6. | je prepričan, lahko v celoti delujoč, medsebojno povezan in integriran evropski notranji energetski trg bistveno izboljša zanesljivost oskrbe, celo kratkoročno, in da je pomemben element za uspešno evropsko zunanjo energetsko politiko; meni tudi, da ima evropski regulativni okvir za energetiko ključno vlogo v procesu izgradnje notranjega trga energije in da ga je treba promovirati v partnerskih državah, in sicer s povečanjem ozaveščenosti o njegovem namenu, prednostih in koristih; splošni cilj je zagotoviti, da so zunanja energetska politika EU in dvostranski sporazumi držav članic v celoti usklajeni z zakonodajo EU; |
| --- | --- |

6.

je prepričan, lahko v celoti delujoč, medsebojno povezan in integriran evropski notranji energetski trg bistveno izboljša zanesljivost oskrbe, celo kratkoročno, in da je pomemben element za uspešno evropsko zunanjo energetsko politiko; meni tudi, da ima evropski regulativni okvir za energetiko ključno vlogo v procesu izgradnje notranjega trga energije in da ga je treba promovirati v partnerskih državah, in sicer s povečanjem ozaveščenosti o njegovem namenu, prednostih in koristih; splošni cilj je zagotoviti, da so zunanja energetska politika EU in dvostranski sporazumi držav članic v celoti usklajeni z zakonodajo EU;

| 7. | poudarja, da morata Komisija in evropska služba za zunanje delovanje zagotoviti, da bodo vsi več- in dvostranski sporazumi EU, zlasti sporazumi o partnerstvu in sodelovanju, v celoti usklajeni s pravili notranjega trga EU; poudarja, da bi ti argumenti lahko zagotovili vzajemnost, enake konkurenčne pogoje in transparentnost, s tem pa evropskim vlagateljem varno pravno okolje v državah, kjer dobavljajo energijo, in v tranzitnih državah; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da morata Komisija in evropska služba za zunanje delovanje zagotoviti, da bodo vsi več- in dvostranski sporazumi EU, zlasti sporazumi o partnerstvu in sodelovanju, v celoti usklajeni s pravili notranjega trga EU; poudarja, da bi ti argumenti lahko zagotovili vzajemnost, enake konkurenčne pogoje in transparentnost, s tem pa evropskim vlagateljem varno pravno okolje v državah, kjer dobavljajo energijo, in v tranzitnih državah;

| 8. | poziva EU in države članice, naj zagotovijo povezan notranji energetski trg, ki bo vzdržal zunanje pritiske ter poskuse, da bi oskrbo z energijo in cene energije uporabili za zunanjepolitične pritiske; zato poudarja, da je treba povečati sredstva, namenjena projektom za povezovanje energetskih trgov v EU ter dokončni vzpostavitvi evropskih plinskih in elektroenergetskih infrastrukturnih omrežij do konca leta 2015, zlasti za načrt baltskega medsebojnega povezovanja, kot je določeno v tretjem energetskem svežnju EU; |
| --- | --- |

8.

poziva EU in države članice, naj zagotovijo povezan notranji energetski trg, ki bo vzdržal zunanje pritiske ter poskuse, da bi oskrbo z energijo in cene energije uporabili za zunanjepolitične pritiske; zato poudarja, da je treba povečati sredstva, namenjena projektom za povezovanje energetskih trgov v EU ter dokončni vzpostavitvi evropskih plinskih in elektroenergetskih infrastrukturnih omrežij do konca leta 2015, zlasti za načrt baltskega medsebojnega povezovanja, kot je določeno v tretjem energetskem svežnju EU;

| 9. | poudarja, da pravilno delovanje notranjega trga zahteva, da za energijo, uvoženo v Unijo, veljajo v celoti predpisi o notranjem energetskem trgu, ko je energija enkrat na ozemlju EU; zato poudarja, da bi si morala EU prizadevati za regulatorno približevanje s sosednjimi državami, ki bi bile pripravljene sprejeti njene predpise o notranjem energetskem trgu; v zvezi s tem poudarja pomen in vlogo Energetske skupnosti; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da pravilno delovanje notranjega trga zahteva, da za energijo, uvoženo v Unijo, veljajo v celoti predpisi o notranjem energetskem trgu, ko je energija enkrat na ozemlju EU; zato poudarja, da bi si morala EU prizadevati za regulatorno približevanje s sosednjimi državami, ki bi bile pripravljene sprejeti njene predpise o notranjem energetskem trgu; v zvezi s tem poudarja pomen in vlogo Energetske skupnosti;

| 10. | poziva Komisijo, naj podpira vzpostavitev obsežnega sistema EU za indeksacijo cen plina na podlagi tržnih cen plina, da bi vsem podjetjem za trgovanje s plinom v EU omogočili trgovanje z zunanjimi dobavitelji plina na pravičnejši in bolj predvidljiv način, neodvisno od cen nafte, ter da bi še naprej spodbujali konkurenco na notranjem trgu EU s plinom. |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj podpira vzpostavitev obsežnega sistema EU za indeksacijo cen plina na podlagi tržnih cen plina, da bi vsem podjetjem za trgovanje s plinom v EU omogočili trgovanje z zunanjimi dobavitelji plina na pravičnejši in bolj predvidljiv način, neodvisno od cen nafte, ter da bi še naprej spodbujali konkurenco na notranjem trgu EU s plinom.

| 11. | poudarja, da je treba v celoti izkoristiti moč, ki izhaja iz povezovanja notranjega energetskega trga in infrastrukture, in sicer s kombinacijo sredstev, strokovnega znanja in sposobnosti držav članic in EU; zato poziva k izboljšani preglednosti in večji udeležbi EU v pogajanjih o sporazumih med državami članicami in tretjimi državami, saj bi lahko ti sporazumi vplivali tudi na delovanje notranjega energetskega trga EU; podpira Komisijo pri njenih prizadevanjih za zagotovitev večje preglednosti in izmenjave informacij med državami članicami ter poziva k večji uporabi obstoječih ukrepov za zaščito konkurence, da bi preprečili izogibanje zakonodaji EU; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba v celoti izkoristiti moč, ki izhaja iz povezovanja notranjega energetskega trga in infrastrukture, in sicer s kombinacijo sredstev, strokovnega znanja in sposobnosti držav članic in EU; zato poziva k izboljšani preglednosti in večji udeležbi EU v pogajanjih o sporazumih med državami članicami in tretjimi državami, saj bi lahko ti sporazumi vplivali tudi na delovanje notranjega energetskega trga EU; podpira Komisijo pri njenih prizadevanjih za zagotovitev večje preglednosti in izmenjave informacij med državami članicami ter poziva k večji uporabi obstoječih ukrepov za zaščito konkurence, da bi preprečili izogibanje zakonodaji EU;

| 12. | poudarja dodatne odgovornosti Evropskega parlamenta na področju energije v skladu s členom 194 PDEU in vztraja pri zagotovitvi njegove ustrezne udeležbe v vseh postopkih obveščanja in posvetovanja v zvezi z zunanjo energetsko politiko; s tem v zvezi poudarja, da morajo izmenjave podatkov o kolektivnih ukrepih, programih in projektih, ki jih sprejme EU, njene finančne institucije ali drugi subjekti EU vključevati tudi Parlament; |
| --- | --- |

12.

poudarja dodatne odgovornosti Evropskega parlamenta na področju energije v skladu s členom 194 PDEU in vztraja pri zagotovitvi njegove ustrezne udeležbe v vseh postopkih obveščanja in posvetovanja v zvezi z zunanjo energetsko politiko; s tem v zvezi poudarja, da morajo izmenjave podatkov o kolektivnih ukrepih, programih in projektih, ki jih sprejme EU, njene finančne institucije ali drugi subjekti EU vključevati tudi Parlament;

| 13. | pozdravlja pristop Republike Moldavije in Ukrajine k Energetski skupnosti ter status opazovalke, ki ga imata v njej Armenija in Gruzija, kar bo prispevalo k izboljšanju regionalnega sodelovanja na področju energije z boljšim regulativnim okvirom za prihodnja partnerstva med EU in zadevnimi partnerskimi državami; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja pristop Republike Moldavije in Ukrajine k Energetski skupnosti ter status opazovalke, ki ga imata v njej Armenija in Gruzija, kar bo prispevalo k izboljšanju regionalnega sodelovanja na področju energije z boljšim regulativnim okvirom za prihodnja partnerstva med EU in zadevnimi partnerskimi državami;

| 14. | ponovno poudarja poziv Parlamenta, naj mednarodne energetske projekte urejajo pregledni medvladni sporazumi na ravni držav članic ali Unije; poudarja, da opiranje energetskih projektov le na trgovinske sporazume ogroža tako zaščito vlagateljev kot celovito spoštovanje pravil notranjega trga; |
| --- | --- |

14.

ponovno poudarja poziv Parlamenta, naj mednarodne energetske projekte urejajo pregledni medvladni sporazumi na ravni držav članic ali Unije; poudarja, da opiranje energetskih projektov le na trgovinske sporazume ogroža tako zaščito vlagateljev kot celovito spoštovanje pravil notranjega trga;

| 15. | v skladu s strateškimi sklepi o sodelovanju pri energetski politiki s partnerji zunaj EU poziva k doseganju večjih sinergij med trgovinsko in energetsko politiko Unije, med drugim v skladu s strategijo "Energija 2020" in poročilom Komisije o zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju na področju energije; |
| --- | --- |

15.

v skladu s strateškimi sklepi o sodelovanju pri energetski politiki s partnerji zunaj EU poziva k doseganju večjih sinergij med trgovinsko in energetsko politiko Unije, med drugim v skladu s strategijo "Energija 2020" in poročilom Komisije o zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju na področju energije;

| 16. | poudarja, da je krepitev zunanje razsežnosti energetske politike EU ključna za zagotavljanje zanesljive oskrbe z energijo v EU in izboljšanje trgovinskih odnosov EU s tretjimi državami; poudarja, da je treba ustvariti potrebne trdne okvirne pogoje za sodelovanje na področju energije in virov z našimi strateškimi trgovinskimi partnerji, ki bodo v vseh ozirih ustrezali tudi razmeram na notranjem trgu; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je krepitev zunanje razsežnosti energetske politike EU ključna za zagotavljanje zanesljive oskrbe z energijo v EU in izboljšanje trgovinskih odnosov EU s tretjimi državami; poudarja, da je treba ustvariti potrebne trdne okvirne pogoje za sodelovanje na področju energije in virov z našimi strateškimi trgovinskimi partnerji, ki bodo v vseh ozirih ustrezali tudi razmeram na notranjem trgu;

| 17. | meni, da bi moralo izboljšano usklajevanje med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo omogočiti državam članicam, da v celoti izkoristijo politično in gospodarsko težo Unije; v tem okviru pozdravlja predlog sklepa Komisije o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energije; poudarja dodano vrednost mnenja Komisije in podpore med pogajalskim procesom, da se zagotovi skladnost medvladnih sporazumov z zakonodajo o notranjem energetskem trgu, v skladu z dolgoročnimi cilji EU na področju energetike in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi moralo izboljšano usklajevanje med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo omogočiti državam članicam, da v celoti izkoristijo politično in gospodarsko težo Unije; v tem okviru pozdravlja predlog sklepa Komisije o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energije; poudarja dodano vrednost mnenja Komisije in podpore med pogajalskim procesom, da se zagotovi skladnost medvladnih sporazumov z zakonodajo o notranjem energetskem trgu, v skladu z dolgoročnimi cilji EU na področju energetike in podnebnih sprememb;

| 18. | poudarja, da bi vzpostavitev mehanizma za izmenjavo informacij za namene medvladnih sporazumov med državami članicami EU in tretjimi državami na področju energetske politike izredno okrepila preglednost, usklajenost in učinkovitost politike v vsej EU; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi vzpostavitev mehanizma za izmenjavo informacij za namene medvladnih sporazumov med državami članicami EU in tretjimi državami na področju energetske politike izredno okrepila preglednost, usklajenost in učinkovitost politike v vsej EU;

| 19. | poziva k tesnejšemu usklajevanju med Svetom, Komisijo in evropsko službo za zunanje delovanje, da bi v zvezi z vprašanji skupne zunanje politike na področju energetike zavzeli enotno stališče in ukrepali skupaj; poudarja, da je treba znotraj evropske službe za zunanje delovanje oblikovati sektor za energetsko politiko in vključiti delegacije EU v izvajanje energetske diplomacije na terenu; |
| --- | --- |

19.

poziva k tesnejšemu usklajevanju med Svetom, Komisijo in evropsko službo za zunanje delovanje, da bi v zvezi z vprašanji skupne zunanje politike na področju energetike zavzeli enotno stališče in ukrepali skupaj; poudarja, da je treba znotraj evropske službe za zunanje delovanje oblikovati sektor za energetsko politiko in vključiti delegacije EU v izvajanje energetske diplomacije na terenu;

| 20. | podpira mehanizme, kot je mehanizem zgodnjega opozarjanja, v odnosih z državami dobaviteljicami energije in tranzitnimi državami; je prepričan, da je treba glede na vedno večjo konkurenco glede virov in obstoječe proizvajalske monopole še naprej spodbujati zamisel o skupnih nakupih energetskih surovin s strani držav članic; |
| --- | --- |

20.

podpira mehanizme, kot je mehanizem zgodnjega opozarjanja, v odnosih z državami dobaviteljicami energije in tranzitnimi državami; je prepričan, da je treba glede na vedno večjo konkurenco glede virov in obstoječe proizvajalske monopole še naprej spodbujati zamisel o skupnih nakupih energetskih surovin s strani držav članic;

| 21. | poziva države članice in Komisijo, naj opredelijo ovire za trgovino in naložbe na področju energije v odnosih s tretjimi državami ter naj po potrebi sprejmejo ukrepe za njihovo odpravo – na dvostranski ravni in prek Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice in Komisijo, naj opredelijo ovire za trgovino in naložbe na področju energije v odnosih s tretjimi državami ter naj po potrebi sprejmejo ukrepe za njihovo odpravo – na dvostranski ravni in prek Svetovne trgovinske organizacije;

| 22. | podpira predlog Sveta, da bi se izvedla analiza delovanja Pogodbe o Energetski skupnosti, in oblikovanje načrta, ki bi omogočal pospešeno posodabljanje energetskih sektorjev; poziva k namenitvi večje pozornosti izvajanju reform in uvajanju tehnologij, kot so pametna omrežja, da bi se okrepilo vključevanje obnovljivih virov energije in povečala energetska učinkovitost; zato podpira zamisli, da bi dali nov zagon Pogodbi o energetski listini, in v ta namen predlaga uvedbo strateških partnerstev; poudarja, da je treba razviti socialno razsežnost pogodbe, da bi lahko učinkovito reševali težave, kot sta pomanjkanje energije in korupcija; |
| --- | --- |

22.

podpira predlog Sveta, da bi se izvedla analiza delovanja Pogodbe o Energetski skupnosti, in oblikovanje načrta, ki bi omogočal pospešeno posodabljanje energetskih sektorjev; poziva k namenitvi večje pozornosti izvajanju reform in uvajanju tehnologij, kot so pametna omrežja, da bi se okrepilo vključevanje obnovljivih virov energije in povečala energetska učinkovitost; zato podpira zamisli, da bi dali nov zagon Pogodbi o energetski listini, in v ta namen predlaga uvedbo strateških partnerstev; poudarja, da je treba razviti socialno razsežnost pogodbe, da bi lahko učinkovito reševali težave, kot sta pomanjkanje energije in korupcija;

| 23. | poziva Komisijo, naj poudari pomen in potrebnost Konference podpisnic energetske listine, da se bolje izkoristijo možnosti energetske listine, predvsem na osrednjih področjih, kot so trgovina, tranzit, naložbe in reševanje sporov, med drugim s širitvijo Pogodbe o energetski listini na države, ki je niso podpisale in/ali ratificirale; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj poudari pomen in potrebnost Konference podpisnic energetske listine, da se bolje izkoristijo možnosti energetske listine, predvsem na osrednjih področjih, kot so trgovina, tranzit, naložbe in reševanje sporov, med drugim s širitvijo Pogodbe o energetski listini na države, ki je niso podpisale in/ali ratificirale;

| 24. | meni, da mora vsaka država članica objaviti in predložiti uradu Eurostat povprečno dvostransko uvozno ceno za zemeljski plin, vsaj vsako četrtletje, pri čemer časovni zamik ne sme biti daljši od dveh četrtletij; |
| --- | --- |

24.

meni, da mora vsaka država članica objaviti in predložiti uradu Eurostat povprečno dvostransko uvozno ceno za zemeljski plin, vsaj vsako četrtletje, pri čemer časovni zamik ne sme biti daljši od dveh četrtletij;

| 25. | meni, da je za izvajanje skladne in dosledne zunanje energetske politike EU potrebno redno usklajevanje med državami članicami in Komisijo; poziva Komisijo, naj redno izmenjuje stališča z državami članicami – predvsem v okviru predlagane strateške skupine za mednarodno sodelovanje na področju energije – v zvezi s prednostnimi nalogami in dejavnostmi EU in držav članic na področju zunanje energetske strategije na politični in strokovni ravni; poziva k vključitvi neodvisnih energetskih regulatorjev kot strokovnjakov v strateško skupino za mednarodno sodelovanje na področju energije glede na njihove izkušnje in poglobljeno poznavanje delovanja čezmejnih trgov z električno energijo in plinom; |
| --- | --- |

25.

meni, da je za izvajanje skladne in dosledne zunanje energetske politike EU potrebno redno usklajevanje med državami članicami in Komisijo; poziva Komisijo, naj redno izmenjuje stališča z državami članicami – predvsem v okviru predlagane strateške skupine za mednarodno sodelovanje na področju energije – v zvezi s prednostnimi nalogami in dejavnostmi EU in držav članic na področju zunanje energetske strategije na politični in strokovni ravni; poziva k vključitvi neodvisnih energetskih regulatorjev kot strokovnjakov v strateško skupino za mednarodno sodelovanje na področju energije glede na njihove izkušnje in poglobljeno poznavanje delovanja čezmejnih trgov z električno energijo in plinom;

| 26. | meni, da bi bili lahko ukrepi, ki jih predlaga Komisija bolj učinkoviti, če bi bili razvrščeni po pomembnosti, če bi bili določeni časovni okviri in akcijski načrti ter način obveščanja o doseženem napredku in rokih; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi bili lahko ukrepi, ki jih predlaga Komisija bolj učinkoviti, če bi bili razvrščeni po pomembnosti, če bi bili določeni časovni okviri in akcijski načrti ter način obveščanja o doseženem napredku in rokih;

| 27. | meni, da je zagotavljanje skladnosti med horizontalnimi cilji, izraženimi v Lizbonski pogodbi, bistveno za zunanjo energetsko politiko EU; poziva, da se Parlament pravočasno obvesti o prednostnih projektih EU; |
| --- | --- |

27.

meni, da je zagotavljanje skladnosti med horizontalnimi cilji, izraženimi v Lizbonski pogodbi, bistveno za zunanjo energetsko politiko EU; poziva, da se Parlament pravočasno obvesti o prednostnih projektih EU;

| 28. | poziva države članice, naj ne sklepajo pogodb o dobavi energije ali tehnologij, povezanih z energijo, s tretjimi državami, ki kršijo interese druge države članice Unije; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj ne sklepajo pogodb o dobavi energije ali tehnologij, povezanih z energijo, s tretjimi državami, ki kršijo interese druge države članice Unije;

| 29. | meni, da so potrebne redne razprave o izzivih, s katerimi se sooča zunanja energetska politika EU, in sicer v okviru formalnih in neformalnih srečanj ministrov za energijo v Svetu, ki se jih udeležujejo in jih izrecno podpirajo tudi visoka predstavnica in komisar za energijo ter njune ustrezne službe; takšna srečanja bi morala biti prav tako organizirana za usklajevanje skupnega in skladnega evropskega stališča pred srečanji na visoki ravni v mednarodnih organizacijah, kot so Mednarodna agencija za energijo, Združeni narodi, Mednarodna agencija za obnovljivo energijo, Mednarodno partnerstvo za sodelovanje glede energetske učinkovitosti in Mednarodna agencija za atomsko energijo, kjer je pomembno, da EU prevzame bolj aktivno in vplivno vlogo; o vseh pomembnih vprašanjih bi bilo treba obvestiti Parlament in se z njim posvetovati; |
| --- | --- |

29.

meni, da so potrebne redne razprave o izzivih, s katerimi se sooča zunanja energetska politika EU, in sicer v okviru formalnih in neformalnih srečanj ministrov za energijo v Svetu, ki se jih udeležujejo in jih izrecno podpirajo tudi visoka predstavnica in komisar za energijo ter njune ustrezne službe; takšna srečanja bi morala biti prav tako organizirana za usklajevanje skupnega in skladnega evropskega stališča pred srečanji na visoki ravni v mednarodnih organizacijah, kot so Mednarodna agencija za energijo, Združeni narodi, Mednarodna agencija za obnovljivo energijo, Mednarodno partnerstvo za sodelovanje glede energetske učinkovitosti in Mednarodna agencija za atomsko energijo, kjer je pomembno, da EU prevzame bolj aktivno in vplivno vlogo; o vseh pomembnih vprašanjih bi bilo treba obvestiti Parlament in se z njim posvetovati;

| 30. | meni, da mora Svet v primeru, ko infrastrukturni projekt strateškega pomena vpliva na zanesljivost oskrbe celotne EU z energijo, razmisliti o tem, da bi Komisiji podelil mandat za izvajanje pogajanj, o takem mandatu pa je treba razmisliti tudi v primeru drugih medvladnih sporazumov, ki bi lahko bistveno vplivali na dolgoročne cilje energetske politike EU, zlasti na njeno energetsko neodvisnost; s tem v zvezi poziva k ustreznemu obveščanju Parlamenta in posvetovanju z njim; |
| --- | --- |

30.

meni, da mora Svet v primeru, ko infrastrukturni projekt strateškega pomena vpliva na zanesljivost oskrbe celotne EU z energijo, razmisliti o tem, da bi Komisiji podelil mandat za izvajanje pogajanj, o takem mandatu pa je treba razmisliti tudi v primeru drugih medvladnih sporazumov, ki bi lahko bistveno vplivali na dolgoročne cilje energetske politike EU, zlasti na njeno energetsko neodvisnost; s tem v zvezi poziva k ustreznemu obveščanju Parlamenta in posvetovanju z njim;

| 31. | poziva Komisijo, naj razvije orodje za izmenjavo informacij, da bi lahko zbirala in objavljala ustrezne podatke o energetskih programih in projektih v tretjih državah, ki so jih oblikovale upravne in finančne institucije držav članic in EU; poziva države članice, naj v tem okviru predložijo Komisiji ustrezne podatke; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj razvije orodje za izmenjavo informacij, da bi lahko zbirala in objavljala ustrezne podatke o energetskih programih in projektih v tretjih državah, ki so jih oblikovale upravne in finančne institucije držav članic in EU; poziva države članice, naj v tem okviru predložijo Komisiji ustrezne podatke;

| 32. | poziva Komisijo, naj spremlja svetovne energetske trge in v zvezi s tem sodeluje z državami članicami in mednarodnimi organizacijami, kot je Mednarodna agencija za energijo (IEA); poziva Komisijo, naj za ta namen predstavi pravni instrument pred koncem leta 2012; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj spremlja svetovne energetske trge in v zvezi s tem sodeluje z državami članicami in mednarodnimi organizacijami, kot je Mednarodna agencija za energijo (IEA); poziva Komisijo, naj za ta namen predstavi pravni instrument pred koncem leta 2012;

| 33. | poudarja, da so diverzifikacija virov oskrbe – vključno z novimi viri energije – in tranzitnih poti, pa tudi razvoj virov obnovljive energije za EU, nujen in bistven element, ki bo podpiral zunanjo varnostno politiko, strateško vlogo ter neodvisnost, doslednost, verodostojnost in učinkovitost evropske zunanje politike, saj je EU močno odvisna od uvoza energije; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da so diverzifikacija virov oskrbe – vključno z novimi viri energije – in tranzitnih poti, pa tudi razvoj virov obnovljive energije za EU, nujen in bistven element, ki bo podpiral zunanjo varnostno politiko, strateško vlogo ter neodvisnost, doslednost, verodostojnost in učinkovitost evropske zunanje politike, saj je EU močno odvisna od uvoza energije;

| 34. | poziva k oblikovanju usklajene in enotne politične strategije EU za nove dobavitelje energije, pri čemer je treba med drugim nameniti posebno pozornost izboljšanju razmer za konkurenco v EU, da bi novim dobaviteljem omogočili vstop na trg EU; |
| --- | --- |

34.

poziva k oblikovanju usklajene in enotne politične strategije EU za nove dobavitelje energije, pri čemer je treba med drugim nameniti posebno pozornost izboljšanju razmer za konkurenco v EU, da bi novim dobaviteljem omogočili vstop na trg EU;

| 35. | poziva k doseganju večjih sinergij med trgovinsko in energetsko politiko EU v skladu s strategijo Evropa 2020; poudarja, da je treba spodbuditi globalne strukture upravljanja surovin za zmanjšanje mednarodnih napetosti na tem področju, in želi v zvezi s tem pohvaliti primer Mednarodnega energetskega foruma (IEF); meni, da je sklepanje dolgoročnih pogodb o dobavi energije in surovin po poštenih cenah z našimi strateškimi trgovinskimi partnerji ena od glavnih prednostnih nalog; zato poziva EU, naj sprejme usklajeno strategijo Unije za sklepanje pogodb o dobavi energije s temi partnerji; |
| --- | --- |

35.

poziva k doseganju večjih sinergij med trgovinsko in energetsko politiko EU v skladu s strategijo Evropa 2020; poudarja, da je treba spodbuditi globalne strukture upravljanja surovin za zmanjšanje mednarodnih napetosti na tem področju, in želi v zvezi s tem pohvaliti primer Mednarodnega energetskega foruma (IEF); meni, da je sklepanje dolgoročnih pogodb o dobavi energije in surovin po poštenih cenah z našimi strateškimi trgovinskimi partnerji ena od glavnih prednostnih nalog; zato poziva EU, naj sprejme usklajeno strategijo Unije za sklepanje pogodb o dobavi energije s temi partnerji;

Diverzifikacija – okrepljena zanesljivost oskrbe Evrope z energijo

| 36. | poudarja, da Pogodba EU poziva k solidarnosti med državami članicami, ki mora biti prisotna tako pri vsakodnevnem delu kot tudi pri kriznem upravljanju notranje in zunanje energetske politike; poziva Komisijo, naj zagotovi jasno opredelitev energetske solidarnosti, da bi zagotovila njeno spoštovanje s strani vseh držav članic; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da Pogodba EU poziva k solidarnosti med državami članicami, ki mora biti prisotna tako pri vsakodnevnem delu kot tudi pri kriznem upravljanju notranje in zunanje energetske politike; poziva Komisijo, naj zagotovi jasno opredelitev energetske solidarnosti, da bi zagotovila njeno spoštovanje s strani vseh držav članic;

| 37. | poudarja, da lahko vedno večja odvisnost EU od uvoza fosilnih goriv spodkopa njeno politično neodvisnost ter bistveno vpliva na neodvisnost njenega sprejemanja odločitev na drugih področjih politik, ta neugoden pojav pa lahko odpravijo le popoln prehod k okolju prijazni oskrbi z energijo in energetska učinkovitost ter medsebojna povezanost, odvisnost in solidarnost med državami članicami; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da lahko vedno večja odvisnost EU od uvoza fosilnih goriv spodkopa njeno politično neodvisnost ter bistveno vpliva na neodvisnost njenega sprejemanja odločitev na drugih področjih politik, ta neugoden pojav pa lahko odpravijo le popoln prehod k okolju prijazni oskrbi z energijo in energetska učinkovitost ter medsebojna povezanost, odvisnost in solidarnost med državami članicami;

| 38. | poudarja, da mora EU skupno energetsko politiko in strateške cilje ustrezno upoštevati v svojih zunanjih odnosih ter regionalni in evropski sosedski politiki; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da mora EU skupno energetsko politiko in strateške cilje ustrezno upoštevati v svojih zunanjih odnosih ter regionalni in evropski sosedski politiki;

| 39. | poziva Komisijo, naj na področju lastnih virov goriv in kot prispevek k zagotavljanju in raznovrstnosti dobaviteljev ter oskrbovalnih virov in poti za surovine v posamezna območja EU podpre raziskave in razvoj, da bosta za vsako regijo vedno na voljo vsaj dva različna vira oskrbe, v skladu s Sporočilom Komisije o prednostnih nalogah glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje – načrt za integrirano evropsko energetsko omrežje (COM(2010)0677)); |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj na področju lastnih virov goriv in kot prispevek k zagotavljanju in raznovrstnosti dobaviteljev ter oskrbovalnih virov in poti za surovine v posamezna območja EU podpre raziskave in razvoj, da bosta za vsako regijo vedno na voljo vsaj dva različna vira oskrbe, v skladu s Sporočilom Komisije o prednostnih nalogah glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje – načrt za integrirano evropsko energetsko omrežje (COM(2010)0677));

| 40. | poudarja, da mora zunanja energetska politika EU prispevati k zagotavljanju varne, zanesljive, trajnostne in cenovno dostopne energije, in sicer v skladu s splošnimi cilji energetske politike EU, tj. konkurenčnostjo, zanesljivostjo oskrbe in trajnostjo, ter z energetskimi in podnebnimi cilji EU 2050; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da mora zunanja energetska politika EU prispevati k zagotavljanju varne, zanesljive, trajnostne in cenovno dostopne energije, in sicer v skladu s splošnimi cilji energetske politike EU, tj. konkurenčnostjo, zanesljivostjo oskrbe in trajnostjo, ter z energetskimi in podnebnimi cilji EU 2050;

| 41. | poudarja, da je treba okrepiti ukrep za večjo raznolikost dobaviteljev, poti in virov oskrbe z energijo v EU, ob upoštevanju prednostnih koridorjev energetske infrastrukture, zlasti tistih, namenjenih vzpostavitvi dejanske konkurence na trgu za plin, vzpostavitvi novih tranzitnih koridorjev (Južni koridor in Sredozemsko območje), okrepitvi obstoječih koridorjev (Vzhodni koridor) in vzpostavitvi dejanske konkurence med dobavitelji plina s povečanjem deleža utekočinjenega zemeljskega plina v EU in z doseganjem novih in oddaljenih dobaviteljev (Avstralija, Kanada, Združene države Amerike, Latinska Amerika, Podsaharska Afrika, Centralna Azija itd.); |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba okrepiti ukrep za večjo raznolikost dobaviteljev, poti in virov oskrbe z energijo v EU, ob upoštevanju prednostnih koridorjev energetske infrastrukture, zlasti tistih, namenjenih vzpostavitvi dejanske konkurence na trgu za plin, vzpostavitvi novih tranzitnih koridorjev (Južni koridor in Sredozemsko območje), okrepitvi obstoječih koridorjev (Vzhodni koridor) in vzpostavitvi dejanske konkurence med dobavitelji plina s povečanjem deleža utekočinjenega zemeljskega plina v EU in z doseganjem novih in oddaljenih dobaviteljev (Avstralija, Kanada, Združene države Amerike, Latinska Amerika, Podsaharska Afrika, Centralna Azija itd.);

| 42. | prav tako poudarja pomen izboljšanja medsebojne povezanosti energetskih omrežij in sklenitev Evro-sredozemskega in Evro-atlantskega energetskega in plinskega infrastrukturnega obroča ter dokončanje načrta za medsebojno povezanost baltskega energetskega trga, ob hkratni posodobitvi in izgradnji obstoječih elektrarn in plinskih elektrarn ter infrastrukture (medsebojnih povezav, omrežij, plinovodov, prenosnih omrežij, skladišč in terminalov za utekočinjen zemeljski plin); ti ukrepi bi morali zagotoviti, da nobena država članic ne ostane energetski otok in da se lahko energija prenaša po vsej EU; s tem v zvezi pozdravlja predlagan instrument za povezovanje Evrope; |
| --- | --- |

42.

prav tako poudarja pomen izboljšanja medsebojne povezanosti energetskih omrežij in sklenitev Evro-sredozemskega in Evro-atlantskega energetskega in plinskega infrastrukturnega obroča ter dokončanje načrta za medsebojno povezanost baltskega energetskega trga, ob hkratni posodobitvi in izgradnji obstoječih elektrarn in plinskih elektrarn ter infrastrukture (medsebojnih povezav, omrežij, plinovodov, prenosnih omrežij, skladišč in terminalov za utekočinjen zemeljski plin); ti ukrepi bi morali zagotoviti, da nobena država članic ne ostane energetski otok in da se lahko energija prenaša po vsej EU; s tem v zvezi pozdravlja predlagan instrument za povezovanje Evrope;

| 43. | poziva Komisijo, naj podpre vključitev tako imenovane "klavzule o zanesljivosti oskrbe z energijo" v trgovinske in pridružitvene sporazume ter sporazume o partnerstvu in sodelovanju z državami proizvajalkami in tranzitnimi državami, tako da bi bil lahko določen kodeks ravnanja in izrecno navedeni ukrepi, ki bi jih bilo treba sprejeti v primeru enostranske odločitve enega od partnerjev o spremembi pogojev; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj podpre vključitev tako imenovane "klavzule o zanesljivosti oskrbe z energijo" v trgovinske in pridružitvene sporazume ter sporazume o partnerstvu in sodelovanju z državami proizvajalkami in tranzitnimi državami, tako da bi bil lahko določen kodeks ravnanja in izrecno navedeni ukrepi, ki bi jih bilo treba sprejeti v primeru enostranske odločitve enega od partnerjev o spremembi pogojev;

| 44. | pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom "O zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju – energetska politika EU: povezovanje s partnerji zunaj naših meja" (COM(2011)0539); meni pa, da so potrebni dodatni instrumenti na podlagi solidarnosti med državami članicami, ki bi EU omogočili, da pri pogajanjih z zunanjimi partnerji zaščiti svoje interese glede zanesljive oskrbe z energijo, zlasti v kriznih razmerah; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom "O zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju – energetska politika EU: povezovanje s partnerji zunaj naših meja" (COM(2011)0539); meni pa, da so potrebni dodatni instrumenti na podlagi solidarnosti med državami članicami, ki bi EU omogočili, da pri pogajanjih z zunanjimi partnerji zaščiti svoje interese glede zanesljive oskrbe z energijo, zlasti v kriznih razmerah;

| 45. | poziva Komisijo, naj oblikuje celovit sklop kratko-, srednje- in dolgoročnih prednostnih nalog energetske politike EU v odnosu do sosednjih držav, da bi vzpostavila skupno pravno področje, ki bi temeljilo na načelih in standardih notranjega trga, povezanih s temeljnim pravnim redom; poudarja, da je za obvladanje pomanjkljivega izvajanja pravnega reda pomembno še razširiti evropsko energetsko skupnost in vzpostaviti pravne nadzorne mehanizme; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj oblikuje celovit sklop kratko-, srednje- in dolgoročnih prednostnih nalog energetske politike EU v odnosu do sosednjih držav, da bi vzpostavila skupno pravno področje, ki bi temeljilo na načelih in standardih notranjega trga, povezanih s temeljnim pravnim redom; poudarja, da je za obvladanje pomanjkljivega izvajanja pravnega reda pomembno še razširiti evropsko energetsko skupnost in vzpostaviti pravne nadzorne mehanizme;

| 46. | podpira politični in gospodarski dialog s sosednjimi državami EU o rabi novih virov energije; |
| --- | --- |

46.

podpira politični in gospodarski dialog s sosednjimi državami EU o rabi novih virov energije;

| 47. | poziva k izvajanju obstoječih mehanizmov in ustvarjanju novih v okviru evropske sosedske politike in sinergije Črnega morja, da bi okrepili sodelovanje za večjo preglednost in stabilnost oskrbe in tranzita; |
| --- | --- |

47.

poziva k izvajanju obstoječih mehanizmov in ustvarjanju novih v okviru evropske sosedske politike in sinergije Črnega morja, da bi okrepili sodelovanje za večjo preglednost in stabilnost oskrbe in tranzita;

| 48. | podpira politični dialog z Norveško in Rusijo o izkoriščanju novih virov energije v Barentsovem morju, pri čemer je treba zagotoviti varstvo občutljivega arktičnega okolja, in sodelovanje z Norveško na področju uvoza v hidroelektrarnah proizvedene elektrike prek podmorskih električnih kablov na dolge razdalje; poziva k hitrejšemu oblikovanju strategije EU za Arktiko; |
| --- | --- |

48.

podpira politični dialog z Norveško in Rusijo o izkoriščanju novih virov energije v Barentsovem morju, pri čemer je treba zagotoviti varstvo občutljivega arktičnega okolja, in sodelovanje z Norveško na področju uvoza v hidroelektrarnah proizvedene elektrike prek podmorskih električnih kablov na dolge razdalje; poziva k hitrejšemu oblikovanju strategije EU za Arktiko;

| 49. | meni, da je zunanjepolitični dialog bistven za ločitev svetovne gospodarske rasti od rabe virov energije in za spodbujanje bolj predvidljivih energetskih trgov ter da ugodno vpliva na politične odnose; poudarja pomen dialoga z gospodarstvi v vzponu, kot so Kitajska, Indija, Brazilija, Indonezija in Južna Afrika, poleg dialoga z drugimi ključnimi državami potrošnicami, kot so ZDA in Japonska; |
| --- | --- |

49.

meni, da je zunanjepolitični dialog bistven za ločitev svetovne gospodarske rasti od rabe virov energije in za spodbujanje bolj predvidljivih energetskih trgov ter da ugodno vpliva na politične odnose; poudarja pomen dialoga z gospodarstvi v vzponu, kot so Kitajska, Indija, Brazilija, Indonezija in Južna Afrika, poleg dialoga z drugimi ključnimi državami potrošnicami, kot so ZDA in Japonska;

| 50. | meni, da mora EU spodbujati razvoj energetske politike in poglabljanje sodelovanja na tem področju s tretjimi državami, ki sledijo istim vrednotam ter želijo izvajati demokratične reforme in spodbujati vrednote, na katerih temelji EU; |
| --- | --- |

50.

meni, da mora EU spodbujati razvoj energetske politike in poglabljanje sodelovanja na tem področju s tretjimi državami, ki sledijo istim vrednotam ter želijo izvajati demokratične reforme in spodbujati vrednote, na katerih temelji EU;

| 51. | pozdravlja priporočila Komisije o okrepljenem političnem sodelovanju z vzhodnimi sosedi in meni, da je ključnega pomena, da se pristop Turčije k Pogodbi o Energetski skupnosti in odprtje poglavja o energiji v pogajanjih o pristopu k EU obravnavata prednostno; poleg tega pozdravlja pobudo za tristranski dialog EU-Ukrajina-Rusija in poudarja potrebo po zagotovitvi poglobljenega političnega in upravnega sodelovanja z obema partnericama; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja priporočila Komisije o okrepljenem političnem sodelovanju z vzhodnimi sosedi in meni, da je ključnega pomena, da se pristop Turčije k Pogodbi o Energetski skupnosti in odprtje poglavja o energiji v pogajanjih o pristopu k EU obravnavata prednostno; poleg tega pozdravlja pobudo za tristranski dialog EU-Ukrajina-Rusija in poudarja potrebo po zagotovitvi poglobljenega političnega in upravnega sodelovanja z obema partnericama;

| 52. | poudarja, da so ukrepi za povečanje notranje proizvodnje energije iz obnovljivih virov bistveni za zmanjšanje odvisnosti EU od uvoza ogljikovodikov; vztraja, da je treba ponovno oceniti proizvodnjo energije v EU in distribucijsko strukturo v skladu z njenimi dolgoročnimi cilji na področju energetike in podnebja; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da so ukrepi za povečanje notranje proizvodnje energije iz obnovljivih virov bistveni za zmanjšanje odvisnosti EU od uvoza ogljikovodikov; vztraja, da je treba ponovno oceniti proizvodnjo energije v EU in distribucijsko strukturo v skladu z njenimi dolgoročnimi cilji na področju energetike in podnebja;

| 53. | opozarja na velik prispevek utekočinjenega zemeljskega plina k oskrbi EU z energijo in poziva h krepitvi sodelovanja z glavnimi državami dobaviteljicami ter s sedanjimi in prihodnjimi potrošnicami; |
| --- | --- |

53.

opozarja na velik prispevek utekočinjenega zemeljskega plina k oskrbi EU z energijo in poziva h krepitvi sodelovanja z glavnimi državami dobaviteljicami ter s sedanjimi in prihodnjimi potrošnicami;

| 54. | poudarja, da mora diverzifikacija vključevati nove vire nafte, plina in električne energije, ki ne prihajajo iz Rusije, za države članice, ki so prekomerno odvisne od te edine dobaviteljice; poudarja, da plin, uvožen iz Rusije, predstavlja le 24 % plina, ki se potroši v celotni EU, vendar predstavlja od 48 do 100 % v dvanajstih od 27 držav članic, zato neposredno vpliva na zanesljivost oskrbe z energijo v Uniji; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da mora diverzifikacija vključevati nove vire nafte, plina in električne energije, ki ne prihajajo iz Rusije, za države članice, ki so prekomerno odvisne od te edine dobaviteljice; poudarja, da plin, uvožen iz Rusije, predstavlja le 24 % plina, ki se potroši v celotni EU, vendar predstavlja od 48 do 100 % v dvanajstih od 27 držav članic, zato neposredno vpliva na zanesljivost oskrbe z energijo v Uniji;

| 55. | meni, da se z razvojem novih, nekonvencionalnih energetskih tehnologij (katranski pesek in plin iz skrilavca iz Kanade, ZDA, Avstralije, Katarja, Brazilije in Argentine, energetsko raziskovanje arktičnega območja, nadaljnje izkoriščanje v Iraku, Venezueli in afriških državah) kot morebitni prihodnji dobavitelji kažejo novi udeleženci, partnerji in območja, zato mora EU svoja prizadevanja osredotočiti tudi na celovito izkoriščanje tega novega položaja in razvijanje novih energetskih partnerstev, da bi diverzificirala svoje dobavitelje; |
| --- | --- |

55.

meni, da se z razvojem novih, nekonvencionalnih energetskih tehnologij (katranski pesek in plin iz skrilavca iz Kanade, ZDA, Avstralije, Katarja, Brazilije in Argentine, energetsko raziskovanje arktičnega območja, nadaljnje izkoriščanje v Iraku, Venezueli in afriških državah) kot morebitni prihodnji dobavitelji kažejo novi udeleženci, partnerji in območja, zato mora EU svoja prizadevanja osredotočiti tudi na celovito izkoriščanje tega novega položaja in razvijanje novih energetskih partnerstev, da bi diverzificirala svoje dobavitelje;

| 56. | poudarja, da je prehod na energetiko z malo emisijami zelo pomemben; poudarja, da je treba ohraniti konkurenčnost in inovacije, med drugim z ustreznimi instrumenti trgovinske politike; meni, da je treba prehod na energetiko z malo emisijami izvesti na način, ki ustreza razmeram na tem geografskem območju, stanju energetskega sistema in energetski mešanici zadevne države članice ter njeni geološki sestavi; meni, da ta pristop omogoča največjo možno zanesljivost oskrbe z energijo in konkurenčnost gospodarstva ter hkrati tudi spoštovanje neodvisnosti te države članice, ki je določena v Pogodbi, kar zadeva uporabo energentov in izbiro virov energije ter splošno sestavo sistema za oskrbo z energijo; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je prehod na energetiko z malo emisijami zelo pomemben; poudarja, da je treba ohraniti konkurenčnost in inovacije, med drugim z ustreznimi instrumenti trgovinske politike; meni, da je treba prehod na energetiko z malo emisijami izvesti na način, ki ustreza razmeram na tem geografskem območju, stanju energetskega sistema in energetski mešanici zadevne države članice ter njeni geološki sestavi; meni, da ta pristop omogoča največjo možno zanesljivost oskrbe z energijo in konkurenčnost gospodarstva ter hkrati tudi spoštovanje neodvisnosti te države članice, ki je določena v Pogodbi, kar zadeva uporabo energentov in izbiro virov energije ter splošno sestavo sistema za oskrbo z energijo;

| 57. | poudarja pomen neposrednih tujih naložb EU v gradnjo in posodobitev energetske infrastrukture v državah v razvoju; hkrati poudarja, da je treba zanjo vzpostaviti ustrezno pravno varstvo, zaradi česar je potrebna širitev pravne podlage EU glede tretjih držav; |
| --- | --- |

57.

poudarja pomen neposrednih tujih naložb EU v gradnjo in posodobitev energetske infrastrukture v državah v razvoju; hkrati poudarja, da je treba zanjo vzpostaviti ustrezno pravno varstvo, zaradi česar je potrebna širitev pravne podlage EU glede tretjih držav;

| 58. | poudarja pomen širokega sodelovanja na območju Arktike, zlasti med državami na evroatlantskem območju; |
| --- | --- |

58.

poudarja pomen širokega sodelovanja na območju Arktike, zlasti med državami na evroatlantskem območju;

Trajnost – okrepljeno partnerstvo z državami dobaviteljicami in mednarodnimi organizacijami

| 59. | meni, da svetovno povpraševanje po energiji in visoka koncentracija rezerv fosilnih goriv v večinoma nestabilnih in nedemokratičnih državah povzroča ranljivost EU in resno ogroža razvoj verodostojnih, učinkovitih in skladnih skupnih evropskih politik; |
| --- | --- |

59.

meni, da svetovno povpraševanje po energiji in visoka koncentracija rezerv fosilnih goriv v večinoma nestabilnih in nedemokratičnih državah povzroča ranljivost EU in resno ogroža razvoj verodostojnih, učinkovitih in skladnih skupnih evropskih politik;

| 60. | meni, da morajo energetska partnerstva in sodelovanje EU v svetovnih forumih, kot je skupina G-20, spodbujati bolj trajnostne energetske politike v tretjih državah ter hkrati izboljšati preglednost trga, ublažiti nestanovitnost mednarodnega trga ter si prizadevati za svetovni energetski trg, ki bo manj občutljiv za pretrese pri preskrbi in motnje; |
| --- | --- |

60.

meni, da morajo energetska partnerstva in sodelovanje EU v svetovnih forumih, kot je skupina G-20, spodbujati bolj trajnostne energetske politike v tretjih državah ter hkrati izboljšati preglednost trga, ublažiti nestanovitnost mednarodnega trga ter si prizadevati za svetovni energetski trg, ki bo manj občutljiv za pretrese pri preskrbi in motnje;

| 61. | poudarja, da je treba razširiti povezave med evropskim energetskim omrežjem in sosednjimi državami (Zahodni Balkan, vzhodne sosede, države ob Kaspijskem morju, Severna Afrika in Bližnji vzhod), in sicer z gradnjo novih povezovalnih daljnovodov ter s spodbujanjem širšega regulativnega območja, čim večjo možno razširitvijo standardov EU na področju okolja in varnosti, da se zagotovi, da vse vrste elektrarn v bližini meja EU izpolnjujejo najvišje standarde v zvezi z jedrsko varnostjo; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da je treba razširiti povezave med evropskim energetskim omrežjem in sosednjimi državami (Zahodni Balkan, vzhodne sosede, države ob Kaspijskem morju, Severna Afrika in Bližnji vzhod), in sicer z gradnjo novih povezovalnih daljnovodov ter s spodbujanjem širšega regulativnega območja, čim večjo možno razširitvijo standardov EU na področju okolja in varnosti, da se zagotovi, da vse vrste elektrarn v bližini meja EU izpolnjujejo najvišje standarde v zvezi z jedrsko varnostjo;

| 62. | poudarja pomen izvajanja infrastrukturnih projektov splošnega interesa, opredeljenih v "predlogu uredbe o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo" in sporočilu "Prednostne naloge glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje", ki ju je pripravila Komisija; meni, da je glede na strateški pomen teh projektov bistveno, da se da ustrezno prednost sledečim sporazumom z zunanjimi partnerji ter jih trajnostno zasnovati in hitro skleniti, ob upoštevanju tržnega sistema, ki temelji na pravilih; |
| --- | --- |

62.

poudarja pomen izvajanja infrastrukturnih projektov splošnega interesa, opredeljenih v "predlogu uredbe o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo" in sporočilu "Prednostne naloge glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje", ki ju je pripravila Komisija; meni, da je glede na strateški pomen teh projektov bistveno, da se da ustrezno prednost sledečim sporazumom z zunanjimi partnerji ter jih trajnostno zasnovati in hitro skleniti, ob upoštevanju tržnega sistema, ki temelji na pravilih;

| 63. | poudarja, da je treba v dialogu o energiji med EU in Rusijo, v katerem mora EU nastopati enotno, upoštevati posebni in odvisni položaj srednje- in vzhodnoevropskih držav članic, saj je mogoče njihovo zanesljivo oskrbo z energijo zagotoviti le z vseevropskim povezovanjem infrastrukture in celovitim izvajanjem pravil notranjega energetskega trga; meni, da bi bilo treba v okviru dialoga obravnavati taka pomembna vprašanja, kot so dostop do virov energije, omrežij in izvoznih trgov, zaščita naložb, interoperabilnost, preprečevanje kriz in sodelovanje, enaki konkurenčni pogoji in oblikovanje cen energije; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti vprašanju "Druzhba" in na ravni EU uvesti posebne ukrepe za obnovo dobave nafte po zaprtem kraku; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da je treba v dialogu o energiji med EU in Rusijo, v katerem mora EU nastopati enotno, upoštevati posebni in odvisni položaj srednje- in vzhodnoevropskih držav članic, saj je mogoče njihovo zanesljivo oskrbo z energijo zagotoviti le z vseevropskim povezovanjem infrastrukture in celovitim izvajanjem pravil notranjega energetskega trga; meni, da bi bilo treba v okviru dialoga obravnavati taka pomembna vprašanja, kot so dostop do virov energije, omrežij in izvoznih trgov, zaščita naložb, interoperabilnost, preprečevanje kriz in sodelovanje, enaki konkurenčni pogoji in oblikovanje cen energije; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti vprašanju "Druzhba" in na ravni EU uvesti posebne ukrepe za obnovo dobave nafte po zaprtem kraku;

| 64. | poudarja, da je treba, medtem ko države članice povezujejo in združujejo nacionalne trge z naložbami v infrastrukturo in sprejemanjem skupnih predpisov, okrepiti tudi prizadevanja za sodelovanje z Rusijo, da bi opredelili ustvarjalne in vzajemno sprejemljive ukrepe za zmanjševanje razhajanj med tema dvema energetskima trgoma; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da je treba, medtem ko države članice povezujejo in združujejo nacionalne trge z naložbami v infrastrukturo in sprejemanjem skupnih predpisov, okrepiti tudi prizadevanja za sodelovanje z Rusijo, da bi opredelili ustvarjalne in vzajemno sprejemljive ukrepe za zmanjševanje razhajanj med tema dvema energetskima trgoma;

| 65. | poudarja pomen energetskega dialoga z Rusijo in načrta EU-Rusija, ki ga je predlagal Svet za energijo; poudarja pomen sodelovanja na področjih vzajemnih koristi, kot so skupne raziskave in prenos tehnologije, zlasti v zvezi z energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije; |
| --- | --- |

65.

poudarja pomen energetskega dialoga z Rusijo in načrta EU-Rusija, ki ga je predlagal Svet za energijo; poudarja pomen sodelovanja na področjih vzajemnih koristi, kot so skupne raziskave in prenos tehnologije, zlasti v zvezi z energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije;

| 66. | poziva k razširitvi Pogodbe o energetski listini na več držav in k temu, da udeleženci Konference podpisnic energetske listine delujejo v smeri sporazumne rešitve, na podlagi katere bo Rusija sprejela načela energetske listine in njene protokole v celoti; |
| --- | --- |

66.

poziva k razširitvi Pogodbe o energetski listini na več držav in k temu, da udeleženci Konference podpisnic energetske listine delujejo v smeri sporazumne rešitve, na podlagi katere bo Rusija sprejela načela energetske listine in njene protokole v celoti;

| 67. | poziva k okrepitvi strateškega partnerstva z Rusijo s sklenitvijo novega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju; poudarja, da bi moral biti nov sporazum popolnoma skladen s pravili notranjega trga in uredbami tretjega energetskega svežnja ter temeljiti na vzajemnem spoštovanju in vzajemnosti; poudarja, da se je Rusija že zavezala s Pogodbo o energetski listini v skladu s členom 45 iz te pogodbe; meni, da bi imela ratifikacija omenjene pogodbe s strani Rusije vzajemne koristne učinke na dvostranske odnose na področju energije; |
| --- | --- |

67.

poziva k okrepitvi strateškega partnerstva z Rusijo s sklenitvijo novega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju; poudarja, da bi moral biti nov sporazum popolnoma skladen s pravili notranjega trga in uredbami tretjega energetskega svežnja ter temeljiti na vzajemnem spoštovanju in vzajemnosti; poudarja, da se je Rusija že zavezala s Pogodbo o energetski listini v skladu s členom 45 iz te pogodbe; meni, da bi imela ratifikacija omenjene pogodbe s strani Rusije vzajemne koristne učinke na dvostranske odnose na področju energije;

| 68. | poudarja vlogo parlamentarne skupščine Euronest, ki bo prispevala k doseganju ciljev vzhodnega partnerstva in bo imela pozitiven vpliv na vprašanja, povezana z zanesljivo oskrbo z energijo; |
| --- | --- |

68.

poudarja vlogo parlamentarne skupščine Euronest, ki bo prispevala k doseganju ciljev vzhodnega partnerstva in bo imela pozitiven vpliv na vprašanja, povezana z zanesljivo oskrbo z energijo;

| 69. | opozarja, da so države Evropskega gospodarskega prostora že del notranjega trga EU, njihovo sodelovanje pa je ključno za doseganje energetskih ciljev za leto 2020; pozdravlja sedanje pobude za krepitev sodelovanja s Švico, ki morajo biti namenjene tudi njenemu vključevanju v notranji energetski trg EU; |
| --- | --- |

69.

opozarja, da so države Evropskega gospodarskega prostora že del notranjega trga EU, njihovo sodelovanje pa je ključno za doseganje energetskih ciljev za leto 2020; pozdravlja sedanje pobude za krepitev sodelovanja s Švico, ki morajo biti namenjene tudi njenemu vključevanju v notranji energetski trg EU;

| 70. | meni, da bi morala zunanja energetska politika EU temeljiti na načelih solidarnosti, preglednosti, subsidiarnosti, trajnosti, sodelovanja, vzajemnosti, tržnem pristopu, temelječem na pravilih, ter usklajevanju med EU, državami članicami in partnerskimi državami ter ta načela spodbujati; meni, da je spoštovanje horizontalnih ciljev iz Lizbonske pogodbe bistveno za potrditev vloge Evrope v spreminjajočem se regionalnem političnem kontekstu; poziva Svet, naj pooblasti Komisijo za začetek pogajanj o preoblikovanju obstoječih memorandumov o soglasju o energetskih vprašanjih s sosednjimi državami v pravno zavezujoča besedila; |
| --- | --- |

70.

meni, da bi morala zunanja energetska politika EU temeljiti na načelih solidarnosti, preglednosti, subsidiarnosti, trajnosti, sodelovanja, vzajemnosti, tržnem pristopu, temelječem na pravilih, ter usklajevanju med EU, državami članicami in partnerskimi državami ter ta načela spodbujati; meni, da je spoštovanje horizontalnih ciljev iz Lizbonske pogodbe bistveno za potrditev vloge Evrope v spreminjajočem se regionalnem političnem kontekstu; poziva Svet, naj pooblasti Komisijo za začetek pogajanj o preoblikovanju obstoječih memorandumov o soglasju o energetskih vprašanjih s sosednjimi državami v pravno zavezujoča besedila;

| 71. | poudarja pomen nadaljnjega razvoja partnerstva med EU in Afriko na področju energije, ki je bilo vzpostavljeno leta 2010; |
| --- | --- |

71.

poudarja pomen nadaljnjega razvoja partnerstva med EU in Afriko na področju energije, ki je bilo vzpostavljeno leta 2010;

| 72. | je prepričan, da bi učinkovitejše upravljanje na globalni ravni izboljšalo sodelovanje z državami proizvajalkami, tranzitnimi državami in državami potrošnicami; je prepričan, da bi morala zato EU prevzeti vodilno vlogo v mednarodnem upravljanju energetske politike, da bi spodbudila pregledna in nediskriminacijska načela, uresničila cilj trajnosti, znižala transakcijske stroške in oblikovala spodbude za udeležence na trgu, da bi lahko konkurirali pri ceni in kakovosti; |
| --- | --- |

72.

je prepričan, da bi učinkovitejše upravljanje na globalni ravni izboljšalo sodelovanje z državami proizvajalkami, tranzitnimi državami in državami potrošnicami; je prepričan, da bi morala zato EU prevzeti vodilno vlogo v mednarodnem upravljanju energetske politike, da bi spodbudila pregledna in nediskriminacijska načela, uresničila cilj trajnosti, znižala transakcijske stroške in oblikovala spodbude za udeležence na trgu, da bi lahko konkurirali pri ceni in kakovosti;

| 73. | pozdravlja vključitev cilja splošnega dostopa do energije do leta 2030 v sporočilo "Energetska politika EU: povezovanje s partnerji zunaj naših meja" in meni, da se je treba pri tem, kar zadeva države v razvoju, osredotočiti na decentralizirano, trajnostno in cenovno dostopno energijo, zlasti za podeželsko in revno prebivalstvo; spodbuja podporo inovativnim plačilnim shemam z zasebno in javno udeležbo, da bo dostop do energije za končne uporabnike cenovno dosegljiv; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja vključitev cilja splošnega dostopa do energije do leta 2030 v sporočilo "Energetska politika EU: povezovanje s partnerji zunaj naših meja" in meni, da se je treba pri tem, kar zadeva države v razvoju, osredotočiti na decentralizirano, trajnostno in cenovno dostopno energijo, zlasti za podeželsko in revno prebivalstvo; spodbuja podporo inovativnim plačilnim shemam z zasebno in javno udeležbo, da bo dostop do energije za končne uporabnike cenovno dosegljiv;

| 74. | poudarja, da je trajnostna energija ključno gonilo razvoja, ter ponovno poziva k oblikovanju posebnega energetskega in razvojnega programa, katerega poudarek bo zlasti na energetsko učinkovitih in decentraliziranih energetskih rešitvah majhnega obsega, temelječih na obnovljivih virih, ter na spodbujanju razvoja zmogljivosti in prenosa tehnologije, da se zagotovi lokalno lastništvo; ugotavlja, da bodo za trajnostno izpolnitev vse večjega povpraševanja po energiji v mestnih središčih in industriji, zlasti v državah v vzponu, morda potrebne obsežne sheme na osnovi energije iz obnovljivih virov; poziva, naj se pri teh shemah vedno spoštujejo najvišja socialna in okoljska merila; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da je trajnostna energija ključno gonilo razvoja, ter ponovno poziva k oblikovanju posebnega energetskega in razvojnega programa, katerega poudarek bo zlasti na energetsko učinkovitih in decentraliziranih energetskih rešitvah majhnega obsega, temelječih na obnovljivih virih, ter na spodbujanju razvoja zmogljivosti in prenosa tehnologije, da se zagotovi lokalno lastništvo; ugotavlja, da bodo za trajnostno izpolnitev vse večjega povpraševanja po energiji v mestnih središčih in industriji, zlasti v državah v vzponu, morda potrebne obsežne sheme na osnovi energije iz obnovljivih virov; poziva, naj se pri teh shemah vedno spoštujejo najvišja socialna in okoljska merila;

| 75. | poziva, naj se pri obravnavi energetskih vprašanj z državami v razvoju upoštevajo glavni razvojni cilji EU ter demokracija in človekove pravice v okviru strateškega pristopa k zanesljivi, trajnostni in konkurenčni oskrbi z energijo, pri čemer morajo biti v središču interesi prebivalcev v državah v razvoju; |
| --- | --- |

75.

poziva, naj se pri obravnavi energetskih vprašanj z državami v razvoju upoštevajo glavni razvojni cilji EU ter demokracija in človekove pravice v okviru strateškega pristopa k zanesljivi, trajnostni in konkurenčni oskrbi z energijo, pri čemer morajo biti v središču interesi prebivalcev v državah v razvoju;

| 76. | poudarja pomen preglednosti, demokratičnega nadzora in udeležbe civilne družbe v odnosih s tretjimi državami na področju energije; |
| --- | --- |

76.

poudarja pomen preglednosti, demokratičnega nadzora in udeležbe civilne družbe v odnosih s tretjimi državami na področju energije;

| 77. | poudarja pomen nadaljnjega vključevanja ključnih načel za trgovino in naložbe, vključno z načeli, ki spodbujajo enake pogoje za naložbe v trajnostno energijo, tako v dvostranske sporazume kot v večstranske pravne okvire, kot sta Pogodba o energetski listini in STO, ter njihovega izvrševanja z učinkovitimi mehanizmi za reševanje sporov; |
| --- | --- |

77.

poudarja pomen nadaljnjega vključevanja ključnih načel za trgovino in naložbe, vključno z načeli, ki spodbujajo enake pogoje za naložbe v trajnostno energijo, tako v dvostranske sporazume kot v večstranske pravne okvire, kot sta Pogodba o energetski listini in STO, ter njihovega izvrševanja z učinkovitimi mehanizmi za reševanje sporov;

| 78. | meni, da je poleg sodelovanja na področju izkoriščanja in trgovanja z energetskimi proizvodi ter njihov prenos v EU, treba tudi okrepiti sodelovanje v zvezi z drugimi pomembnimi vprašanji, povezanimi z energijo; zato poziva k razvoju strateškega partnerstva na področju energije med EU in ključnimi tretjimi državami, kot so Brazilija, Rusija, Indija in Kitajska ter države, katerih poraba energije hitro narašča, med drugim na naslednjih področjih:






  — | sodelovanje na področju raziskav in razvoja v zvezi z nizkoogljičnimi tehnologijami in inovacijami, |
| --- | --- | --- |

78.

meni, da je poleg sodelovanja na področju izkoriščanja in trgovanja z energetskimi proizvodi ter njihov prenos v EU, treba tudi okrepiti sodelovanje v zvezi z drugimi pomembnimi vprašanji, povezanimi z energijo; zato poziva k razvoju strateškega partnerstva na področju energije med EU in ključnimi tretjimi državami, kot so Brazilija, Rusija, Indija in Kitajska ter države, katerih poraba energije hitro narašča, med drugim na naslednjih področjih:

—

sodelovanje na področju raziskav in razvoja v zvezi z nizkoogljičnimi tehnologijami in inovacijami,

| — | naložbe v proizvodnjo trajnostne energije, |
| --- | --- |

—

naložbe v proizvodnjo trajnostne energije,

| — | varnost in zanesljivost energetskih tehnologij, |
| --- | --- |

—

varnost in zanesljivost energetskih tehnologij,

| — | izmenjava podatkov o prenosu znanja, tudi na področju čistih in obnovljivih virov energije, |
| --- | --- |

—

izmenjava podatkov o prenosu znanja, tudi na področju čistih in obnovljivih virov energije,

| — | spodbujanje varčevanja z energijo in energetske učinkovitosti, |
| --- | --- |

—

spodbujanje varčevanja z energijo in energetske učinkovitosti,

| — | izravnava sistemov, |
| --- | --- |

—

izravnava sistemov,

| — | pametna omrežja, |
| --- | --- |

—

pametna omrežja,

| — | shranjevanje energije, |
| --- | --- |

—

shranjevanje energije,

| — | raziskave na področju fuzije, |
| --- | --- |

—

raziskave na področju fuzije,

| — | tehnologija čistega premoga ter zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

—

tehnologija čistega premoga ter zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida;

| 79. | poziva Komisijo, naj v državah, ki mejijo na EU, zahteva in izvršuje najvišje mednarodne varnostne standarde za jedrske elektrarne z vsemi instrumenti in sporazumi, ki so ji na voljo, na primer konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje (konvencije iz Espooja) in konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Aarhuške konvencije); poziva sosednje države EU, naj izvedejo obsežne preskuse jedrske varnosti in izjemnih situacij, Komisijo pa, naj jim v te namene ponudi tehnično pomoč EU; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo, naj v državah, ki mejijo na EU, zahteva in izvršuje najvišje mednarodne varnostne standarde za jedrske elektrarne z vsemi instrumenti in sporazumi, ki so ji na voljo, na primer konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje (konvencije iz Espooja) in konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Aarhuške konvencije); poziva sosednje države EU, naj izvedejo obsežne preskuse jedrske varnosti in izjemnih situacij, Komisijo pa, naj jim v te namene ponudi tehnično pomoč EU;

| 80. | poziva Komisijo, naj pri vseh pomembnih trgovinskih sporazumih, tudi znotraj Svetovne trgovinske organizacije, spodbuja sprejetje načel pobude za preglednost v ekstraktivni industriji in mednarodnih standardov na področju upravljanja energetskih trgov, vključno z odpravo subvencij za fosilna goriva s kvantitativnimi cilji; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo, naj pri vseh pomembnih trgovinskih sporazumih, tudi znotraj Svetovne trgovinske organizacije, spodbuja sprejetje načel pobude za preglednost v ekstraktivni industriji in mednarodnih standardov na področju upravljanja energetskih trgov, vključno z odpravo subvencij za fosilna goriva s kvantitativnimi cilji;

| 81. | se seznanja, da shranjevanje energije in električne energije, pridobljene iz obnovljivih virov ter druge napredne energetske aplikacije zahtevajo množico surovin, vključno z redkimi zemljami, oskrba s katerimi je trenutno kritična; meni, da je potrebno usklajeno ukrepanje EU in drugih tehnološko vodilnih držav, vključno z ZDA in Japonsko, v zvezi z raziskovalnimi dejavnostmi za določitev novih in nadomestnih surovin ali zmanjšanje uporabe surovin, ki prinašajo nove negotovosti v smislu zanesljivosti oskrbe, strupenosti ali obremenitve okolja; |
| --- | --- |

81.

se seznanja, da shranjevanje energije in električne energije, pridobljene iz obnovljivih virov ter druge napredne energetske aplikacije zahtevajo množico surovin, vključno z redkimi zemljami, oskrba s katerimi je trenutno kritična; meni, da je potrebno usklajeno ukrepanje EU in drugih tehnološko vodilnih držav, vključno z ZDA in Japonsko, v zvezi z raziskovalnimi dejavnostmi za določitev novih in nadomestnih surovin ali zmanjšanje uporabe surovin, ki prinašajo nove negotovosti v smislu zanesljivosti oskrbe, strupenosti ali obremenitve okolja;

| 82. | da bi po vsem svetu spodbujali zanesljivo, varno in okoljsko ozaveščeno proizvodnjo energije, podpira krepitev in spodbujanje varstva pred sevanjem, zaščitnih ukrepov, standardov jedrske varnosti, strogih zahtev za dejavnosti naftnih in plinskih obratov na morju, varnosti pomorskega prevoza surove nafte, naftnih derivatov in utekočinjenega zemeljskega plina ter sodelovanja na področju novih tehnologij, raziskav, razvoja in inovacij ter dela na področju mednarodnih standardov; |
| --- | --- |

82.

da bi po vsem svetu spodbujali zanesljivo, varno in okoljsko ozaveščeno proizvodnjo energije, podpira krepitev in spodbujanje varstva pred sevanjem, zaščitnih ukrepov, standardov jedrske varnosti, strogih zahtev za dejavnosti naftnih in plinskih obratov na morju, varnosti pomorskega prevoza surove nafte, naftnih derivatov in utekočinjenega zemeljskega plina ter sodelovanja na področju novih tehnologij, raziskav, razvoja in inovacij ter dela na področju mednarodnih standardov;

| 83. | meni, da svetovnih izzivov na področju podnebnih sprememb ni mogoče ublažiti brez sodelovanja velikih onesnaževalcev, in spodbuja Komisijo, naj vzpostavi skupno strategijo, da bi dosegla skupno rešitev s temi državami; priznava, da bi lahko strokovno znanje EU, ki temelji na izkušnjah na področju oblikovanja in izvajanja sistema za trgovanje z emisijami, koristilo tretjim državam, ter poziva Komisijo, naj zagotavlja pomoč in spodbudo tretjim državam pri določanju in oblikovanju lastnih sistemov za trgovanje z emisijami, da bi povezali take sisteme s sistemom EU; |
| --- | --- |

83.

meni, da svetovnih izzivov na področju podnebnih sprememb ni mogoče ublažiti brez sodelovanja velikih onesnaževalcev, in spodbuja Komisijo, naj vzpostavi skupno strategijo, da bi dosegla skupno rešitev s temi državami; priznava, da bi lahko strokovno znanje EU, ki temelji na izkušnjah na področju oblikovanja in izvajanja sistema za trgovanje z emisijami, koristilo tretjim državam, ter poziva Komisijo, naj zagotavlja pomoč in spodbudo tretjim državam pri določanju in oblikovanju lastnih sistemov za trgovanje z emisijami, da bi povezali take sisteme s sistemom EU;

| 84. | poudarja, da Evropa potrebuje dolgoročno perspektivo politike, ki predvideva nova globalna partnerstva in instrumente za dvostransko sodelovanje, ki bi Evropski uniji zagotovili ključno vlogo pri določanju globalnega energetskega programa, in sicer s prevzemom vodilnega položaja pri oblikovanju novih tržnih standardov in mednarodnih prizadevanjih za tehnološke raziskave in inovacije na področju energije; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da Evropa potrebuje dolgoročno perspektivo politike, ki predvideva nova globalna partnerstva in instrumente za dvostransko sodelovanje, ki bi Evropski uniji zagotovili ključno vlogo pri določanju globalnega energetskega programa, in sicer s prevzemom vodilnega položaja pri oblikovanju novih tržnih standardov in mednarodnih prizadevanjih za tehnološke raziskave in inovacije na področju energije;

| 85. | poudarja potrebo po izboljšanju sodelovanja na področju raziskav, razvoja in inovacij s tretjimi državami z namenom reševanja globalnih izzivov; meni, da mora EU tesno sodelovati z glavnimi izvozniki biogoriv iz tretjih držav, da bi zagotovili dejansko trajnost teh nadomestnih, čistih energetskih možnosti, ki lahko prispevajo k diverzifikaciji oskrbe, in preprečili posredne spremembe v rabi zemljišč z negativnimi posledicami; poudarja, da morajo biti zunanji viri biogoriv urejeni z istimi standardi kot viri v EU, zlasti kar zadeva okoljske in podnebne standarde; meni, da bi morala Unija spodbujati sprejetje druge in tretje generacije tehnologij biogoriv, tako interno kot tudi eksterno; |
| --- | --- |

85.

poudarja potrebo po izboljšanju sodelovanja na področju raziskav, razvoja in inovacij s tretjimi državami z namenom reševanja globalnih izzivov; meni, da mora EU tesno sodelovati z glavnimi izvozniki biogoriv iz tretjih držav, da bi zagotovili dejansko trajnost teh nadomestnih, čistih energetskih možnosti, ki lahko prispevajo k diverzifikaciji oskrbe, in preprečili posredne spremembe v rabi zemljišč z negativnimi posledicami; poudarja, da morajo biti zunanji viri biogoriv urejeni z istimi standardi kot viri v EU, zlasti kar zadeva okoljske in podnebne standarde; meni, da bi morala Unija spodbujati sprejetje druge in tretje generacije tehnologij biogoriv, tako interno kot tudi eksterno;

| 86. | opozarja na zapleteno razmerje med oskrbo z energijo, hrano ter dogajanjem na področju zanesljivosti, zlasti v zvezi z biogorivi, ki imajo lahko negativen socialni in okoljski vpliv na države v razvoju; je prepričan, da mora imeti pravica do hrane prednost pred ciljem EU v zvezi z energijo iz obnovljivih virov za biogoriva; |
| --- | --- |

86.

opozarja na zapleteno razmerje med oskrbo z energijo, hrano ter dogajanjem na področju zanesljivosti, zlasti v zvezi z biogorivi, ki imajo lahko negativen socialni in okoljski vpliv na države v razvoju; je prepričan, da mora imeti pravica do hrane prednost pred ciljem EU v zvezi z energijo iz obnovljivih virov za biogoriva;

| 87. | ugotavlja, da je širjenje proizvodnje biogoriv preveč odvisno od širjenja obsežnih industrijsko obdelanih monokultur in s tem kmetijskih praks, ki škodujejo okolju, biotski raznovrstnosti, rodovitnosti tal in razpoložljivosti vode; je zaskrbljen, da utegne imeti širjenje proizvodnje biogoriv zaradi spodbujanja koncentriranega lastništva zemljišč hude posledice, saj prihaja do kršitev zemljiških pravic, izgublja se dostop do življenjsko pomembnih naravnih virov, krčijo se gozdovi in slabša okolje; |
| --- | --- |

87.

ugotavlja, da je širjenje proizvodnje biogoriv preveč odvisno od širjenja obsežnih industrijsko obdelanih monokultur in s tem kmetijskih praks, ki škodujejo okolju, biotski raznovrstnosti, rodovitnosti tal in razpoložljivosti vode; je zaskrbljen, da utegne imeti širjenje proizvodnje biogoriv zaradi spodbujanja koncentriranega lastništva zemljišč hude posledice, saj prihaja do kršitev zemljiških pravic, izgublja se dostop do življenjsko pomembnih naravnih virov, krčijo se gozdovi in slabša okolje;

| 88. | je zaskrbljen, ker direktiva o obnovljivih virih energije ne vsebuje zavezujočih trajnostnih meril za proizvodnjo biomase; v teh okoliščinah meni, da bi lahko imela bioenergija negativno vlogo pri boju proti podnebnim spremembam ter postala pomembno dodatno gonilo za prisvajanje zemlje, negotovo preskrbo s hrano ter krčenje in propadanje gozdov v državah v razvoju; poziva Komisijo, naj zato pripravi pravno zavezujoča merila trajnosti, ki bodo preprečevala negativne podnebne, okoljske in socialne učinke zaradi proizvodnje in uporabe biomase za energijo; |
| --- | --- |

88.

je zaskrbljen, ker direktiva o obnovljivih virih energije ne vsebuje zavezujočih trajnostnih meril za proizvodnjo biomase; v teh okoliščinah meni, da bi lahko imela bioenergija negativno vlogo pri boju proti podnebnim spremembam ter postala pomembno dodatno gonilo za prisvajanje zemlje, negotovo preskrbo s hrano ter krčenje in propadanje gozdov v državah v razvoju; poziva Komisijo, naj zato pripravi pravno zavezujoča merila trajnosti, ki bodo preprečevala negativne podnebne, okoljske in socialne učinke zaradi proizvodnje in uporabe biomase za energijo;

| 89. | poziva EU, naj uvede politiko za trajnostno proizvodnjo biomase in njeno uporabo za energijo, ki bo izpolnjevala zahteve glede podnebnih sprememb ter bo tudi v skladu s politiko razvojnega sodelovanja EU. |
| --- | --- |

89.

poziva EU, naj uvede politiko za trajnostno proizvodnjo biomase in njeno uporabo za energijo, ki bo izpolnjevala zahteve glede podnebnih sprememb ter bo tudi v skladu s politiko razvojnega sodelovanja EU.

| 90. | meni, da mora EU zagotoviti, da bo energija postala ključni element programov EU za zunanjo pomoč, saj dostop do energije, ki je bistven za gospodarski razvoj, še vedno pomeni izziv v državah v razvoju; |
| --- | --- |

90.

meni, da mora EU zagotoviti, da bo energija postala ključni element programov EU za zunanjo pomoč, saj dostop do energije, ki je bistven za gospodarski razvoj, še vedno pomeni izziv v državah v razvoju;

| 91. | meni, da mora biti sodelovanje na področju razvoja in uvajanja v prihodnost usmerjenih energetskih tehnologij v središču sodelovanja EU z industrializiranimi partnerskimi državami in gospodarstvi v vzponu; |
| --- | --- |

91.

meni, da mora biti sodelovanje na področju razvoja in uvajanja v prihodnost usmerjenih energetskih tehnologij v središču sodelovanja EU z industrializiranimi partnerskimi državami in gospodarstvi v vzponu;

| 92. | meni, da mora EU energetska vprašanja umestiti v središče evropskih pobud, kot so vzhodno partnerstvo, Unija za Sredozemlje in evropska sosedska politika; |
| --- | --- |

92.

meni, da mora EU energetska vprašanja umestiti v središče evropskih pobud, kot so vzhodno partnerstvo, Unija za Sredozemlje in evropska sosedska politika;

| 93. | poziva Komisijo, naj oblikuje skupne načrte za obnovljive vire energije z vsemi ključnimi dobaviteljicami energije in s strateško pomembnimi tranzitnimi državami ter vzpostavi partnerstva z državami, ki se srečujejo s podobnimi energetskimi izzivi ter imajo podobne vrednote, zlasti z namenom spodbujanja tehnološkega, raziskovalnega in industrijskega sodelovanja ter določitve skupnih standardov za tehnologije obnovljivih virov energije, energetsko učinkovitost, električna vozila, nove in nekonvencionalne energetske tehnologije, varnost vrtalnih enot na morju ter jedrsko varnost in neširjenje; |
| --- | --- |

93.

poziva Komisijo, naj oblikuje skupne načrte za obnovljive vire energije z vsemi ključnimi dobaviteljicami energije in s strateško pomembnimi tranzitnimi državami ter vzpostavi partnerstva z državami, ki se srečujejo s podobnimi energetskimi izzivi ter imajo podobne vrednote, zlasti z namenom spodbujanja tehnološkega, raziskovalnega in industrijskega sodelovanja ter določitve skupnih standardov za tehnologije obnovljivih virov energije, energetsko učinkovitost, električna vozila, nove in nekonvencionalne energetske tehnologije, varnost vrtalnih enot na morju ter jedrsko varnost in neširjenje;

| 94. | s ciljem zagotavljanja dostopa do energije vsem in v skladu z razvojnimi cilji tisočletja ponovno poudarja, kako pomembno je povečanje evropskih tujih neposrednih naložb v izgradnjo in posodabljanje energetske infrastrukture ter energetske učinkovitosti v državah v razvoju na podlagi zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ter kako pomembna je podpora za oblikovanje ustreznega pravnega okvira, da bi tako prispevali k diverzifikaciji mešanice energetskih virov v teh državah, ter hkrati z ustreznimi pravnimi sredstvi povečali zaščito tamkajšnjih evropskih naložb; |
| --- | --- |

94.

s ciljem zagotavljanja dostopa do energije vsem in v skladu z razvojnimi cilji tisočletja ponovno poudarja, kako pomembno je povečanje evropskih tujih neposrednih naložb v izgradnjo in posodabljanje energetske infrastrukture ter energetske učinkovitosti v državah v razvoju na podlagi zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ter kako pomembna je podpora za oblikovanje ustreznega pravnega okvira, da bi tako prispevali k diverzifikaciji mešanice energetskih virov v teh državah, ter hkrati z ustreznimi pravnimi sredstvi povečali zaščito tamkajšnjih evropskih naložb;

| 95. | poziva k usklajenim ukrepom z drugimi tehnološko vodilnimi državami (na primer ZDA in Japonsko), da bi skupaj obravnavali na novo nastajajoče izzive, kot so pomanjkanje surovin in redkih zemelj, ki vplivajo na uveljavljanje tehnologij obnovljivih virov energije, shranjevanja energije in naprednih energetskih aplikacij; |
| --- | --- |

95.

poziva k usklajenim ukrepom z drugimi tehnološko vodilnimi državami (na primer ZDA in Japonsko), da bi skupaj obravnavali na novo nastajajoče izzive, kot so pomanjkanje surovin in redkih zemelj, ki vplivajo na uveljavljanje tehnologij obnovljivih virov energije, shranjevanja energije in naprednih energetskih aplikacij;

| 96. | poziva k oblikovanju programov EU za sodelovanje z državami v razvoju na področju energije, da bi olajšali vzpostavitev ustrezne tržne strukture in zakonodaje, ki bi domačim potrošnikom zagotovila koriščenje ugodnosti obnovljivih virov energije po ustrezni ceni; |
| --- | --- |

96.

poziva k oblikovanju programov EU za sodelovanje z državami v razvoju na področju energije, da bi olajšali vzpostavitev ustrezne tržne strukture in zakonodaje, ki bi domačim potrošnikom zagotovila koriščenje ugodnosti obnovljivih virov energije po ustrezni ceni;

| 97. | meni, da se morajo stroge določbe o jedrski varnosti, ki veljajo v EU, odražati v strategiji EU do zunanjih držav, zlasti tistih sosednjih držav, v katerih obratujejo ali se načrtujejo jedrske elektrarne, ki lahko pomembno vplivajo na varnost EU; |
| --- | --- |

97.

meni, da se morajo stroge določbe o jedrski varnosti, ki veljajo v EU, odražati v strategiji EU do zunanjih držav, zlasti tistih sosednjih držav, v katerih obratujejo ali se načrtujejo jedrske elektrarne, ki lahko pomembno vplivajo na varnost EU;

| 98. | v tem okviru pozdravlja nedavno zavezo čezatlantskega gospodarskega sveta in energetskega sveta EU-ZDA o spodbujanju sodelovanja na področju zanesljivosti oskrbe z energijo, standardov pametnih omrežij, tehnologije vodika in gorivnih celic, tehnologij obnovljivih virov energije in drugih čistih energij, energetske učinkovitosti in uspešnih politik za olajševanje trgovine ter dajanja tehnologij za čisto energijo na trg; poziva, naj se sklepi energetskega sveta EU-ZDA bolje prenesejo v strukture odločanja; |
| --- | --- |

98.

v tem okviru pozdravlja nedavno zavezo čezatlantskega gospodarskega sveta in energetskega sveta EU-ZDA o spodbujanju sodelovanja na področju zanesljivosti oskrbe z energijo, standardov pametnih omrežij, tehnologije vodika in gorivnih celic, tehnologij obnovljivih virov energije in drugih čistih energij, energetske učinkovitosti in uspešnih politik za olajševanje trgovine ter dajanja tehnologij za čisto energijo na trg; poziva, naj se sklepi energetskega sveta EU-ZDA bolje prenesejo v strukture odločanja;

| 99. | poudarja, da je treba poglobiti dialog o strateških vprašanjih skupnega interesa na področju energije, spodbujati sodelovanje v zvezi z energetsko politiko in okrepiti raziskovalno sodelovanje z ZDA, zlasti na področju energetsko učinkovitih tehnologij proizvodnje in prevoza; poziva k vzpostavitvi partnerstva za zanesljivost oskrbe z energijo z ZDA na podlagi obstoječega sodelovanja v okviru energetskega sveta ZDA-EU; |
| --- | --- |

99.

poudarja, da je treba poglobiti dialog o strateških vprašanjih skupnega interesa na področju energije, spodbujati sodelovanje v zvezi z energetsko politiko in okrepiti raziskovalno sodelovanje z ZDA, zlasti na področju energetsko učinkovitih tehnologij proizvodnje in prevoza; poziva k vzpostavitvi partnerstva za zanesljivost oskrbe z energijo z ZDA na podlagi obstoječega sodelovanja v okviru energetskega sveta ZDA-EU;

| 100. | poudarja, da mora Čezatlantski gospodarski svet med drugim spodbujati sodelovanje na področju regulativnih ureditev, raziskav energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti, raziskav fuzije in jedrske varnosti ter poziva k izvajanju rednih energetskih dialogov z Rusijo in drugimi partnerji, da bi se razvila in bolje izvrševala mednarodna pravila za varno, zanesljivo in učinkovito proizvodnjo, prenos, tranzit, skladiščenje in predelavo energije ter dvostransko trgovino z novimi energetskimi tehnologijami in izdelki, kot so biogoriva; |
| --- | --- |

100.

poudarja, da mora Čezatlantski gospodarski svet med drugim spodbujati sodelovanje na področju regulativnih ureditev, raziskav energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti, raziskav fuzije in jedrske varnosti ter poziva k izvajanju rednih energetskih dialogov z Rusijo in drugimi partnerji, da bi se razvila in bolje izvrševala mednarodna pravila za varno, zanesljivo in učinkovito proizvodnjo, prenos, tranzit, skladiščenje in predelavo energije ter dvostransko trgovino z novimi energetskimi tehnologijami in izdelki, kot so biogoriva;

| 101. | poziva Komisijo, naj okrepi svoje sodelovanje z Mednarodno agencijo za energijo, ki posreduje pomembne informacije in podatke o energetskem načrtovanju; meni, da morajo EU in vse države članice, ki niso članice Mednarodne agencije za energijo, k njej pristopiti; |
| --- | --- |

101.

poziva Komisijo, naj okrepi svoje sodelovanje z Mednarodno agencijo za energijo, ki posreduje pomembne informacije in podatke o energetskem načrtovanju; meni, da morajo EU in vse države članice, ki niso članice Mednarodne agencije za energijo, k njej pristopiti;

| 102. | pozdravlja sodelovanje EU pri projektu mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) in v mednarodnem forumu o četrti generaciji reaktorjev (GIF); |
| --- | --- |

102.

pozdravlja sodelovanje EU pri projektu mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) in v mednarodnem forumu o četrti generaciji reaktorjev (GIF);

| 103. | poziva EU in države članice, naj še naprej sodelujejo z Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi v zvezi z vprašanji zanesljive oskrbe z energijo in varovanja kritične energetske infrastrukture; |
| --- | --- |

103.

poziva EU in države članice, naj še naprej sodelujejo z Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi v zvezi z vprašanji zanesljive oskrbe z energijo in varovanja kritične energetske infrastrukture;

| 104. | poziva Svet in Komisijo, naj sodelujeta z ZDA in drugimi zavezniki pri varovanju energetske infrastrukture pred kibernetskimi napadi; poudarja, da bo to tveganje, ki ga tradicionalni varnostni ukrepi ne morejo preprečiti, pri prehodu na "pametno" omrežje še bolj oviralo varovanje kritične infrastrukture; |
| --- | --- |

104.

poziva Svet in Komisijo, naj sodelujeta z ZDA in drugimi zavezniki pri varovanju energetske infrastrukture pred kibernetskimi napadi; poudarja, da bo to tveganje, ki ga tradicionalni varnostni ukrepi ne morejo preprečiti, pri prehodu na "pametno" omrežje še bolj oviralo varovanje kritične infrastrukture;

| 105. | pozdravlja predlagano "energetsko partnerstvo med EU in južnim Sredozemljem"; meni, da se mora to partnerstvo osredotočati na ogromen potencial obnovljive (sončne) energije tega območja ter da mora oblikovati potrebne ukrepe, ki bi prispevali k zadovoljitvi potreb po energiji v državah južnega Sredozemlja s trajnostnimi rešitvami; |
| --- | --- |

105.

pozdravlja predlagano "energetsko partnerstvo med EU in južnim Sredozemljem"; meni, da se mora to partnerstvo osredotočati na ogromen potencial obnovljive (sončne) energije tega območja ter da mora oblikovati potrebne ukrepe, ki bi prispevali k zadovoljitvi potreb po energiji v državah južnega Sredozemlja s trajnostnimi rešitvami;

| 106. | ponavlja, da mora sodelovanje na področju energetske politike prispevati k spodbujanju, ne pa upadanju temeljnih vrednot Unije, kot so spoštovanje človekovih pravic, demokracija, dobro upravljanje, pravna država, socialni dialog, vzajemno spoštovanje, odgovorna raba naravnih virov, boj proti podnebnim spremembam in poglobljeno varstvo okolja, ter spodbujati mir in se skladati z zunanjo politiko Unije; |
| --- | --- |

106.

ponavlja, da mora sodelovanje na področju energetske politike prispevati k spodbujanju, ne pa upadanju temeljnih vrednot Unije, kot so spoštovanje človekovih pravic, demokracija, dobro upravljanje, pravna država, socialni dialog, vzajemno spoštovanje, odgovorna raba naravnih virov, boj proti podnebnim spremembam in poglobljeno varstvo okolja, ter spodbujati mir in se skladati z zunanjo politiko Unije;

| 107. | poziva Svet in Komisijo, naj v sodelovanju z evropsko službo za zunanje delovanje do konca leta 2013 izdelata natančen časovni načrt na osnovi sporočila "O zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju" (COM(2011)0539), ki bo pripomogel k oblikovanju učinkovite zunanje energetske politike ter v katerem bodo navedeni kratko-, srednje- in dolgoročni cilji in koraki ter natančen časovni okvir za njihovo izvedbo. |
| --- | --- |

107.

poziva Svet in Komisijo, naj v sodelovanju z evropsko službo za zunanje delovanje do konca leta 2013 izdelata natančen časovni načrt na osnovi sporočila "O zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju" (COM(2011)0539), ki bo pripomogel k oblikovanju učinkovite zunanje energetske politike ter v katerem bodo navedeni kratko-, srednje- in dolgoročni cilji in koraki ter natančen časovni okvir za njihovo izvedbo.

| 108. | poudarja pomen regije ob Črnem morju z vidika diverzifikacije virov in poti, potenciala obnovljivih virov energije in geostrateške lokacije za dostop do območja ob Kaspijskem morju, Bližnjega Vzhoda in osrednje Azije; meni, da bi morale Komisija in države članice zagotoviti podporo za večstransko sodelovanje na področju energije, in sicer v zvezi z integracijo trgov, regulativnimi okviri in infrastrukturo; s tem v zvezi poudarja osrednji pomen južnega koridorja, projekta Nabucco in transkaspijskega plinovoda ter drugih manjših projektov; |
| --- | --- |

108.

poudarja pomen regije ob Črnem morju z vidika diverzifikacije virov in poti, potenciala obnovljivih virov energije in geostrateške lokacije za dostop do območja ob Kaspijskem morju, Bližnjega Vzhoda in osrednje Azije; meni, da bi morale Komisija in države članice zagotoviti podporo za večstransko sodelovanje na področju energije, in sicer v zvezi z integracijo trgov, regulativnimi okviri in infrastrukturo; s tem v zvezi poudarja osrednji pomen južnega koridorja, projekta Nabucco in transkaspijskega plinovoda ter drugih manjših projektov;

| 109. | priznava prispevek GMES k določanju virov sončne energije na Zemlji iz vesolja; ob upoštevanju dejstva, da je bilo na podlagi GMES ugotovljeno, da puščavska območja v enem dnevu dobijo več sončne energije kot je celotno človeštvo potroši v enem letu, poziva Komisijo, naj sklene partnerstva z državami, v katerih so velika puščavska območja, zlasti afriškimi državami, ter razvije strategije in tehnologije za učinkovito uporabo tega energetskega potenciala, med drugim z uporabo mehanizmov za razvojno sodelovanje, predvidenih v energetsko-podnebnem svežnju; |
| --- | --- |

109.

priznava prispevek GMES k določanju virov sončne energije na Zemlji iz vesolja; ob upoštevanju dejstva, da je bilo na podlagi GMES ugotovljeno, da puščavska območja v enem dnevu dobijo več sončne energije kot je celotno človeštvo potroši v enem letu, poziva Komisijo, naj sklene partnerstva z državami, v katerih so velika puščavska območja, zlasti afriškimi državami, ter razvije strategije in tehnologije za učinkovito uporabo tega energetskega potenciala, med drugim z uporabo mehanizmov za razvojno sodelovanje, predvidenih v energetsko-podnebnem svežnju;

| 110. | poziva k nadaljnji razširitvi članstva v Pogodbi o Energetski skupnosti na več sosednjih držav EU, zlasti na države v vzhodnem partnerstvu in srednjeazijske republike; poudarja, da bi morala Komisija zagotoviti in uveljaviti pravočasno in dosledno izvajanje predpisov EU na področju energije s strani držav članic podpisnic pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, zlasti s pogojevanjem razpoložljivosti sredstev EU z izpolnjevanjem obveznosti, ki izhajajo iz pogodbe; |
| --- | --- |

110.

poziva k nadaljnji razširitvi članstva v Pogodbi o Energetski skupnosti na več sosednjih držav EU, zlasti na države v vzhodnem partnerstvu in srednjeazijske republike; poudarja, da bi morala Komisija zagotoviti in uveljaviti pravočasno in dosledno izvajanje predpisov EU na področju energije s strani držav članic podpisnic pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, zlasti s pogojevanjem razpoložljivosti sredstev EU z izpolnjevanjem obveznosti, ki izhajajo iz pogodbe;

| 111. | meni, da je dostop do trajnostne energije ključno gonilo razvoja, in poziva, naj EU svoje razvojne dejavnosti osredotoči na pomoč državam v razvoju pri spodbujanju trajnostnih energetskih politik, reformnih ukrepov, razvoja infrastrukture, ugodnih naložbenih pogojev in energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

111.

meni, da je dostop do trajnostne energije ključno gonilo razvoja, in poziva, naj EU svoje razvojne dejavnosti osredotoči na pomoč državam v razvoju pri spodbujanju trajnostnih energetskih politik, reformnih ukrepov, razvoja infrastrukture, ugodnih naložbenih pogojev in energetske učinkovitosti;

| 112. | poziva k vzpostavitvi posebnega energetskega dialoga z državami kaspijske regije in pozdravlja delo na projektu Caspian Development Corporation; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za krepitev odnosov Unije z Azerbajdžanom in Turkmenistanom; |
| --- | --- |

112.

poziva k vzpostavitvi posebnega energetskega dialoga z državami kaspijske regije in pozdravlja delo na projektu Caspian Development Corporation; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za krepitev odnosov Unije z Azerbajdžanom in Turkmenistanom;

| 113. | vztraja, da je treba prednostne naloge zunanje energetske politike EU ustrezno upoštevati v zunanjih finančnih instrumentih po letu 2013; |
| --- | --- |

113.

vztraja, da je treba prednostne naloge zunanje energetske politike EU ustrezno upoštevati v zunanjih finančnih instrumentih po letu 2013;

| 114. | poudarja pomen sodelovanja v okviru platforme za zagotavljanje zanesljive oskrbe z energijo vzhodnega partnerstva pri uveljavljanju evropskih standardov v energetski politiki in pravilih, podpiranju razvoja infrastrukture ter pri povezovanju, energetski učinkovitosti in uporabi obnovljivih virov energije; pozdravlja pobudo o partnerstvu za spodbujanje energetske učinkovitosti in varstva okolja v vzhodni Evropi (E5P) in upa, da bodo pri tej pobudi poleg Ukrajine kmalu sodelovale tudi druge države vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

114.

poudarja pomen sodelovanja v okviru platforme za zagotavljanje zanesljive oskrbe z energijo vzhodnega partnerstva pri uveljavljanju evropskih standardov v energetski politiki in pravilih, podpiranju razvoja infrastrukture ter pri povezovanju, energetski učinkovitosti in uporabi obnovljivih virov energije; pozdravlja pobudo o partnerstvu za spodbujanje energetske učinkovitosti in varstva okolja v vzhodni Evropi (E5P) in upa, da bodo pri tej pobudi poleg Ukrajine kmalu sodelovale tudi druge države vzhodnega partnerstva;

| 115. | opozarja na nedavna trenja v vzhodnem Sredozemlju v zvezi z obstojem ogljikovodikov; poudarja, da je treba energijo uporabljati kot gibalo miru, sodelovanja in stabilnosti na tem območju; |
| --- | --- |

115.

opozarja na nedavna trenja v vzhodnem Sredozemlju v zvezi z obstojem ogljikovodikov; poudarja, da je treba energijo uporabljati kot gibalo miru, sodelovanja in stabilnosti na tem območju;

*

* *

| 116. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

116.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 64.

---

Sreda, 13. junij 2012

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/42

---

Sreda, 13. junij 2012Večletni finančni okvir in lastna sredstva

P7_TA(2012)0245

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o večletnem finančnem okviru in lastnih sredstvih (2012/2678(RSP))

2013/C 332 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 311 in 312 te pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 311 in 312 te pogodbe,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: nov večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: nov večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (2),

| — | ob upoštevanju predlogov Komisije z dne 29. junija 2011 – proračun za Evropo 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predlogov Komisije z dne 29. junija 2011 – proračun za Evropo 2020,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker mora Svet v skladu s členom 312(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije soglasno sprejeti uredbo, ki določa večletni finančni okvir, potem ko pridobi soglasje Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

A.

ker mora Svet v skladu s členom 312(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije soglasno sprejeti uredbo, ki določa večletni finančni okvir, potem ko pridobi soglasje Evropskega parlamenta;

| B. | ker si mora v skladu s členom 311 Pogodbe o delovanju Evropske unije Unija sama zagotoviti sredstva, potrebna za izpolnitev svojih ciljev in izvajanje politik, in ker se mora v celoti financirati iz lastnih sredstev; |
| --- | --- |

B.

ker si mora v skladu s členom 311 Pogodbe o delovanju Evropske unije Unija sama zagotoviti sredstva, potrebna za izpolnitev svojih ciljev in izvajanje politik, in ker se mora v celoti financirati iz lastnih sredstev;

| C. | ker namerava sedanje dansko predsedstvo na junijskem srečanju Evropskega sveta predložiti "pogajalsko škatlo", s katero bo predlagalo možnosti za vse vidike pogajanj, vključno s prihodki, vendar v tej fazi brez kakršnih koli zneskov; |
| --- | --- |

C.

ker namerava sedanje dansko predsedstvo na junijskem srečanju Evropskega sveta predložiti "pogajalsko škatlo", s katero bo predlagalo možnosti za vse vidike pogajanj, vključno s prihodki, vendar v tej fazi brez kakršnih koli zneskov;

| D. | ker je v prej omenjeni resoluciji z dne 8. junija 2011 določil politične prednostne naloge za naslednji večletni finančni okvir v zakonodajnem in proračunskem smislu in tako zagotovil dobro osnovo za pogajanja; |
| --- | --- |

D.

ker je v prej omenjeni resoluciji z dne 8. junija 2011 določil politične prednostne naloge za naslednji večletni finančni okvir v zakonodajnem in proračunskem smislu in tako zagotovil dobro osnovo za pogajanja;

| E. | ker bosta večletne programe, povezane z naslednjim večletnim finančnim okvirom, sprejela Parlament in Svet v skladu z rednim zakonodajnim postopkom; |
| --- | --- |

E.

ker bosta večletne programe, povezane z naslednjim večletnim finančnim okvirom, sprejela Parlament in Svet v skladu z rednim zakonodajnim postopkom;

| F. | ker je že večkrat pozval k oblikovanju novih in resnično lastnih sredstev; |
| --- | --- |

F.

ker je že večkrat pozval k oblikovanju novih in resnično lastnih sredstev;

| 1. | opozarja, da je proračun EU proračun naložb z močnim učinkom finančnega vzvoda, saj je 94 % odobritev namenjenih spodbujanju gospodarske rasti in delovnih mest ter vlogi Unije kot svetovnega akterja; poudarja, da se kljub temu, da je velikost proračuna EU omejena – pomeni le 2 % javnih izdatkov v Uniji – vanj stekajo sredstva, ima vlogo pospeševalca ter zagotavlja ekonomijo obsega in čezmejne učinke za izpolnitev dogovorjenih političnih ciljev EU; je trdno prepričan, da je proračun EU zelo močno orodje za povečanje strateških naložb z evropsko dodano vrednostjo in za ponovno oživitev evropskega gospodarstva z ustvarjanjem rasti in delovnih mest, pri čemer si prizadeva za spodbujanje gospodarske in socialne kohezije po vsej Uniji; zato poudarja, da mora proračun EU imeti strateško vlogo ob hkratnih ukrepih proračunske konsolidacije, ki trenutno veljajo za nacionalne proračune; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je proračun EU proračun naložb z močnim učinkom finančnega vzvoda, saj je 94 % odobritev namenjenih spodbujanju gospodarske rasti in delovnih mest ter vlogi Unije kot svetovnega akterja; poudarja, da se kljub temu, da je velikost proračuna EU omejena – pomeni le 2 % javnih izdatkov v Uniji – vanj stekajo sredstva, ima vlogo pospeševalca ter zagotavlja ekonomijo obsega in čezmejne učinke za izpolnitev dogovorjenih političnih ciljev EU; je trdno prepričan, da je proračun EU zelo močno orodje za povečanje strateških naložb z evropsko dodano vrednostjo in za ponovno oživitev evropskega gospodarstva z ustvarjanjem rasti in delovnih mest, pri čemer si prizadeva za spodbujanje gospodarske in socialne kohezije po vsej Uniji; zato poudarja, da mora proračun EU imeti strateško vlogo ob hkratnih ukrepih proračunske konsolidacije, ki trenutno veljajo za nacionalne proračune;

| 2. | spominja, da je v svoji resoluciji z dne 8. junija 2011 z veliko večino sprejel poročila posebnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013 (SURE), katerega vsebina je še vedno povsem veljavna in ki mora veljati kot pogajalsko izhodišče za naslednji večletni finančni okvir 2014–2020; ponovno izjavlja, da političnih ciljev Unije ne bo možno doseči brez financiranja iz stabilnega proračuna EU; poudarja, da bi morala strategija Evropa 2020, ki jo je sprejelo vseh 27 držav članic, z ustvarjanjem delovnih mest ter pametno, trajnostno in vključujočo rastjo Unije pomagati, da si opomore od krize in postane še močnejša; ponovno podaja svoje stališče, da nasprotuje vsem predlogom, ki bi Uniji onemogočili, da odigra svojo vlogo in izpolni že sprejete politične zaveze oziroma se odzove na nove naloge; |
| --- | --- |

2.

spominja, da je v svoji resoluciji z dne 8. junija 2011 z veliko večino sprejel poročila posebnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013 (SURE), katerega vsebina je še vedno povsem veljavna in ki mora veljati kot pogajalsko izhodišče za naslednji večletni finančni okvir 2014–2020; ponovno izjavlja, da političnih ciljev Unije ne bo možno doseči brez financiranja iz stabilnega proračuna EU; poudarja, da bi morala strategija Evropa 2020, ki jo je sprejelo vseh 27 držav članic, z ustvarjanjem delovnih mest ter pametno, trajnostno in vključujočo rastjo Unije pomagati, da si opomore od krize in postane še močnejša; ponovno podaja svoje stališče, da nasprotuje vsem predlogom, ki bi Uniji onemogočili, da odigra svojo vlogo in izpolni že sprejete politične zaveze oziroma se odzove na nove naloge;

| 3. | vztraja, da bi moral proračun EU izkazovati ustrezno ravnovesje med prihodki iz resnično lastnih sredstev in odhodki, kot opredeljuje Pogodba; izjavlja, da ni pripravljen odobriti uredbe o naslednjem finančnem okviru brez političnega dogovora o reformi sistema lastnih sredstev, ki bo odpravila obstoječe rabate in preostale korekcijske mehanizme ter pripeljala do večje preglednosti, pravičnosti in vzdržnosti; pozdravlja zakonodajni predlog Komisije z dne 29. junija 2011 o reformi sistema lastnih sredstev, vključno s predlogom o davku na finančne transakcije in o novem davku EU na dodano vrednost kot lastnih sredstvih, s katerimi naj bi do leta 2020 zmanjšali delež prispevkov držav članic v proračun EU na osnovi BND na 40 %, in tako pripomogli k konsolidacijskim prizadevanjem držav članic; |
| --- | --- |

3.

vztraja, da bi moral proračun EU izkazovati ustrezno ravnovesje med prihodki iz resnično lastnih sredstev in odhodki, kot opredeljuje Pogodba; izjavlja, da ni pripravljen odobriti uredbe o naslednjem finančnem okviru brez političnega dogovora o reformi sistema lastnih sredstev, ki bo odpravila obstoječe rabate in preostale korekcijske mehanizme ter pripeljala do večje preglednosti, pravičnosti in vzdržnosti; pozdravlja zakonodajni predlog Komisije z dne 29. junija 2011 o reformi sistema lastnih sredstev, vključno s predlogom o davku na finančne transakcije in o novem davku EU na dodano vrednost kot lastnih sredstvih, s katerimi naj bi do leta 2020 zmanjšali delež prispevkov držav članic v proračun EU na osnovi BND na 40 %, in tako pripomogli k konsolidacijskim prizadevanjem držav članic;

| 4. | poziva, naj večletni finančni okvir 2014–2020 glede na makroekonomske razmere in izzive spreminjajočega se sveta in da bi bolje in učinkoviteje porabljali sredstva EU, zagotovi večjo prožnost proračuna znotraj postavk in med njimi ter med proračunskimi leti v okviru večletnega finančnega okvira, da bi se proračunska sredstva načrtovala ustrezno nastajajočim razmeram in prednostnim nalogam; vztraja pri načelu enotnosti proračuna EU in poudarja, da bi moral večletni finančni okvir vključevati vse politike in programe EU z ustreznimi sredstvi in tako prispevati k preglednosti, predvidljivosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

4.

poziva, naj večletni finančni okvir 2014–2020 glede na makroekonomske razmere in izzive spreminjajočega se sveta in da bi bolje in učinkoviteje porabljali sredstva EU, zagotovi večjo prožnost proračuna znotraj postavk in med njimi ter med proračunskimi leti v okviru večletnega finančnega okvira, da bi se proračunska sredstva načrtovala ustrezno nastajajočim razmeram in prednostnim nalogam; vztraja pri načelu enotnosti proračuna EU in poudarja, da bi moral večletni finančni okvir vključevati vse politike in programe EU z ustreznimi sredstvi in tako prispevati k preglednosti, predvidljivosti in odgovornosti;

| 5. | odločno zahteva, da se politična stališča, ki jih sprejme Evropski svet, dogovorijo med Parlamentom in Svetom, ki ga zastopa Svet za splošne zadeve, preden Svet uradno predloži svoje predloge, da bi pridobil odobritev Parlamenta o uredbi večletnega finančnega okvira skladno s členom 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije; poudarja, da bodo pogajanja o zakonodajnih predlogih, povezanih z večletnimi programi, potekala skladno z rednim zakonodajnim postopkom in da se bodo končala, ko bo dosežen dogovor o njihovih finančnih okvirih; je odločen, da bo po potrebi v celoti izkoristil pooblastila, povezana s postopkom odobritev in rednega zakonodajnega postopka skladno z določili Pogodbe; |
| --- | --- |

5.

odločno zahteva, da se politična stališča, ki jih sprejme Evropski svet, dogovorijo med Parlamentom in Svetom, ki ga zastopa Svet za splošne zadeve, preden Svet uradno predloži svoje predloge, da bi pridobil odobritev Parlamenta o uredbi večletnega finančnega okvira skladno s členom 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije; poudarja, da bodo pogajanja o zakonodajnih predlogih, povezanih z večletnimi programi, potekala skladno z rednim zakonodajnim postopkom in da se bodo končala, ko bo dosežen dogovor o njihovih finančnih okvirih; je odločen, da bo po potrebi v celoti izkoristil pooblastila, povezana s postopkom odobritev in rednega zakonodajnega postopka skladno z določili Pogodbe;

| 6. | poudarja, da bi se o ciljih in politikah večletnega finančnega okvira morali dogovoriti še preden se jim dodelijo zneski in poudarja, da bi morala Parlament in Svet pred dodelitvijo zneskov in končnimi popravki za celoten paket večletnega finančnega okvira opraviti temeljita pogajanja o vseh vidikih, povezanih s tem okvirom; meni, da je načelo, da ni nič dogovorjeno, dokler ni dogovorjeno vse, ustrezna metoda dela; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi se o ciljih in politikah večletnega finančnega okvira morali dogovoriti še preden se jim dodelijo zneski in poudarja, da bi morala Parlament in Svet pred dodelitvijo zneskov in končnimi popravki za celoten paket večletnega finančnega okvira opraviti temeljita pogajanja o vseh vidikih, povezanih s tem okvirom; meni, da je načelo, da ni nič dogovorjeno, dokler ni dogovorjeno vse, ustrezna metoda dela;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic ter drugim zadevnim institucijam in organom. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic ter drugim zadevnim institucijam in organom.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0266.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/44

---

Sreda, 13. junij 2012Trgovinska pogajanja EU z Japonsko

P7_TA(2012)0246

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o trgovinskih pogajanjih EU z Japonsko (2012/2651(RSP))

2013/C 332 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3(1)(e) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(1)(e) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 218(2) in (10) PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 218(2) in (10) PDEU,

| — | ob upoštevanju poročila svetovalne družbe Copenhagen Economics z naslovom "Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan" (Ocena trgovinskih ovir in ovir za naložbe med EU in Japonsko), objavljenega dne 30. novembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila svetovalne družbe Copenhagen Economics z naslovom "Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan" (Ocena trgovinskih ovir in ovir za naložbe med EU in Japonsko), objavljenega dne 30. novembra 2009,

| — | ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na 19. vrhunskem srečanju EU-Japonska 28. aprila 2010 v Tokiu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na 19. vrhunskem srečanju EU-Japonska 28. aprila 2010 v Tokiu,

| — | ob upoštevanju rezultatov javnega posvetovanja Komisije o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko, objavljenih dne 21. februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov javnega posvetovanja Komisije o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko, objavljenih dne 21. februarja 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2011,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko (1),

| — | ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na 20. vrhunskem srečanju EU-Japonska 28. maja 2011 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na 20. vrhunskem srečanju EU-Japonska 28. maja 2011 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju člena 90(2) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 90(2) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker sta Svet in Komisija ugotovila, da je sposobnost Japonske, da odstrani regulativne ovire za trgovanje, predpogoj za začetek pogajanj o prihodnjem trgovinskem sporazumu med EU in Japonsko, kar bi spodbudilo tesnejše gospodarsko povezovanje med tema strateškima trgovinskima partnerjema; |
| --- | --- |

A.

ker sta Svet in Komisija ugotovila, da je sposobnost Japonske, da odstrani regulativne ovire za trgovanje, predpogoj za začetek pogajanj o prihodnjem trgovinskem sporazumu med EU in Japonsko, kar bi spodbudilo tesnejše gospodarsko povezovanje med tema strateškima trgovinskima partnerjema;

| B. | ker so se voditelji na vrhu EU-Japonska, ki je bil 28. maja 2011 v Bruslju, odločili, da bosta obe strani začeli razpravljati o obsegu in ambicioznosti takih pogajanj; |
| --- | --- |

B.

ker so se voditelji na vrhu EU-Japonska, ki je bil 28. maja 2011 v Bruslju, odločili, da bosta obe strani začeli razpravljati o obsegu in ambicioznosti takih pogajanj;

| C. | ker je bila imenovana ocenjevalna skupina, ki bo ocenila skupno razumevanje obsega in ambicioznosti morebitnih trgovinskih pogajanj med Japonsko in EU; |
| --- | --- |

C.

ker je bila imenovana ocenjevalna skupina, ki bo ocenila skupno razumevanje obsega in ambicioznosti morebitnih trgovinskih pogajanj med Japonsko in EU;

| 1. | poziva Svet, naj ne dovoli, da bi se trgovinska pogajanja začela, preden bo Parlament na podlagi poročila pristojnega odbora izrazil svoje stališče o predlaganem pogajalskem mandatu; |
| --- | --- |

1.

poziva Svet, naj ne dovoli, da bi se trgovinska pogajanja začela, preden bo Parlament na podlagi poročila pristojnega odbora izrazil svoje stališče o predlaganem pogajalskem mandatu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje v vednost Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0225.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/45

---

Sreda, 13. junij 2012Gvineja Bissau

P7_TA(2012)0247

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o vojaškem udaru v Gvineji Bissau (2012/2660(RSP))

2013/C 332 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju dogodkov v Gvineji Bissau, povezanih s prvim krogom predsedniških volitev 18. marca 2012 in drugim krogom, napovedanim za 29. april 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogodkov v Gvineji Bissau, povezanih s prvim krogom predsedniških volitev 18. marca 2012 in drugim krogom, napovedanim za 29. april 2012,

| — | ob upoštevanju izjav varnostnega sveta Združenih narodov z dne 31. marca, 13. in 21. aprila ter 8. maja 2012 in njegove resolucije (2048) z dne 18. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav varnostnega sveta Združenih narodov z dne 31. marca, 13. in 21. aprila ter 8. maja 2012 in njegove resolucije (2048) z dne 18. maja 2012,

| — | ob upoštevanju izjav predsednika komisije Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) s 6., 12. in 19. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav predsednika komisije Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) s 6., 12. in 19. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 12. in 14. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 12. in 14. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju izjav generalnega sekretarja Združenih narodov s 13. in 16. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav generalnega sekretarja Združenih narodov s 13. in 16. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Evropske komisije z dne 13. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Evropske komisije z dne 13. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva Skupnosti portugalsko govorečih držav z dne 13. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva Skupnosti portugalsko govorečih držav z dne 13. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju resolucij z VIII. in IX. izredne seje sveta ministrov Skupnosti portugalsko govorečih držav z dne 14. aprila in 5. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij z VIII. in IX. izredne seje sveta ministrov Skupnosti portugalsko govorečih držav z dne 14. aprila in 5. maja 2012,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Mednarodne organizacije za frankofonijo z dne 16. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Mednarodne organizacije za frankofonijo z dne 16. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije s 17. in 24. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije s 17. in 24. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju sklepa stalnega sveta Mednarodne organizacije za frankofonijo z dne 18. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa stalnega sveta Mednarodne organizacije za frankofonijo z dne 18. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju skupne izjave skupine Afriške razvojne banke in skupine Svetovne banke z dne 19. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave skupine Afriške razvojne banke in skupine Svetovne banke z dne 19. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije s 23. aprila in 3. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije s 23. aprila in 3. maja 2012,

| — | ob upoštevanju končnega sporočila izrednega vrha vodij držav in vlad Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav s 26. aprila in 3. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega sporočila izrednega vrha vodij držav in vlad Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav s 26. aprila in 3. maja 2012,

| — | ob upoštevanju diplomatskih, gospodarskih in finančnih sankcij, ki jih je Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav naložila Gvineji Bissau 29. aprila in 31. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju diplomatskih, gospodarskih in finančnih sankcij, ki jih je Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav naložila Gvineji Bissau 29. aprila in 31. maja 2012,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila generalnega sekretarja ZN z dne 30. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila generalnega sekretarja ZN z dne 30. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 377/2012 z dne 3. maja 2012 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom, ki ogrožajo mir, varnost in stabilnost v Republiki Gvineji Bissau, in Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 458/2012 z dne 31. maja 2012 o izvajanju člena 11(1) Uredbe (EU) št. 377/2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 377/2012 z dne 3. maja 2012 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom, ki ogrožajo mir, varnost in stabilnost v Republiki Gvineji Bissau, in Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 458/2012 z dne 31. maja 2012 o izvajanju člena 11(1) Uredbe (EU) št. 377/2012,

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva v imenu Evropske unije z dne 18. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva v imenu Evropske unije z dne 18. maja 2012,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z 12. marca 2009 o Gvineji Bissau (1), 10. marca 2010 o izvajanju evropske varnostne strategije in skupne varnostne in obrambne politike (2) in 11. maja 2011 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o glavnih vidikih in osnovnih odločitvah skupne zunanje in varnostne politike v letu 2009 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z 12. marca 2009 o Gvineji Bissau (1), 10. marca 2010 o izvajanju evropske varnostne strategije in skupne varnostne in obrambne politike (2) in 11. maja 2011 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o glavnih vidikih in osnovnih odločitvah skupne zunanje in varnostne politike v letu 2009 (3),

| — | ob upoštevanju sporazuma iz Cotonouja, zlasti členov 1, 8, 9, 10, 11, 20 in 33, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz Cotonouja, zlasti členov 1, 8, 9, 10, 11, 20 in 33,

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so pripadniki oboroženih sil 12. aprila 2012 nasilno prevzeli oblast v Gvineji Bissau in zaprli začasnega predsednika Raimunda Pereiro ter predsednika vlade Carlosa Gomesa Júniorja; |
| --- | --- |

A.

ker so pripadniki oboroženih sil 12. aprila 2012 nasilno prevzeli oblast v Gvineji Bissau in zaprli začasnega predsednika Raimunda Pereiro ter predsednika vlade Carlosa Gomesa Júniorja;

| B. | ker so se ti nezakoniti dogodki zgodili dan pred začetkom volilne kampanje za drugi krog predsedniških volitev v Gvineji Bissau; |
| --- | --- |

B.

ker so se ti nezakoniti dogodki zgodili dan pred začetkom volilne kampanje za drugi krog predsedniških volitev v Gvineji Bissau;

| C. | ker je bila preglednost volilnega procesa v Gvineji Bissau, v katerem je predsednik vlade Gomes Júnior prejel 48,7 % glasov, priznana doma in v mednarodni skupnosti; |
| --- | --- |

C.

ker je bila preglednost volilnega procesa v Gvineji Bissau, v katerem je predsednik vlade Gomes Júnior prejel 48,7 % glasov, priznana doma in v mednarodni skupnosti;

| D. | ker je mednarodna skupnost splošno obsodila vojaški udar; |
| --- | --- |

D.

ker je mednarodna skupnost splošno obsodila vojaški udar;

| E. | ker so se pod okriljem Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav vojaški vodje in nekatere opozicijske stranke dogovorili o oblikovanju prehodnega nacionalnega sveta in prehodne vlade brez prostovoljne privolitve legitimnih političnih institucij v državi; |
| --- | --- |

E.

ker so se pod okriljem Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav vojaški vodje in nekatere opozicijske stranke dogovorili o oblikovanju prehodnega nacionalnega sveta in prehodne vlade brez prostovoljne privolitve legitimnih političnih institucij v državi;

| F. | ker je zaradi desetletij trajajoče politične nestabilnosti Gvineja Bissau v globoki politični, upravni in humanitarni krizi; |
| --- | --- |

F.

ker je zaradi desetletij trajajoče politične nestabilnosti Gvineja Bissau v globoki politični, upravni in humanitarni krizi;

| G. | ker se v Gvineji Bissau vojaški vrh vedno znova in nevzdržno vmešava v politično življenje v državi, to pa izredno negativno vpliva na proces institucionalizacije demokracije, vzpostavljanje pravne države, varnost prebivalstva in razvoj gospodarstva; |
| --- | --- |

G.

ker se v Gvineji Bissau vojaški vrh vedno znova in nevzdržno vmešava v politično življenje v državi, to pa izredno negativno vpliva na proces institucionalizacije demokracije, vzpostavljanje pravne države, varnost prebivalstva in razvoj gospodarstva;

| H. | ker nestabilnost v Gvineji Bissau onemogoča učinkovit boj proti trgovanju z mamili, poleg tega pa ogroža tudi utrditev miru v državi in stabilnost zahodnoafriške regije; |
| --- | --- |

H.

ker nestabilnost v Gvineji Bissau onemogoča učinkovit boj proti trgovanju z mamili, poleg tega pa ogroža tudi utrditev miru v državi in stabilnost zahodnoafriške regije;

| I. | ker je bilo predvideno, da se za Gvinejo Bissau iz desetega Evropskega razvojnega sklada (2008-2013) skupaj nameni 102,8 milijona EUR; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo predvideno, da se za Gvinejo Bissau iz desetega Evropskega razvojnega sklada (2008-2013) skupaj nameni 102,8 milijona EUR;

| J. | ker je gospodarstvo Gvineje Bissau eno najrevnejših in najodvisnejših v zahodnoafriški regiji in ker mednarodna pomoč znaša 80 % državnega proračuna; |
| --- | --- |

J.

ker je gospodarstvo Gvineje Bissau eno najrevnejših in najodvisnejših v zahodnoafriški regiji in ker mednarodna pomoč znaša 80 % državnega proračuna;

| K. | ker sedanje politične razmere v državi odvračajo pozornost od potreb prebivalstva in od zaostrovanja tamkajšnje humanitarne krize; |
| --- | --- |

K.

ker sedanje politične razmere v državi odvračajo pozornost od potreb prebivalstva in od zaostrovanja tamkajšnje humanitarne krize;

| L. | ker je misija EU za reformo varnostnega sektorja v Gvineji Bissau, ki se je začela junija 2008 in je potekala v okviru skupne varnostne in obrambne politike, presodila, da je njen mandat zaključen, in 30. septembra 2010 zapustila državo; |
| --- | --- |

L.

ker je misija EU za reformo varnostnega sektorja v Gvineji Bissau, ki se je začela junija 2008 in je potekala v okviru skupne varnostne in obrambne politike, presodila, da je njen mandat zaključen, in 30. septembra 2010 zapustila državo;

| 1. | najostreje obsoja vojaške sile Gvineje Bissau zaradi neustavnega prevzema oblasti 12. aprila 2012; |
| --- | --- |

1.

najostreje obsoja vojaške sile Gvineje Bissau zaradi neustavnega prevzema oblasti 12. aprila 2012;

| 2. | je seznanjen, da sta bila začasni predsednik in predsednik vlade 27. aprila 2012 izpuščena in da sta morala zapustiti državo, ter zahteva, da se jima omogoči svobodno in polno uživanje državljanskih in političnih pravic; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen, da sta bila začasni predsednik in predsednik vlade 27. aprila 2012 izpuščena in da sta morala zapustiti državo, ter zahteva, da se jima omogoči svobodno in polno uživanje državljanskih in političnih pravic;

| 3. | zahteva absolutno spoštovanje telesne nedotakljivosti vseh javnih uslužbencev in drugih državljanov, ki so jih zajeli vojaški uporniki, ter poziva k njihovi brezpogojni izpustitvi in koncu nasilja, ropanja in ustrahovanja; |
| --- | --- |

3.

zahteva absolutno spoštovanje telesne nedotakljivosti vseh javnih uslužbencev in drugih državljanov, ki so jih zajeli vojaški uporniki, ter poziva k njihovi brezpogojni izpustitvi in koncu nasilja, ropanja in ustrahovanja;

| 4. | obsoja nasilno zatrtje miroljubnih demonstracij, na katerih so ljudje pozivali, da se ponovno vzpostavi pravna država, zlasti 25. maja 2012 v Bissauju; |
| --- | --- |

4.

obsoja nasilno zatrtje miroljubnih demonstracij, na katerih so ljudje pozivali, da se ponovno vzpostavi pravna država, zlasti 25. maja 2012 v Bissauju;

| 5. | poziva vse vpletene, naj nemudoma opustijo nasilne in nezakonite ukrepe, ter opominja, da se je vojska zavezala spoštovanju ustave Gvineje Bissau; |
| --- | --- |

5.

poziva vse vpletene, naj nemudoma opustijo nasilne in nezakonite ukrepe, ter opominja, da se je vojska zavezala spoštovanju ustave Gvineje Bissau;

| 6. | poziva mednarodno skupnost, naj vpliva, kolikor je potrebno, in zagotovi vso podporo, potrebno za temeljito preiskavo teh nezakonitih dejanj in privedbo odgovornih pred sodišče; |
| --- | --- |

6.

poziva mednarodno skupnost, naj vpliva, kolikor je potrebno, in zagotovi vso podporo, potrebno za temeljito preiskavo teh nezakonitih dejanj in privedbo odgovornih pred sodišče;

| 7. | zavrača vzpostavitev samozvanih „vojaškega vodstva“, „prehodnega nacionalnega sveta“ in „prehodne vlade“; poudarja, da ne priznava samooklicanih vojaških in prehodnih institucij, ter poziva mednarodno skupnost, naj stori isto; |
| --- | --- |

7.

zavrača vzpostavitev samozvanih „vojaškega vodstva“, „prehodnega nacionalnega sveta“ in „prehodne vlade“; poudarja, da ne priznava samooklicanih vojaških in prehodnih institucij, ter poziva mednarodno skupnost, naj stori isto;

| 8. | opozarja na načelo Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav, da se ne tolerira oblasti, ki je bila pridobljena ali se ohranja z neustavnimi ali nedemokratičnimi sredstvi, in ga podpira ter meni, da je prehodni sporazum v Gvineji Bissau v očitnem nasprotju s tem načelom, da krši ustavo države in da legitimira državni udar; |
| --- | --- |

8.

opozarja na načelo Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav, da se ne tolerira oblasti, ki je bila pridobljena ali se ohranja z neustavnimi ali nedemokratičnimi sredstvi, in ga podpira ter meni, da je prehodni sporazum v Gvineji Bissau v očitnem nasprotju s tem načelom, da krši ustavo države in da legitimira državni udar;

| 9. | zahteva, da se nemudoma ponovno vzpostavi ustavni red in pravna država ter zaključi postopek volitev, tudi parlamentarnih, in tako prebivalcem Gvineje Bissau omogoči svobodno odločanje o njihovi usodi na svobodnih in poštenih volitvah; |
| --- | --- |

9.

zahteva, da se nemudoma ponovno vzpostavi ustavni red in pravna država ter zaključi postopek volitev, tudi parlamentarnih, in tako prebivalcem Gvineje Bissau omogoči svobodno odločanje o njihovi usodi na svobodnih in poštenih volitvah;

| 10. | zavrača vse zunanje poskuse izkoriščanja trenutnih razmer v Gvineji Bissau, ki bi ogrozili suverenost gvinejskega ljudstva ter ozemeljsko celovitost in neodvisnost te države; |
| --- | --- |

10.

zavrača vse zunanje poskuse izkoriščanja trenutnih razmer v Gvineji Bissau, ki bi ogrozili suverenost gvinejskega ljudstva ter ozemeljsko celovitost in neodvisnost te države;

| 11. | zahteva, naj se v celoti ponovno vzpostavijo in zagotovijo temelje svoboščine, vključno s svobodo izražanja in svobodo medijev, svobodo zbiranja in združevanja ter svobodo gibanja; |
| --- | --- |

11.

zahteva, naj se v celoti ponovno vzpostavijo in zagotovijo temelje svoboščine, vključno s svobodo izražanja in svobodo medijev, svobodo zbiranja in združevanja ter svobodo gibanja;

| 12. | poziva k mirnemu reševanju sporov s političnimi sredstvi v okviru legitimnih institucij Gvineje Bissau; |
| --- | --- |

12.

poziva k mirnemu reševanju sporov s političnimi sredstvi v okviru legitimnih institucij Gvineje Bissau;

| 13. | poziva politične stranke, naj dosežejo soglasje glede celostnega procesa reform, ki naj kot prvi korak na poti do politične stabilnosti zajame vojsko, policijo, varnostni sektor in pravosodni sistem; |
| --- | --- |

13.

poziva politične stranke, naj dosežejo soglasje glede celostnega procesa reform, ki naj kot prvi korak na poti do politične stabilnosti zajame vojsko, policijo, varnostni sektor in pravosodni sistem;

| 14. | podpira prizadevanja v državi in na mednarodni ravni za vrnitev zaupanja med politične akterje, vojaške in varnostne sile ter civilno družbo, da se ponovno vzpostavi normalna ustavnosti v državi; |
| --- | --- |

14.

podpira prizadevanja v državi in na mednarodni ravni za vrnitev zaupanja med politične akterje, vojaške in varnostne sile ter civilno družbo, da se ponovno vzpostavi normalna ustavnosti v državi;

| 15. | ponavlja svoje trdno prepričanje, da obstaja nevarnost, da bo Gvineja Bissau ostala vojaško nestabilna in nezmožna odpraviti nebrzdano korupcijo ali spremeniti svoj položaj osrednje tranzitne države za droge, dokler bodo njene institucije strukturno šibke; |
| --- | --- |

15.

ponavlja svoje trdno prepričanje, da obstaja nevarnost, da bo Gvineja Bissau ostala vojaško nestabilna in nezmožna odpraviti nebrzdano korupcijo ali spremeniti svoj položaj osrednje tranzitne države za droge, dokler bodo njene institucije strukturno šibke;

| 16. | poudarja, da je treba vzpostaviti krizno kontaktno skupino za Gvinejo Bissau, ki jo bodo koordinirali Združeni narodi, v njej pa bodo predstavniki Afriške unije, Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav in Skupnosti portugalsko govorečih držav, kot je navedeno v posebnem poročilu generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 30. aprila 2012 o razmerah v Gvineji Bissau, ter poziva, da se EU vključi v to skupino; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba vzpostaviti krizno kontaktno skupino za Gvinejo Bissau, ki jo bodo koordinirali Združeni narodi, v njej pa bodo predstavniki Afriške unije, Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav in Skupnosti portugalsko govorečih držav, kot je navedeno v posebnem poročilu generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 30. aprila 2012 o razmerah v Gvineji Bissau, ter poziva, da se EU vključi v to skupino;

| 17. | podpira pripravljenost EU za sodelovanje z zahodnoafriškimi državami in regionalnimi ter mednarodnimi partnerji, vključno z Združenimi narodi, Afriško unijo, Skupnostjo portugalsko govorečih držav in Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav, da bi prišlo do vzpostavitve učinkovitega partnerstva, ki bi lahko prispevalo k izgradnji miru in dolgoročni stabilizaciji Gvineje Bissau; |
| --- | --- |

17.

podpira pripravljenost EU za sodelovanje z zahodnoafriškimi državami in regionalnimi ter mednarodnimi partnerji, vključno z Združenimi narodi, Afriško unijo, Skupnostjo portugalsko govorečih držav in Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav, da bi prišlo do vzpostavitve učinkovitega partnerstva, ki bi lahko prispevalo k izgradnji miru in dolgoročni stabilizaciji Gvineje Bissau;

| 18. | pozdravlja obžalovanja vredne, a potrebne diplomatske, gospodarske in finančne sankcije, ki jih je Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav naložila Gvineji Bissau, omejevalne ukrepe proti nekaterim osebam, subjektom in organom, ki ogrožajo mir, varnost in stabilnost v Republiki Gvineji Bissau, ki jih je sprejel Svet Evropske unije, in prepoved potovanj za posameznike, ki jo je uvedel varnostni svet Združenih narodov; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja obžalovanja vredne, a potrebne diplomatske, gospodarske in finančne sankcije, ki jih je Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav naložila Gvineji Bissau, omejevalne ukrepe proti nekaterim osebam, subjektom in organom, ki ogrožajo mir, varnost in stabilnost v Republiki Gvineji Bissau, ki jih je sprejel Svet Evropske unije, in prepoved potovanj za posameznike, ki jo je uvedel varnostni svet Združenih narodov;

| 19. | poziva mednarodne partnerje, naj stalno in pozorno spremljajo razmere v Gvineji Bissau in naj bodo pripravljeni ponovno preučiti ustreznost sprejetih ukrepov, tudi njihovo zaostritev, pri tem pa naj si po svojih najboljših močeh prizadevajo, da ti ne bi imeli negativnih posledic za prebivalstvo; |
| --- | --- |

19.

poziva mednarodne partnerje, naj stalno in pozorno spremljajo razmere v Gvineji Bissau in naj bodo pripravljeni ponovno preučiti ustreznost sprejetih ukrepov, tudi njihovo zaostritev, pri tem pa naj si po svojih najboljših močeh prizadevajo, da ti ne bi imeli negativnih posledic za prebivalstvo;

| 20. | je seznanjen z odločitvijo Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav, da napoti enote, ki jih ima v pripravljenosti, da zaščitijo umik angolske misije za tehnično vojaško pomoč (MISSANG), ter o prihodu prvega kontingenta teh sil v Gvinejo Bissau; |
| --- | --- |

20.

je seznanjen z odločitvijo Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav, da napoti enote, ki jih ima v pripravljenosti, da zaščitijo umik angolske misije za tehnično vojaško pomoč (MISSANG), ter o prihodu prvega kontingenta teh sil v Gvinejo Bissau;

| 21. | pozdravlja pobudo Skupnosti portugalsko govorečih držav, da bi se v okviru Združenih narodov ustanovile stabilizacijske sile za Gvinejo Bissau, njihov mandat pa bi določil varnostni svet Združenih narodov skupaj z Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav, Afriško unijo in Evropsko unijo, ob tem pa bi se upoštevale izkušnje angolske vojaške misije v Gvineji Bissau (MISSANG); |
| --- | --- |

21.

pozdravlja pobudo Skupnosti portugalsko govorečih držav, da bi se v okviru Združenih narodov ustanovile stabilizacijske sile za Gvinejo Bissau, njihov mandat pa bi določil varnostni svet Združenih narodov skupaj z Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav, Afriško unijo in Evropsko unijo, ob tem pa bi se upoštevale izkušnje angolske vojaške misije v Gvineji Bissau (MISSANG);

| 22. | poziva Svet, naj s svetovanjem in pomočjo podpre nujno reformo obrambnega in varnostnega sektorja v Gvineji Bissau, hkrati pa naj preuči možnost učinkovite podpore mednarodni stabilizacijski operaciji v okviru SVOP; |
| --- | --- |

22.

poziva Svet, naj s svetovanjem in pomočjo podpre nujno reformo obrambnega in varnostnega sektorja v Gvineji Bissau, hkrati pa naj preuči možnost učinkovite podpore mednarodni stabilizacijski operaciji v okviru SVOP;

| 23. | poziva Evropsko unijo, ZN, Afriško unijo, Gospodarsko skupnost zahodnoafriških držav in Skupnosti portugalsko govorečih držav, naj skupaj uskladijo različne vojaške sile sosednjih držav, ki so že na mestu, tudi sile iz Angole, Nigerije, Senegala in Burkine Faso; |
| --- | --- |

23.

poziva Evropsko unijo, ZN, Afriško unijo, Gospodarsko skupnost zahodnoafriških držav in Skupnosti portugalsko govorečih držav, naj skupaj uskladijo različne vojaške sile sosednjih držav, ki so že na mestu, tudi sile iz Angole, Nigerije, Senegala in Burkine Faso;

| 24. | poziva EU, naj od oblasti držav, ki so dale na voljo svoje vojaške in varnostne sile (vse so države partnerice AKP), zahteva, da se te ne bodo uporabile v podporo nelegitimni ureditvi, kot to zahtevajo snovalci državnega udara in samozvane prehodne oblasti, ter da ne bodo kršile človekovih pravic prebivalcev Gvineje Bissau; |
| --- | --- |

24.

poziva EU, naj od oblasti držav, ki so dale na voljo svoje vojaške in varnostne sile (vse so države partnerice AKP), zahteva, da se te ne bodo uporabile v podporo nelegitimni ureditvi, kot to zahtevajo snovalci državnega udara in samozvane prehodne oblasti, ter da ne bodo kršile človekovih pravic prebivalcev Gvineje Bissau;

| 25. | obžaluje, da se je misija za reformo varnostnega sektorja v Gvineji Bissau končala leta 2010; |
| --- | --- |

25.

obžaluje, da se je misija za reformo varnostnega sektorja v Gvineji Bissau končala leta 2010;

| 26. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Svet, naj preučita možnost napotitve nove misije za reformo varnostnega sektorja v Gvinejo Bissau, ki bi imela razširjen mandat za pomoč pri reformi varnostnega in obrambnega sektorja, spodbujanju izgradnje zmogljivosti, reformi javne uprave in podpori pravni državi, takoj ko bo legitimna oblast ponovno prevzela celovito izvajanje oblasti v Gvineji Bissau in zaprosila za takšno misijo; |
| --- | --- |

26.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Svet, naj preučita možnost napotitve nove misije za reformo varnostnega sektorja v Gvinejo Bissau, ki bi imela razširjen mandat za pomoč pri reformi varnostnega in obrambnega sektorja, spodbujanju izgradnje zmogljivosti, reformi javne uprave in podpori pravni državi, takoj ko bo legitimna oblast ponovno prevzela celovito izvajanje oblasti v Gvineji Bissau in zaprosila za takšno misijo;

| 27. | ponovno poziva Svet in podpredsednico/visoko predstavnico, naj razmislita o novih načinih za pomoč legitimni vladi Gvineje Bissau v boju proti trgovini z mamili in organiziranemu kriminalu, da ta država ne bi postala še ena propadla „narkodržava“; |
| --- | --- |

27.

ponovno poziva Svet in podpredsednico/visoko predstavnico, naj razmislita o novih načinih za pomoč legitimni vladi Gvineje Bissau v boju proti trgovini z mamili in organiziranemu kriminalu, da ta država ne bi postala še ena propadla „narkodržava“;

| 28. | opozarja, da je trgovina z mamili v Gvineji Bissau usmerjena proti evropskemu trgu ter da je povezana z drugimi kriminalnimi mrežami, ki delujejo v tej regiji, tudi s terorizmom v Sahelu in predvsem v Nigeriji; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da je trgovina z mamili v Gvineji Bissau usmerjena proti evropskemu trgu ter da je povezana z drugimi kriminalnimi mrežami, ki delujejo v tej regiji, tudi s terorizmom v Sahelu in predvsem v Nigeriji;

| 29. | poziva k okrepljenemu sodelovanju EU in mednarodnemu sodelovanju za izgradnjo demokratične in stabilne Gvineje Bissau; |
| --- | --- |

29.

poziva k okrepljenemu sodelovanju EU in mednarodnemu sodelovanju za izgradnjo demokratične in stabilne Gvineje Bissau;

| 30. | opozarja na humanitarne razmere v Gvineji Bissau, zlasti razmere, v katerih so notranje razseljeni in begunci, ter tveganje epidemij in nevarnost za zanesljivo preskrbo s hrano in zdravstveno oskrbo ter prosi EU in mednarodno skupnost, naj nemudoma sprejmeta konkretne in ustrezne ukrepe pomoči; |
| --- | --- |

30.

opozarja na humanitarne razmere v Gvineji Bissau, zlasti razmere, v katerih so notranje razseljeni in begunci, ter tveganje epidemij in nevarnost za zanesljivo preskrbo s hrano in zdravstveno oskrbo ter prosi EU in mednarodno skupnost, naj nemudoma sprejmeta konkretne in ustrezne ukrepe pomoči;

| 31. | prosi Komisijo, naj še naprej zagotavlja humanitarno pomoč in nudi neposredno podporo prebivalstvu; |
| --- | --- |

31.

prosi Komisijo, naj še naprej zagotavlja humanitarno pomoč in nudi neposredno podporo prebivalstvu;

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, generalnima sekretarjema Združenih narodov in Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav, institucijam Afriške unije, skupni parlamentarni skupščini AKP-EU, sekretariatu Skupnosti portugalsko govorečih držav ter vladi in parlamentu Gvineje Bissau. |
| --- | --- |

32.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, generalnima sekretarjema Združenih narodov in Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav, institucijam Afriške unije, skupni parlamentarni skupščini AKP-EU, sekretariatu Skupnosti portugalsko govorečih držav ter vladi in parlamentu Gvineje Bissau.

---

(1)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 178.

(2)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 63.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0227.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/49

---

Sreda, 13. junij 2012Sudan in Južni Sudan

P7_TA(2012)0248

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o razmerah v Sudanu in Južnem Sudanu (2012/2659(RSP))

2013/C 332 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Sudanu,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta ZN št. 2046 (2012) z dne 2. maja 2012 o Sudanu in Južnem Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta ZN št. 2046 (2012) z dne 2. maja 2012 o Sudanu in Južnem Sudanu,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Komisije Catherine Ashton, ki je pozdravila resolucijo varnostnega sveta ZN št. 2046 (2012) z dne 2. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Komisije Catherine Ashton, ki je pozdravila resolucijo varnostnega sveta ZN št. 2046 (2012) z dne 2. maja 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Sudanu z dne 31. januarja 2011 in Sklepa Sveta z dne 23. maja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Sudanu z dne 31. januarja 2011 in Sklepa Sveta z dne 23. maja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju o nenasilju in sodelovanju, ki sta ga dne 10. februarja 2012 podpisala Sudan in Južni Sudan, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju o nenasilju in sodelovanju, ki sta ga dne 10. februarja 2012 podpisala Sudan in Južni Sudan,

| — | ob upoštevanju izjav predstavnika za stike z javnostjo visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 28. marca 2012 in 11. aprila 2012 o oboroženih spopadih na meji med Sudanom in Južnim Sudanom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav predstavnika za stike z javnostjo visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 28. marca 2012 in 11. aprila 2012 o oboroženih spopadih na meji med Sudanom in Južnim Sudanom,

| — | ob upoštevanju izjave Afriške unije z dne 17. aprila 2012, ki poziva Sudan in Južni Sudan, naj odgovorno ravnata ter spoštujeta pozive Afriške unije in mednarodne skupnosti k takojšnjemu prenehanju konflikta med državama, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Afriške unije z dne 17. aprila 2012, ki poziva Sudan in Južni Sudan, naj odgovorno ravnata ter spoštujeta pozive Afriške unije in mednarodne skupnosti k takojšnjemu prenehanju konflikta med državama,

| — | ob upoštevanju izjave predstavnika za stike z javnostjo generalnega sekretarja ZN z dne 16. aprila 2012 o razmerah v Sudanu in Južnem Sudanu, v kateri je izrazil globoko zaskrbljenost zaradi nenehnih izbruhov sovražnosti med državama, vključno z njihovimi posledicami za nedolžne civiliste, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predstavnika za stike z javnostjo generalnega sekretarja ZN z dne 16. aprila 2012 o razmerah v Sudanu in Južnem Sudanu, v kateri je izrazil globoko zaskrbljenost zaradi nenehnih izbruhov sovražnosti med državama, vključno z njihovimi posledicami za nedolžne civiliste,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja ZN Ban Ki Muna z dne 19. aprila 2012, v kateri je Sudan in Južni Sudan pozval, naj ustavita medsebojno sovražnost in spopade, ki so v dveh desetletjih terjali že več milijonov življenj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja ZN Ban Ki Muna z dne 19. aprila 2012, v kateri je Sudan in Južni Sudan pozval, naj ustavita medsebojno sovražnost in spopade, ki so v dveh desetletjih terjali že več milijonov življenj,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. aprila 2012 (s 3159. seje Sveta za zunanje zadeve), v katerih poudarja globoko zaskrbljenost EU zaradi zaostrovanja konflikta med Sudanom in Južnim Sudanom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. aprila 2012 (s 3159. seje Sveta za zunanje zadeve), v katerih poudarja globoko zaskrbljenost EU zaradi zaostrovanja konflikta med Sudanom in Južnim Sudanom,

| — | ob upoštevanju načrta za Sudan in Južni Sudan iz sporočila, ki ga je 24. aprila 2012 izdal mirovni in varnostni svet Afriške unije in ga EU v celoti podpira, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta za Sudan in Južni Sudan iz sporočila, ki ga je 24. aprila 2012 izdal mirovni in varnostni svet Afriške unije in ga EU v celoti podpira,

| — | ob upoštevanju sudanskega celovitega mirovnega sporazuma iz leta 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sudanskega celovitega mirovnega sporazuma iz leta 2005,

| — | ob upoštevanju misije ZN v Južnem Sudanu (UNMISS) in začasnih varnostnih sil ZN za Abjei (UNIFSA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju misije ZN v Južnem Sudanu (UNMISS) in začasnih varnostnih sil ZN za Abjei (UNIFSA),

| — | ob upoštevanju izjave sopredsednikov skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o Sudanu in Južnem Sudanu, ki jo je ta skupščina sprejela 30. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave sopredsednikov skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o Sudanu in Južnem Sudanu, ki jo je ta skupščina sprejela 30. maja 2012,

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so ponavljajoči se incidenti čezmejnega nasilja med Sudanom in Južnim Sudanom, vključno s premiki čet, zasedbo in okupacijo mesta Heglig, podporo nadomestnim silam in upornikom nasprotne strani ter boji med sudanskimi oboroženimi silami (SAF) in sudansko ljudsko osvobodilno vojsko (SPLA), konflikt stopnjevali do resničnega spopada; |
| --- | --- |

A.

ker so ponavljajoči se incidenti čezmejnega nasilja med Sudanom in Južnim Sudanom, vključno s premiki čet, zasedbo in okupacijo mesta Heglig, podporo nadomestnim silam in upornikom nasprotne strani ter boji med sudanskimi oboroženimi silami (SAF) in sudansko ljudsko osvobodilno vojsko (SPLA), konflikt stopnjevali do resničnega spopada;

| B. | ker so spopadi med Sudanom in Južnim Sudanom ter še vedno trajajoči spopadi v sudanskih zveznih državah Južni Kordofan in Modri Nil privedli do hude humanitarne krize; |
| --- | --- |

B.

ker so spopadi med Sudanom in Južnim Sudanom ter še vedno trajajoči spopadi v sudanskih zveznih državah Južni Kordofan in Modri Nil privedli do hude humanitarne krize;

| C. | ker so zaradi pomanjkanja dogovora o prehodni gospodarski ureditvi med državama, med drugim o uporabi nafte, oblasti v Kartumu zaplenile nafto iz Južnega Sudana, ta pa se odločil za prenehanje proizvodnje nafte, kar je pomembno prispevalo k sedanji krizi; |
| --- | --- |

C.

ker so zaradi pomanjkanja dogovora o prehodni gospodarski ureditvi med državama, med drugim o uporabi nafte, oblasti v Kartumu zaplenile nafto iz Južnega Sudana, ta pa se odločil za prenehanje proizvodnje nafte, kar je pomembno prispevalo k sedanji krizi;

| D. | ker je bil 29. junija 2011 sprejet sporazum med sudansko vlado in vlado Južnega Sudana o varnosti na mejah ter skupnem političnem in varnostnem mehanizmu, ki vsebuje tudi zavezo o vzpostavitvi varnega demilitariziranega obmejnega pasu, 30. julija 2011 pa sta vladi sklenili sporazum o misiji za podporo mejnemu nadzoru; |
| --- | --- |

D.

ker je bil 29. junija 2011 sprejet sporazum med sudansko vlado in vlado Južnega Sudana o varnosti na mejah ter skupnem političnem in varnostnem mehanizmu, ki vsebuje tudi zavezo o vzpostavitvi varnega demilitariziranega obmejnega pasu, 30. julija 2011 pa sta vladi sklenili sporazum o misiji za podporo mejnemu nadzoru;

| E. | ker je Južni Sudan napovedal takojšen umik iz območja Abjei v skladu s sporazumom med državama z dne 20. junija 2011; |
| --- | --- |

E.

ker je Južni Sudan napovedal takojšen umik iz območja Abjei v skladu s sporazumom med državama z dne 20. junija 2011;

| F. | ker osnutek sklepa skupnega političnega in varnostnega mehanizma, ki ga je obema stranema 4. aprila 2012 predlagala izvedbena skupina Afriške unije na visoki ravni, zagotavlja trdno podlago za vzpostavitev vzajemne varnosti na skupni meji med Sudanom in Južnim Sudanom; |
| --- | --- |

F.

ker osnutek sklepa skupnega političnega in varnostnega mehanizma, ki ga je obema stranema 4. aprila 2012 predlagala izvedbena skupina Afriške unije na visoki ravni, zagotavlja trdno podlago za vzpostavitev vzajemne varnosti na skupni meji med Sudanom in Južnim Sudanom;

| G. | ker je varnostni svet ZN v svoji resoluciji, ki jo je soglasno sprejel 2. maja 2012, pozdravil načrt za Sudan in Južni Sudan, da končata nasilje in v naslednjih treh mesecih rešita odprta vprašanja po odcepitvi; |
| --- | --- |

G.

ker je varnostni svet ZN v svoji resoluciji, ki jo je soglasno sprejel 2. maja 2012, pozdravil načrt za Sudan in Južni Sudan, da končata nasilje in v naslednjih treh mesecih rešita odprta vprašanja po odcepitvi;

| H. | ker sta Sudan in Južni Sudan pozdravila načrt in potrdila svoja prizadevanja za takojšnje prenehanje spopadov, vendar je stanje še vedno zelo napeto; |
| --- | --- |

H.

ker sta Sudan in Južni Sudan pozdravila načrt in potrdila svoja prizadevanja za takojšnje prenehanje spopadov, vendar je stanje še vedno zelo napeto;

| I. | ker sta 4. junija 2012 Sudan in Južni Sudan začela prve pogovore na visoki ravni o varnosti meje, potem ko je niz obmejnih spopadov že grozil, da se bo državljanska vojna spet razvnela; |
| --- | --- |

I.

ker sta 4. junija 2012 Sudan in Južni Sudan začela prve pogovore na visoki ravni o varnosti meje, potem ko je niz obmejnih spopadov že grozil, da se bo državljanska vojna spet razvnela;

| J. | ker je za EU zlasti pomembno, da začne mehanizem skupnega mejnega preverjanja in spremljanja takoj delovati z napotitvijo mednarodnih opazovalcev in drugega osebja na teren, da bodo spremljali dogajanje in pomagali zagotoviti skladnost; |
| --- | --- |

J.

ker je za EU zlasti pomembno, da začne mehanizem skupnega mejnega preverjanja in spremljanja takoj delovati z napotitvijo mednarodnih opazovalcev in drugega osebja na teren, da bodo spremljali dogajanje in pomagali zagotoviti skladnost;

| K. | ker je Sudan in Južni Sudan prizadela huda suša in so se ljudje začeli seliti na območja z več hrane, na podlagi podatkov ZN pa bi utegnilo približno milijon ljudi izstradati, če v naslednjih mesecih do njih ne bo prispela pomoč v hrani; |
| --- | --- |

K.

ker je Sudan in Južni Sudan prizadela huda suša in so se ljudje začeli seliti na območja z več hrane, na podlagi podatkov ZN pa bi utegnilo približno milijon ljudi izstradati, če v naslednjih mesecih do njih ne bo prispela pomoč v hrani;

| 1. | pozdravlja dejstvo, da sta Sudan in Južni Sudan soglašala s časovnim načrtom iz resolucije varnostnega sveta ZN št. 2046 (2012) z dne 2. maja 2012 in potrdila svojo zavezo takojšnjemu prenehanju sovražnosti; pozdravlja obnovitev neposrednih pogajanj v Adis Abebi in vlogo Afriške unije ter posredovanje Thaba Mbekija v tem procesu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da sta Sudan in Južni Sudan soglašala s časovnim načrtom iz resolucije varnostnega sveta ZN št. 2046 (2012) z dne 2. maja 2012 in potrdila svojo zavezo takojšnjemu prenehanju sovražnosti; pozdravlja obnovitev neposrednih pogajanj v Adis Abebi in vlogo Afriške unije ter posredovanje Thaba Mbekija v tem procesu;

| 2. | poziva Sudan in Južni Sudan, naj pokažeta politično in praktično pripravljenost za nadaljevanje po poti miru ter v stvarnih pogajanjih v okviru skupnega političnega in varnostnega mehanizma obravnavata varnostna vprašanja obeh strani, začenši z določitvijo varnega demilitariziranega obmejnega pasu in brezpogojnim umikom vseh oboroženih sil na svojo stran meje v skladu z že sprejetimi sporazumi, med katerimi je tudi sporazum o misiji za podporo mejnemu nadzoru z dne 30. julija 2011; |
| --- | --- |

2.

poziva Sudan in Južni Sudan, naj pokažeta politično in praktično pripravljenost za nadaljevanje po poti miru ter v stvarnih pogajanjih v okviru skupnega političnega in varnostnega mehanizma obravnavata varnostna vprašanja obeh strani, začenši z določitvijo varnega demilitariziranega obmejnega pasu in brezpogojnim umikom vseh oboroženih sil na svojo stran meje v skladu z že sprejetimi sporazumi, med katerimi je tudi sporazum o misiji za podporo mejnemu nadzoru z dne 30. julija 2011;

| 3. | poziva k takojšnjemu začetku delovanja mehanizma skupnega mejnega preverjanja in spremljanja z napotitvijo mednarodnih opazovalcev in drugega osebja na teren, da bodo spremljali izpolnjevanje nalog in pomagali zagotoviti skladnost; |
| --- | --- |

3.

poziva k takojšnjemu začetku delovanja mehanizma skupnega mejnega preverjanja in spremljanja z napotitvijo mednarodnih opazovalcev in drugega osebja na teren, da bodo spremljali izpolnjevanje nalog in pomagali zagotoviti skladnost;

| 4. | poziva Sudan in Južni Sudan, naj začneta izvajati še preostale vidike sporazuma z dne 20. junija 2011 o začasni varnostni in upravni ureditvi za območje Abjei, zlasti s popolnim umikom sil obeh držav s tega območja; pozdravlja umik vojske Južnega Sudana iz mesta Heglig in sudansko vlado poziva, naj stori enako; poziva k takojšnji ustavitvi zračnih bombnih napadov sudanskih oboroženih sil na Južni Sudan; |
| --- | --- |

4.

poziva Sudan in Južni Sudan, naj začneta izvajati še preostale vidike sporazuma z dne 20. junija 2011 o začasni varnostni in upravni ureditvi za območje Abjei, zlasti s popolnim umikom sil obeh držav s tega območja; pozdravlja umik vojske Južnega Sudana iz mesta Heglig in sudansko vlado poziva, naj stori enako; poziva k takojšnji ustavitvi zračnih bombnih napadov sudanskih oboroženih sil na Južni Sudan;

| 5. | poziva Sudan in Južni Sudan, naj prenehata nuditi zatočišče in podporo uporniškim skupinam nasprotne strani; |
| --- | --- |

5.

poziva Sudan in Južni Sudan, naj prenehata nuditi zatočišče in podporo uporniškim skupinam nasprotne strani;

| 6. | poziva vse strani, naj zlasti upoštevajo odstavka 7 in 16 sklepa sveta Afriške unije za mir in varnost z dne 24. aprila 2012, ki ponavlja, da ozemeljskih meja držav ni dovoljeno spreminjati s silo, da se ozemeljski spori rešujejo izključno z vzajemno sprejetimi, miroljubnimi in političnimi sredstvi ter da za konflikt v Južnem Kordofanu in Modrem Nilu ni mogoča vojaška rešitev; |
| --- | --- |

6.

poziva vse strani, naj zlasti upoštevajo odstavka 7 in 16 sklepa sveta Afriške unije za mir in varnost z dne 24. aprila 2012, ki ponavlja, da ozemeljskih meja držav ni dovoljeno spreminjati s silo, da se ozemeljski spori rešujejo izključno z vzajemno sprejetimi, miroljubnimi in političnimi sredstvi ter da za konflikt v Južnem Kordofanu in Modrem Nilu ni mogoča vojaška rešitev;

| 7. | poziva EU, naj še naprej tesno sodeluje s svojimi mednarodnimi partnerji, zlasti z Afriško unijo in ZN, in tako zagotovi, da bosta Sudan in Južni Sudan izvajala resolucijo varnostnega sveta ZN z dne 2. maja 2012 o načrtu za Sudan in Južni Sudan; |
| --- | --- |

7.

poziva EU, naj še naprej tesno sodeluje s svojimi mednarodnimi partnerji, zlasti z Afriško unijo in ZN, in tako zagotovi, da bosta Sudan in Južni Sudan izvajala resolucijo varnostnega sveta ZN z dne 2. maja 2012 o načrtu za Sudan in Južni Sudan;

| 8. | je zelo zaskrbljen zaradi humanitarnih razmer, ki so jih povzročili spopadi med Sudanom in Južnim Sudanom ter še vedno trajajoči spopadi v sudanskih zveznih državah Južni Kordofan in Modri Nil; ostro obsoja vsa nasilna dejanja nad civilisti, ki pomenijo kršitev mednarodnega humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

8.

je zelo zaskrbljen zaradi humanitarnih razmer, ki so jih povzročili spopadi med Sudanom in Južnim Sudanom ter še vedno trajajoči spopadi v sudanskih zveznih državah Južni Kordofan in Modri Nil; ostro obsoja vsa nasilna dejanja nad civilisti, ki pomenijo kršitev mednarodnega humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah;

| 9. | poziva vse strani, naj krepijo in ščitijo človekove pravice, tudi pravice žensk in pripadnikov ranljivih skupin, ter izpolnjujejo svoje obveznosti v okviru mednarodnega prava, tudi mednarodnega humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah, in poziva, naj osebe, ki so odgovorne za hude kršitve tega prava, med drugim za spolno nasilje, za to odgovarjajo; |
| --- | --- |

9.

poziva vse strani, naj krepijo in ščitijo človekove pravice, tudi pravice žensk in pripadnikov ranljivih skupin, ter izpolnjujejo svoje obveznosti v okviru mednarodnega prava, tudi mednarodnega humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah, in poziva, naj osebe, ki so odgovorne za hude kršitve tega prava, med drugim za spolno nasilje, za to odgovarjajo;

| 10. | odločno poziva Sudan in Južni Sudan, naj dovolita dostop humanitarnih delavcev do prizadetega prebivalstva na konfliktnih območjih ter v skladu z mednarodnim pravom in mednarodnim humanitarnim pravom zagotovita varen, neoviran in takojšen dostop Združenih narodov in drugih humanitarnih delavcev, pa tudi oskrbo s pomočjo in opremo, da bodo lahko ti delavci učinkovito pomagali civilnemu prebivalstvu na konfliktnem območju; |
| --- | --- |

10.

odločno poziva Sudan in Južni Sudan, naj dovolita dostop humanitarnih delavcev do prizadetega prebivalstva na konfliktnih območjih ter v skladu z mednarodnim pravom in mednarodnim humanitarnim pravom zagotovita varen, neoviran in takojšen dostop Združenih narodov in drugih humanitarnih delavcev, pa tudi oskrbo s pomočjo in opremo, da bodo lahko ti delavci učinkovito pomagali civilnemu prebivalstvu na konfliktnem območju;

| 11. | poziva obe strani, naj prenehata hujskanje in sovražno propagando, ki povzročata medsebojno demonizacijo, ksenofobijo in nasilne grožnje; poziva obe vladi, naj prevzameta polno odgovornost za zaščito prebivalcev nasprotne strani v skladu z mednarodnimi načeli, ki so tudi del okvirnega sporazuma o statusu prebivalcev nasprotne države in s tem povezanih vprašanjih iz marca 2012; |
| --- | --- |

11.

poziva obe strani, naj prenehata hujskanje in sovražno propagando, ki povzročata medsebojno demonizacijo, ksenofobijo in nasilne grožnje; poziva obe vladi, naj prevzameta polno odgovornost za zaščito prebivalcev nasprotne strani v skladu z mednarodnimi načeli, ki so tudi del okvirnega sporazuma o statusu prebivalcev nasprotne države in s tem povezanih vprašanjih iz marca 2012;

| 12. | pozdravlja odločitev varnostnega sveta ZN, da podaljša mandat misije ZN v Sudanu in tja napoti dodatne mirovne sile; meni, da je stalna navzočnost ZN izredno dragocena za miren razvoj dveh trajnih držav; poziva Sudan in Južni Sudan, naj pozdravita navzočnost predstavnikov ZN in zagotovita njihovo varnost; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja odločitev varnostnega sveta ZN, da podaljša mandat misije ZN v Sudanu in tja napoti dodatne mirovne sile; meni, da je stalna navzočnost ZN izredno dragocena za miren razvoj dveh trajnih držav; poziva Sudan in Južni Sudan, naj pozdravita navzočnost predstavnikov ZN in zagotovita njihovo varnost;

| 13. | odločno poziva Sudan in Južni Sudan, naj dosežeta dogovor o nerešenih vprašanjih prehodne politične in gospodarske ureditve med državama, tudi o uporabi nafte; poudarja, da je pogoj za zagotovitev miru in stabilnosti v regiji rešitev vprašanj razmejitve; |
| --- | --- |

13.

odločno poziva Sudan in Južni Sudan, naj dosežeta dogovor o nerešenih vprašanjih prehodne politične in gospodarske ureditve med državama, tudi o uporabi nafte; poudarja, da je pogoj za zagotovitev miru in stabilnosti v regiji rešitev vprašanj razmejitve;

| 14. | poziva Sudan in Južni Sudan, naj izrabita storitve mejnega programa Afriške unije, ki lahko pomagajo stranema pri reševanju vprašanj določitve, razmejitve in rešitve sporov konfliktnih področij na podlagi afriških najboljših praks in mednarodnih načel; |
| --- | --- |

14.

poziva Sudan in Južni Sudan, naj izrabita storitve mejnega programa Afriške unije, ki lahko pomagajo stranema pri reševanju vprašanj določitve, razmejitve in rešitve sporov konfliktnih področij na podlagi afriških najboljših praks in mednarodnih načel;

| 15. | je prepričan, da dolgoročna stabilnost v regiji zahteva novo enotno, celovito mednarodno strategijo, pri kateri bi bila ob drugih svetovnih in regionalnih akterjih udeležena tudi EU in ki bi obravnavala vprašanja odnosov med severom in jugom, razmere v Južnem Kordofanu in Modrem Nilu, pa tudi že dolgo potrebne reforme v Sudanu ter poglobitev demokratičnih reform v Južnem Sudanu; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj bosta pripravljeni nuditi potrebno pomoč, če vladajoča sudanska Nacionalna kongresna stranka privoli v svoboden in neoviran dialog, namenjen določitvi vključujoče ustavne ureditve, ki jo bodo sprejeli vsi, ter začne resnično ukrepati za odpravo nekaznovanja v Darfurju, Južnem Kordofanu in Modrem Nilu; |
| --- | --- |

15.

je prepričan, da dolgoročna stabilnost v regiji zahteva novo enotno, celovito mednarodno strategijo, pri kateri bi bila ob drugih svetovnih in regionalnih akterjih udeležena tudi EU in ki bi obravnavala vprašanja odnosov med severom in jugom, razmere v Južnem Kordofanu in Modrem Nilu, pa tudi že dolgo potrebne reforme v Sudanu ter poglobitev demokratičnih reform v Južnem Sudanu; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj bosta pripravljeni nuditi potrebno pomoč, če vladajoča sudanska Nacionalna kongresna stranka privoli v svoboden in neoviran dialog, namenjen določitvi vključujoče ustavne ureditve, ki jo bodo sprejeli vsi, ter začne resnično ukrepati za odpravo nekaznovanja v Darfurju, Južnem Kordofanu in Modrem Nilu;

| 16. | poziva Komisijo, države članice EU in mednarodno skupnost, naj spoštujejo svoje zaveze regiji glede financiranja in naj zlasti obravnavajo veliko pomanjkanje pomoči v hrani, zavetišč in zaščite; poziva, naj skrbno spremljajo razmere na področju oskrbe s hrano in sprejmejo ukrepe, če se razmere poslabšajo; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, države članice EU in mednarodno skupnost, naj spoštujejo svoje zaveze regiji glede financiranja in naj zlasti obravnavajo veliko pomanjkanje pomoči v hrani, zavetišč in zaščite; poziva, naj skrbno spremljajo razmere na področju oskrbe s hrano in sprejmejo ukrepe, če se razmere poslabšajo;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, varnostnemu svetu ZN, generalnemu sekretarju ZN, posebnemu predstavniku EU v Južnem Sudanu, vladama Sudana in Južnega Sudana, institucijam Afriške unije, predsedniku izvedbene skupine Afriške unije za Sudan na visoki ravni ter vladam in parlamentom držav članic EU. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, varnostnemu svetu ZN, generalnemu sekretarju ZN, posebnemu predstavniku EU v Južnem Sudanu, vladama Sudana in Južnega Sudana, institucijam Afriške unije, predsedniku izvedbene skupine Afriške unije za Sudan na visoki ravni ter vladam in parlamentom držav članic EU.

---

(1)  UL L 142, 28.5.2011, str. 61.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/52

---

Sreda, 13. junij 2012Trgovinski sporazum EU s Kolumbijo in Perujem

P7_TA(2012)0249

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o trgovinskem sporazumu s Kolumbijo in Perujem (2012/2628(RSP))

2013/C 332 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zaključka pogajanj za trgovinski sporazum med EU, Kolumbijo in Perujem 1. marca 2010 ter objave zaključka trgovinskih pogajanj 19. maja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključka pogajanj za trgovinski sporazum med EU, Kolumbijo in Perujem 1. marca 2010 ter objave zaključka trgovinskih pogajanj 19. maja 2010,

| — | ob upoštevanju parafiranja trgovinskega sporazuma med EU, Kolumbijo in Perujem 23. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju parafiranja trgovinskega sporazuma med EU, Kolumbijo in Perujem 23. marca 2011,

| — | ob upoštevanju, da so te tri strani 13. aprila 2011 uradno potrdile trgovinski sporazum, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da so te tri strani 13. aprila 2011 uradno potrdile trgovinski sporazum,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Sveta o podpisu trgovinskega sporazuma med EU ter Kolumbijo in Perujem v imenu Evropske unije (COM(2011)0570), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Sveta o podpisu trgovinskega sporazuma med EU ter Kolumbijo in Perujem v imenu Evropske unije (COM(2011)0570),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. maja 2010 o strategiji EU za odnose z Latinsko Ameriko (1) in z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske unije z Latinsko Ameriko (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. maja 2010 o strategiji EU za odnose z Latinsko Ameriko (1) in z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske unije z Latinsko Ameriko (2),

| — | ob upoštevanju resolucij evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine, zlasti resolucije z dne 19. maja 2011 o obetih za trgovinske odnose med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine, zlasti resolucije z dne 19. maja 2011 o obetih za trgovinske odnose med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko,

| — | ob upoštevanju vprašanja z dne 26. aprila 2012 za Komisijo o trgovinskem sporazumu med EU na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani (O-000107/2012 – B7-0114/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja z dne 26. aprila 2012 za Komisijo o trgovinskem sporazumu med EU na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani (O-000107/2012 – B7-0114/2012),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je glede na pomen zgodovinskih in kulturnih vez trgovinski sporazum med Evropsko unijo, Kolumbijo in Perujem med drugim namenjen odprtju trgov za blago, storitve, javna naročila in naložbe ter spodbujanju gospodarskega povezovanja med stranmi in celostnega gospodarskega razvoja, da bi zmanjšali revščino, ustvarili nove priložnosti za zaposlovanje, izboljšali delovne pogoje in zvišali življenjske standarde z liberalizacijo in razširitvijo trgovine in naložb med ozemlji, pa tudi da bi spodbudili zavezo k izvajanju sporazuma v skladu s cilji trajnostnega razvoja, vključno s spodbujanjem gospodarskega napredka, spoštovanja pravic delavcev in zaščite okolja v skladu z mednarodnimi zavezami, ki so jih sprejele strani; |
| --- | --- |

A.

ker je glede na pomen zgodovinskih in kulturnih vez trgovinski sporazum med Evropsko unijo, Kolumbijo in Perujem med drugim namenjen odprtju trgov za blago, storitve, javna naročila in naložbe ter spodbujanju gospodarskega povezovanja med stranmi in celostnega gospodarskega razvoja, da bi zmanjšali revščino, ustvarili nove priložnosti za zaposlovanje, izboljšali delovne pogoje in zvišali življenjske standarde z liberalizacijo in razširitvijo trgovine in naložb med ozemlji, pa tudi da bi spodbudili zavezo k izvajanju sporazuma v skladu s cilji trajnostnega razvoja, vključno s spodbujanjem gospodarskega napredka, spoštovanja pravic delavcev in zaščite okolja v skladu z mednarodnimi zavezami, ki so jih sprejele strani;

| B. | ker je Evropska unija druga največja trgovinska partnerica Kolumbije in Peruja; ker načrtovani sporazum zagotavlja popolno liberalizacijo trgovine na področju industrijskih proizvodov in ribištva, kar bi glede na neodvisno študijo o presoji vpliva na trajnostni razvoj dolgoročno lahko povečalo kolumbijski BDP za do 1,3 % in perujski BDP do 0,7 %, a bi lahko precej negativno vplivalo na okoljsko in družbeno raven; |
| --- | --- |

B.

ker je Evropska unija druga največja trgovinska partnerica Kolumbije in Peruja; ker načrtovani sporazum zagotavlja popolno liberalizacijo trgovine na področju industrijskih proizvodov in ribištva, kar bi glede na neodvisno študijo o presoji vpliva na trajnostni razvoj dolgoročno lahko povečalo kolumbijski BDP za do 1,3 % in perujski BDP do 0,7 %, a bi lahko precej negativno vplivalo na okoljsko in družbeno raven;

| C. | ker bi z začetkom veljave trgovinskega sporazuma Kolumbija in Peru zapustila shemo EU posebnega spodbujevalnega režima splošnega sistema preferencialov, ki se sedaj pregleduje; |
| --- | --- |

C.

ker bi z začetkom veljave trgovinskega sporazuma Kolumbija in Peru zapustila shemo EU posebnega spodbujevalnega režima splošnega sistema preferencialov, ki se sedaj pregleduje;

| D. | ker v okviru sedanje sheme splošnega sistema preferencialov tako Kolumbija kot Peru prejemata trgovinske preferenciale v zameno, da zagotovita učinkovito izvajanje 27 konvencij s področja temeljnih človekovih pravic in z okoljskega področja, vključno s štirimi temeljnimi delovnimi standardi Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

D.

ker v okviru sedanje sheme splošnega sistema preferencialov tako Kolumbija kot Peru prejemata trgovinske preferenciale v zameno, da zagotovita učinkovito izvajanje 27 konvencij s področja temeljnih človekovih pravic in z okoljskega področja, vključno s štirimi temeljnimi delovnimi standardi Mednarodne organizacije dela;

| E. | ker v skladu s Pogodbo o Evropski uniji Unijo pri njenem delovanju na mednarodnem prizorišču vodijo načela, ki so spodbudila njen nastanek, razvoj in širitev in ki jih želi tudi spodbujati v svetu: demokracija, pravna država, univerzalnost in neločljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, načeli enakosti in solidarnosti ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava; ker si Unija prizadeva razvijati odnose in graditi partnerstva s tretjimi državami ter mednarodnimi, regionalnimi ali globalnimi organizacijami, ki z njo delijo prej omenjena načela; |
| --- | --- |

E.

ker v skladu s Pogodbo o Evropski uniji Unijo pri njenem delovanju na mednarodnem prizorišču vodijo načela, ki so spodbudila njen nastanek, razvoj in širitev in ki jih želi tudi spodbujati v svetu: demokracija, pravna država, univerzalnost in neločljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, načeli enakosti in solidarnosti ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava; ker si Unija prizadeva razvijati odnose in graditi partnerstva s tretjimi državami ter mednarodnimi, regionalnimi ali globalnimi organizacijami, ki z njo delijo prej omenjena načela;

| F. | ker prvi člen trgovinskega sporazuma vključuje obširne in zavezujoče določbe, ki jamčijo varstvo človekovih pravic in navajajo, da so spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, kot je določeno v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, ter načela pravne države bistvo notranje in zunanje politike pogodbenic. Spoštovanje teh načel je bistvena sestavina sporazuma; ker bi nespoštovanje človekovih pravic in demokratičnih načel pomenilo resno kršitev trgovinskega sporazuma, kar bi po mednarodnem javnem pravu lahko povzročilo sprejetje ustreznih ukrepov, vključno z možnostjo preklica ali začasne ali popolne odpovedi sporazuma; ker je treba zagotoviti pravilno spremljanje spoštovanja človekovih pravic v vseh podpisnicah ter praktično izvršljivost klavzule o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

F.

ker prvi člen trgovinskega sporazuma vključuje obširne in zavezujoče določbe, ki jamčijo varstvo človekovih pravic in navajajo, da so spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, kot je določeno v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, ter načela pravne države bistvo notranje in zunanje politike pogodbenic. Spoštovanje teh načel je bistvena sestavina sporazuma; ker bi nespoštovanje človekovih pravic in demokratičnih načel pomenilo resno kršitev trgovinskega sporazuma, kar bi po mednarodnem javnem pravu lahko povzročilo sprejetje ustreznih ukrepov, vključno z možnostjo preklica ali začasne ali popolne odpovedi sporazuma; ker je treba zagotoviti pravilno spremljanje spoštovanja človekovih pravic v vseh podpisnicah ter praktično izvršljivost klavzule o človekovih pravicah;

| G. | ker trgovinski sporazum ponuja jamstva za zagotovitev, da nova struktura trgovinskih in naložbenih odnosov EU koristi dolgoročni socialni in okoljski zaščiti ter trajnostnemu razvoju s spodbujanjem in ohranjanjem visoke stopnje delovnih standardov in standardov varstva okolja povsod, saj vsebuje poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

G.

ker trgovinski sporazum ponuja jamstva za zagotovitev, da nova struktura trgovinskih in naložbenih odnosov EU koristi dolgoročni socialni in okoljski zaščiti ter trajnostnemu razvoju s spodbujanjem in ohranjanjem visoke stopnje delovnih standardov in standardov varstva okolja povsod, saj vsebuje poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju;

| H. | ker sta si Kolumbija in Peru v zadnjih letih izjemno prizadevali izboljšati splošne življenjske pogoje svojih državljanov, vključno s človekovimi pravicami in pravicami delavcev; |
| --- | --- |

H.

ker sta si Kolumbija in Peru v zadnjih letih izjemno prizadevali izboljšati splošne življenjske pogoje svojih državljanov, vključno s človekovimi pravicami in pravicami delavcev;

| I. | ker morata Kolumbija in Peru kljub ogromnim prizadevanjem, da bi v celoti dosegli visoke standarde, ki so jih zastavili in zahtevali posamezni državljani, organizacije civilne družbe, opozicijske stranke in vlada, storiti še veliko, zlasti glede učinkovitega izvajanja novega zakonodajnega okvira, ki naj bi rešil stare še nerešene težave, povezane z dolgotrajnimi problemi revščine, nasilja in korupcije, notranjega oboroženega konflikta (ki v primeru Kolumbije traja več kot 50 let), nelegalnih oboroženih skupin, trgovanja z mamili, nekaznivosti in razlastitve zemlje; |
| --- | --- |

I.

ker morata Kolumbija in Peru kljub ogromnim prizadevanjem, da bi v celoti dosegli visoke standarde, ki so jih zastavili in zahtevali posamezni državljani, organizacije civilne družbe, opozicijske stranke in vlada, storiti še veliko, zlasti glede učinkovitega izvajanja novega zakonodajnega okvira, ki naj bi rešil stare še nerešene težave, povezane z dolgotrajnimi problemi revščine, nasilja in korupcije, notranjega oboroženega konflikta (ki v primeru Kolumbije traja več kot 50 let), nelegalnih oboroženih skupin, trgovanja z mamili, nekaznivosti in razlastitve zemlje;

| J. | ker Kolumbija kljub tem prizadevanjem še vedno ostaja država, ki ima na svetu najvišjo stopnjo umorov sindikalistov, in ker kljub nedavnemu temeljnemu izboljšanju kazenskega pregona storilci za 90 % teh zločinov še vedno niso bili kaznovani; ker je skoraj 4 milijone notranje razseljenih oseb; ker se je posebni poročevalec OZN za pravice avtohtonih prebivalcev seznanil, da je vlada Kolumbije priznala pravice avtohtonih prebivalcev, a je kljub temu Kolumbijo pozval, naj povabi posebnega svetovalca Združenih narodov za preprečevanje genocida, da bi spremljal razmere avtohtonih skupnosti, ki jim grozi kulturno ali fizično iztrebljenje zaradi dolgotrajnega notranjega oboroženega konflikta v državi; |
| --- | --- |

J.

ker Kolumbija kljub tem prizadevanjem še vedno ostaja država, ki ima na svetu najvišjo stopnjo umorov sindikalistov, in ker kljub nedavnemu temeljnemu izboljšanju kazenskega pregona storilci za 90 % teh zločinov še vedno niso bili kaznovani; ker je skoraj 4 milijone notranje razseljenih oseb; ker se je posebni poročevalec OZN za pravice avtohtonih prebivalcev seznanil, da je vlada Kolumbije priznala pravice avtohtonih prebivalcev, a je kljub temu Kolumbijo pozval, naj povabi posebnega svetovalca Združenih narodov za preprečevanje genocida, da bi spremljal razmere avtohtonih skupnosti, ki jim grozi kulturno ali fizično iztrebljenje zaradi dolgotrajnega notranjega oboroženega konflikta v državi;

| 1. | obžaluje, da čeprav poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju v trgovinskem sporazumu vsebuje pravno zavezujoče določbe, v njem ni obvezujočega mehanizma za reševanje sporov ter da je v primeru kršitev standardov, določenih v tem poglavju, izključena uporaba ukrepov in sankcij, predvidenih v obvezujočem splošnem mehanizmu za reševanje sporov iz sporazuma, kar pomeni oslabitev sedanjih zavezujočih pogojev iz sheme EU trgovinskih preferencialov; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da čeprav poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju v trgovinskem sporazumu vsebuje pravno zavezujoče določbe, v njem ni obvezujočega mehanizma za reševanje sporov ter da je v primeru kršitev standardov, določenih v tem poglavju, izključena uporaba ukrepov in sankcij, predvidenih v obvezujočem splošnem mehanizmu za reševanje sporov iz sporazuma, kar pomeni oslabitev sedanjih zavezujočih pogojev iz sheme EU trgovinskih preferencialov;

| 2. | močno pozdravlja zavezanost vseh strani, ki so vključene v spodbujanje človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države, kot je bilo potrjeno z vključitvijo obsežnih in zavezujočih določb o teh temeljnih načelih v prvi člen trgovinskega sporazuma; |
| --- | --- |

2.

močno pozdravlja zavezanost vseh strani, ki so vključene v spodbujanje človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države, kot je bilo potrjeno z vključitvijo obsežnih in zavezujočih določb o teh temeljnih načelih v prvi člen trgovinskega sporazuma;

| 3. | poudarja, da je treba z državami partnerkami ohraniti konstruktiven dialog o učinkovitemu izvajanju višjih standardov za človekove pravice; močno pozdravlja vzajemni mehanizem za dialog o človekovih pravicah (dialog o človekovih pravicah med EU in Kolumbijo), ki je bil leta 2009 prostovoljno vzpostavljen med Kolumbijo in Evropsko unijo ter od takrat poteka dvakrat letno in je jasen dokaz, da je kolumbijska vlada pripravljena na dialog o človekovih pravicah z EU in drugimi mednarodnimi partnerji; vendar obžaluje, da Evropski parlament ni redno in izčrpno obveščen ali seznanjen o njegovih dnevnih redih in rezultatih; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba z državami partnerkami ohraniti konstruktiven dialog o učinkovitemu izvajanju višjih standardov za človekove pravice; močno pozdravlja vzajemni mehanizem za dialog o človekovih pravicah (dialog o človekovih pravicah med EU in Kolumbijo), ki je bil leta 2009 prostovoljno vzpostavljen med Kolumbijo in Evropsko unijo ter od takrat poteka dvakrat letno in je jasen dokaz, da je kolumbijska vlada pripravljena na dialog o človekovih pravicah z EU in drugimi mednarodnimi partnerji; vendar obžaluje, da Evropski parlament ni redno in izčrpno obveščen ali seznanjen o njegovih dnevnih redih in rezultatih;

| 4. | močno podpira, da se v trgovinski sporazum vključi poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju ter da se oblikujejo notranji mehanizmi in vzpostavi dialog s civilno družbo, ki bo vključeval državljane, in sicer kot posameznike ali na organiziran kolektiven način; |
| --- | --- |

4.

močno podpira, da se v trgovinski sporazum vključi poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju ter da se oblikujejo notranji mehanizmi in vzpostavi dialog s civilno družbo, ki bo vključeval državljane, in sicer kot posameznike ali na organiziran kolektiven način;

| 5. | poziva organizacije civilne družbe v andskih državah in Evropski uniji, naj sodelujejo pri mehanizmih spremljanja, vzpostavljenih v trgovinskem sporazumu v poglavju o trgovini in trajnostnemu razvoju; zahteva, naj zadevne vlade čim prej vzpostavijo pravni okvir za notranje mehanizme in dialog s civilno družbo, če ti ne obstajajo, vključno z bistvenimi informacijami in oglaševalsko kampanjo, da bi kar se da povečali udeležbo zainteresiranih skupin ali posameznikov pri okviru spremljanja mehanizma civilne družbe; predlaga, da se ti postopki vzpostavijo šest mesecev po začetku veljave sporazuma in ne po enem letu, kot je določeno v trgovinskem sporazumu (3); |
| --- | --- |

5.

poziva organizacije civilne družbe v andskih državah in Evropski uniji, naj sodelujejo pri mehanizmih spremljanja, vzpostavljenih v trgovinskem sporazumu v poglavju o trgovini in trajnostnemu razvoju; zahteva, naj zadevne vlade čim prej vzpostavijo pravni okvir za notranje mehanizme in dialog s civilno družbo, če ti ne obstajajo, vključno z bistvenimi informacijami in oglaševalsko kampanjo, da bi kar se da povečali udeležbo zainteresiranih skupin ali posameznikov pri okviru spremljanja mehanizma civilne družbe; predlaga, da se ti postopki vzpostavijo šest mesecev po začetku veljave sporazuma in ne po enem letu, kot je določeno v trgovinskem sporazumu (3);

| 6. | poudarja, da je treba oblikovati reprezentativne notranje svetovalne mehanizme, kot je določeno v členu 281 sporazuma, z udeležbo sindikatov, predstavnikov delodajalcev ali zadevnih interesnih skupin, kot so nevladne organizacije, ki bodo imele bistveno vlogo pri spremljanju izvajanja trgovinskega sporazuma, zlasti na področju dela in trajnostnega razvoja, s pravico do rednega posvetovanja, vlaganja pritožb znotraj obveznega in institucionaliziranega mehanizma pritožb, ter priporočil in predlogov, vključno s predlogom za neodvisno izmenjavo mnenj s podobnimi organizacijami v EU; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba oblikovati reprezentativne notranje svetovalne mehanizme, kot je določeno v členu 281 sporazuma, z udeležbo sindikatov, predstavnikov delodajalcev ali zadevnih interesnih skupin, kot so nevladne organizacije, ki bodo imele bistveno vlogo pri spremljanju izvajanja trgovinskega sporazuma, zlasti na področju dela in trajnostnega razvoja, s pravico do rednega posvetovanja, vlaganja pritožb znotraj obveznega in institucionaliziranega mehanizma pritožb, ter priporočil in predlogov, vključno s predlogom za neodvisno izmenjavo mnenj s podobnimi organizacijami v EU;

| 7. | da bi v celoti izpolnili visoke standarde glede človekovih pravic, ki so določeni v sporazumu in so se k njim zavezale tako andske vlade kot Evropska unija, predlaga udeleženim stranem, naj hitro oblikujejo namenske notranje svetovalne skupine o človekovih pravicah in demokratičnih načelih, ki naj bi spremljale izvajanje tega ali drugih trgovinskih sporazumov, ter delovale kot učinkovit organ za notranje posvetovanje z domačimi uradi, ki sodelujejo v odboru za trgovino v sklopu trgovinskega sporazuma, pri svojem delovanju pa se morajo opirati na pravni okvir iz trgovinskega sporazuma za sodelovanje civilne družbe v pododboru o trgovini in trajnostnem razvoju; poziva strani sporazuma, naj zajamčijo, da bodo imele te notranje posvetovalne skupine enako stopnjo zavezujoče udeležbe za civilno družbo, kot je v primeru sporazuma o prosti trgovini z Južno Korejo, vključno s formaliziranim in institucionaliziranim mehanizmom za pritožbe; prav tako jih poziva, naj zagotovijo polno neodvisnost teh skupin, tudi glede izbire svojih članov; |
| --- | --- |

7.

da bi v celoti izpolnili visoke standarde glede človekovih pravic, ki so določeni v sporazumu in so se k njim zavezale tako andske vlade kot Evropska unija, predlaga udeleženim stranem, naj hitro oblikujejo namenske notranje svetovalne skupine o človekovih pravicah in demokratičnih načelih, ki naj bi spremljale izvajanje tega ali drugih trgovinskih sporazumov, ter delovale kot učinkovit organ za notranje posvetovanje z domačimi uradi, ki sodelujejo v odboru za trgovino v sklopu trgovinskega sporazuma, pri svojem delovanju pa se morajo opirati na pravni okvir iz trgovinskega sporazuma za sodelovanje civilne družbe v pododboru o trgovini in trajnostnem razvoju; poziva strani sporazuma, naj zajamčijo, da bodo imele te notranje posvetovalne skupine enako stopnjo zavezujoče udeležbe za civilno družbo, kot je v primeru sporazuma o prosti trgovini z Južno Korejo, vključno s formaliziranim in institucionaliziranim mehanizmom za pritožbe; prav tako jih poziva, naj zagotovijo polno neodvisnost teh skupin, tudi glede izbire svojih članov;

| 8. | podpira vse zakonodajne in nezakonodajne ukrepe, ki sta jih sprejeli andski državi, da bi se borili proti revščini, vsem oblikam nasilja, nekaznovanosti, korupciji in trgovanju z mamili, da bi zagotovili pravice otrok in žensk, zlasti kar zadeva delo otrok, da bi sledili poti trajnostnega razvoja kot edine možne prihodnosti za naš planet, spodbujali pravice avtohtonih ljudstev, obsežnejši dialog in državljansko udeležbo pri procesih oblikovanja zakonodaje in da bi obnovili zakonitost; |
| --- | --- |

8.

podpira vse zakonodajne in nezakonodajne ukrepe, ki sta jih sprejeli andski državi, da bi se borili proti revščini, vsem oblikam nasilja, nekaznovanosti, korupciji in trgovanju z mamili, da bi zagotovili pravice otrok in žensk, zlasti kar zadeva delo otrok, da bi sledili poti trajnostnega razvoja kot edine možne prihodnosti za naš planet, spodbujali pravice avtohtonih ljudstev, obsežnejši dialog in državljansko udeležbo pri procesih oblikovanja zakonodaje in da bi obnovili zakonitost;

| 9. | močno obsoja umore sindikalistov, zagovornikov človekovih pravic, civilistov, avtohtonih prebivalcev, ki so bili žrtve notranjega oboroženega konflikta, policistov ali vojakov, zlasti v Kolumbiji; vendar ugotavlja, da se je v zadnjih dveh letih zmanjšalo število prijavljenih umorov sindikalistov; |
| --- | --- |

9.

močno obsoja umore sindikalistov, zagovornikov človekovih pravic, civilistov, avtohtonih prebivalcev, ki so bili žrtve notranjega oboroženega konflikta, policistov ali vojakov, zlasti v Kolumbiji; vendar ugotavlja, da se je v zadnjih dveh letih zmanjšalo število prijavljenih umorov sindikalistov;

| 10. | podpira prizadevanja kolumbijske vlade pri boju proti nekaznovanosti in umorom sindikalistov in zagovornikov človekovih pravic, kar se vidi na primer pri povečanju števila preiskovalcev v državnem tožilstvu s 100 preiskovalcev leta 2010 na 243 v letu 2011 za preiskavo zločinov zoper sindikaliste; glede na navedbe Mednarodne organizacije dela je bilo med letom 2010 in junijem 2011 aretiranih 355 oseb, podanih 88 kazenskih sodb, 483 oseb pa je bilo obsojenih zaradi zločinov proti sindikalistom; glede tega poudarja pomen programa posebnega varstva, s katerim ima več kot 8 500 državljanov državno zaščito, vključno s sindikalisti (13 %), občinskimi svetniki (30 %) in zagovorniki človekovih pravic (15 %); je seznanjen, da se je proračun za ta program povečal z 10,5 milijonov EUR leta 2002 na več kot 120 milijonov EUR leta 2011; |
| --- | --- |

10.

podpira prizadevanja kolumbijske vlade pri boju proti nekaznovanosti in umorom sindikalistov in zagovornikov človekovih pravic, kar se vidi na primer pri povečanju števila preiskovalcev v državnem tožilstvu s 100 preiskovalcev leta 2010 na 243 v letu 2011 za preiskavo zločinov zoper sindikaliste; glede na navedbe Mednarodne organizacije dela je bilo med letom 2010 in junijem 2011 aretiranih 355 oseb, podanih 88 kazenskih sodb, 483 oseb pa je bilo obsojenih zaradi zločinov proti sindikalistom; glede tega poudarja pomen programa posebnega varstva, s katerim ima več kot 8 500 državljanov državno zaščito, vključno s sindikalisti (13 %), občinskimi svetniki (30 %) in zagovorniki človekovih pravic (15 %); je seznanjen, da se je proračun za ta program povečal z 10,5 milijonov EUR leta 2002 na več kot 120 milijonov EUR leta 2011;

| 11. | pozdravlja navedbo pomembnosti pojmov "trgovina za trajnostni razvoj" in "spodbujanje poštene in pravične trgovine", kot je navedeno v členih 271 in 324 trgovinskega sporazuma; strani poziva, naj olajšajo trgovino z blagom, ki prispeva k trajnostnemu razvoju, vključno z blagom, ki spada pod sheme, kot je poštena in etična trgovina, ter sheme, ki vključujejo družbeno odgovornost podjetij, kot so "fair trade", "rainforest alliance", "UTZ Certified", "BSCI" ali druge podobne sheme; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja navedbo pomembnosti pojmov "trgovina za trajnostni razvoj" in "spodbujanje poštene in pravične trgovine", kot je navedeno v členih 271 in 324 trgovinskega sporazuma; strani poziva, naj olajšajo trgovino z blagom, ki prispeva k trajnostnemu razvoju, vključno z blagom, ki spada pod sheme, kot je poštena in etična trgovina, ter sheme, ki vključujejo družbeno odgovornost podjetij, kot so "fair trade", "rainforest alliance", "UTZ Certified", "BSCI" ali druge podobne sheme;

| 12. | poziva strani, naj zagotovijo zadostne tehnične in finančne zmogljivosti za polno spoštovanje standardov o trajnosti iz trgovinskega sporazuma ter naj zajamčijo popoln pregled, spremljanje in ocenjevanje izvajanja poglavja o trgovini in trajnostnem sporazumu najkasneje tri leta po začetku veljave prihodnjega sporazuma; |
| --- | --- |

12.

poziva strani, naj zagotovijo zadostne tehnične in finančne zmogljivosti za polno spoštovanje standardov o trajnosti iz trgovinskega sporazuma ter naj zajamčijo popoln pregled, spremljanje in ocenjevanje izvajanja poglavja o trgovini in trajnostnem sporazumu najkasneje tri leta po začetku veljave prihodnjega sporazuma;

| 13. | posebej poudarja, da je treba spodbujati družbeno odgovornost podjetij, in pozdravlja, da je bila ta vključena v trgovinski sporazum; poziva vse strani, naj spodbujajo najboljše prakse poslovanja, povezane z družbeno odgovornost podjetij, v skladu z vodilnimi načeli ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, smernicami Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj glede družbene odgovornosti podjetij in z nedavnim sporočilom Komisije z dne 25. oktobra 2011 o obnovljeni strategiji EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014 (COM(2011)0681); meni, da se lahko višjo raven življenjskih standardov državljanov doseže le z dejavnim partnerstvom med podjetniki, delavci, nevladnimi organizacijami in državo, naj bo to na centralni, regionalni ravni ali ravni skupnosti; zato ponovno poudarja pomembnost vključenosti vseh zadevnih strani, zlasti vlad, ki morajo imeti bistveno vlogo pri učinkovitemu izvajanju družbene odgovornosti podjetij v lastnih državah; poziva EU in andske države, naj si prizadevajo za svetovno izvajanje zavezujočih vodilnih načel ZN o družbeni odgovornosti podjetij; |
| --- | --- |

13.

posebej poudarja, da je treba spodbujati družbeno odgovornost podjetij, in pozdravlja, da je bila ta vključena v trgovinski sporazum; poziva vse strani, naj spodbujajo najboljše prakse poslovanja, povezane z družbeno odgovornost podjetij, v skladu z vodilnimi načeli ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, smernicami Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj glede družbene odgovornosti podjetij in z nedavnim sporočilom Komisije z dne 25. oktobra 2011 o obnovljeni strategiji EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014 (COM(2011)0681); meni, da se lahko višjo raven življenjskih standardov državljanov doseže le z dejavnim partnerstvom med podjetniki, delavci, nevladnimi organizacijami in državo, naj bo to na centralni, regionalni ravni ali ravni skupnosti; zato ponovno poudarja pomembnost vključenosti vseh zadevnih strani, zlasti vlad, ki morajo imeti bistveno vlogo pri učinkovitemu izvajanju družbene odgovornosti podjetij v lastnih državah; poziva EU in andske države, naj si prizadevajo za svetovno izvajanje zavezujočih vodilnih načel ZN o družbeni odgovornosti podjetij;

| 14. | pozdravlja trdne okoljske zakone, ki so jih kolumbijske oblasti dodale zakonodaji, vendar poudarja, da je treba te zakone v celoti in ustrezno izvajati; opozarja na morebitne okoljske težave, vključno z večjim krčenjem gozdov in onesnaževanjem v industriji, kmetijstvu in rudarstvu, kar bi lahko negativno vplivalo na varno preskrbo z vodo in zaščito biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja trdne okoljske zakone, ki so jih kolumbijske oblasti dodale zakonodaji, vendar poudarja, da je treba te zakone v celoti in ustrezno izvajati; opozarja na morebitne okoljske težave, vključno z večjim krčenjem gozdov in onesnaževanjem v industriji, kmetijstvu in rudarstvu, kar bi lahko negativno vplivalo na varno preskrbo z vodo in zaščito biotske raznovrstnosti;

| 15. | poziva andski državi, naj zagotovita pregleden in zavezujoč časovni načrt glede človekovih in okoljskih pravic ter pravic delavcev, namenjen predvsem varovanju človekovih pravic, krepitvi in izboljšanju pravic sindikalistov in zaščiti okolja; priporoča, naj se upošteva akcijski načrt, povezan s pravicami delavcev med Kolumbijo in ZDA, ter naj zlasti vsebuje:






  — | uveljavljanje in izvajanje zakonodaje in političnih ukrepov, ki brez vrzeli zagotavljajo svobodno združevanje in pravico do kolektivnega pogajanja, zlasti za delavce neuradnega sektorja in predvsem z odpravo uporabe zadrug, kolektivnih dogovorov ali drugih ukrepov, ki so namenjeni zanikanju sindikalnih pravic delavcem ali koristi neposrednega delovnega razmerja; |
| --- | --- | --- |

15.

poziva andski državi, naj zagotovita pregleden in zavezujoč časovni načrt glede človekovih in okoljskih pravic ter pravic delavcev, namenjen predvsem varovanju človekovih pravic, krepitvi in izboljšanju pravic sindikalistov in zaščiti okolja; priporoča, naj se upošteva akcijski načrt, povezan s pravicami delavcev med Kolumbijo in ZDA, ter naj zlasti vsebuje:

—

uveljavljanje in izvajanje zakonodaje in političnih ukrepov, ki brez vrzeli zagotavljajo svobodno združevanje in pravico do kolektivnega pogajanja, zlasti za delavce neuradnega sektorja in predvsem z odpravo uporabe zadrug, kolektivnih dogovorov ali drugih ukrepov, ki so namenjeni zanikanju sindikalnih pravic delavcem ali koristi neposrednega delovnega razmerja;

| — | stroge delovne inšpekcije s kaznimi v primeru diskriminacije delavcev, njihovega neupravičenega odpuščanja, zastraševanja in groženj; |
| --- | --- |

—

stroge delovne inšpekcije s kaznimi v primeru diskriminacije delavcev, njihovega neupravičenega odpuščanja, zastraševanja in groženj;

| — | jasne in preverljive ukrepe za okrepitev socialnega dialoga na regionalni in lokalni ravni ter na strani podjetij; |
| --- | --- |

—

jasne in preverljive ukrepe za okrepitev socialnega dialoga na regionalni in lokalni ravni ter na strani podjetij;

| — | uvedbo ukrepov za zagotavljanje učinkovitega izvajanja zakonodaje za varovanje okolja in biotske raznovrstnosti, zlasti pred negativnimi vplivi krčenja gozdov in pridobivanja surovin; |
| --- | --- |

—

uvedbo ukrepov za zagotavljanje učinkovitega izvajanja zakonodaje za varovanje okolja in biotske raznovrstnosti, zlasti pred negativnimi vplivi krčenja gozdov in pridobivanja surovin;

| — | sprejetje potrebnih ukrepov za odpravo nekaznovanosti, preiskovanje, kazenski pregon in kaznovanje pred civilnimi sodišči za vse tiste, ki so najbolj odgovorni za pripravo in izvrševanje zločinov v Kolumbiji |
| --- | --- |

—

sprejetje potrebnih ukrepov za odpravo nekaznovanosti, preiskovanje, kazenski pregon in kaznovanje pred civilnimi sodišči za vse tiste, ki so najbolj odgovorni za pripravo in izvrševanje zločinov v Kolumbiji

| — | doseganje jasnih, časovno opredeljenih in na rezultatih temelječih ciljev na vsakem od omenjenih področij; |
| --- | --- |

—

doseganje jasnih, časovno opredeljenih in na rezultatih temelječih ciljev na vsakem od omenjenih področij;

| — | poziv Evropski komisiji, naj nemudoma pomaga Kolumbiji in Peruju pri ustanavljanju in izvajanju omenjenega procesa ter naj pripravi redno poročilo za Evropski parlament, ki ga oceni; |
| --- | --- |

—

poziv Evropski komisiji, naj nemudoma pomaga Kolumbiji in Peruju pri ustanavljanju in izvajanju omenjenega procesa ter naj pripravi redno poročilo za Evropski parlament, ki ga oceni;

| — | poudarek, da naj se nekateri cilji tega načrta po možnosti uresničijo pred začetkom veljavnosti trgovinskega sporazuma; |
| --- | --- |

—

poudarek, da naj se nekateri cilji tega načrta po možnosti uresničijo pred začetkom veljavnosti trgovinskega sporazuma;

| 16. | poziva Komisijo, naj pomaga pri teh ukrepih s programi za sodelovanje na področju izobraževanja, usposabljanja in regulativnega sodelovanja, zlasti s krepitvijo zmogljivosti andskih oblasti za učinkovito pripravo, izvajanje in ocenjevanje okoljske zakonodaje; glede tega poziva Komisijo, naj v celoti uporabi instrument za razvojno sodelovanje (DCI) in evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR); |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj pomaga pri teh ukrepih s programi za sodelovanje na področju izobraževanja, usposabljanja in regulativnega sodelovanja, zlasti s krepitvijo zmogljivosti andskih oblasti za učinkovito pripravo, izvajanje in ocenjevanje okoljske zakonodaje; glede tega poziva Komisijo, naj v celoti uporabi instrument za razvojno sodelovanje (DCI) in evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR);

| 17. | pozdravlja nov zakon o žrtvah in vračanju zemljišč (znan kot "Ley 1448"), ki je v Kolumbiji začel veljati 1. januarja 2012 in zagotavlja finančno odškodnino in vračanje zemljišč skoraj 4 milijonom žrtev oboroženega konflikta in nasilja v državi zadnjih 50 let; poudarja ogromen finančni vložek kolumbijske vlade, ki naj bi bil več kot 25 milijard USD za naslednjih deset let, kar predstavlja približno 160 milijonov EUR na mesec; poudarja, da je potrebno podrobno spremljanje in ocenjevanje izvajanja tega zakona ob tesnem posvetovanju s civilno družbo, zlasti glede zaščite povratnikov; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja nov zakon o žrtvah in vračanju zemljišč (znan kot "Ley 1448"), ki je v Kolumbiji začel veljati 1. januarja 2012 in zagotavlja finančno odškodnino in vračanje zemljišč skoraj 4 milijonom žrtev oboroženega konflikta in nasilja v državi zadnjih 50 let; poudarja ogromen finančni vložek kolumbijske vlade, ki naj bi bil več kot 25 milijard USD za naslednjih deset let, kar predstavlja približno 160 milijonov EUR na mesec; poudarja, da je potrebno podrobno spremljanje in ocenjevanje izvajanja tega zakona ob tesnem posvetovanju s civilno družbo, zlasti glede zaščite povratnikov;

| 18. | pozdravlja razpustitev precej sporne obveščevalne agencije (DAS) in obsodbo njenega nekdanjega direktorja na 25 let zaporne kazni, kar je pomemben znak spremembe odnosa in odprtosti kolumbijskega vodstva ter neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja razpustitev precej sporne obveščevalne agencije (DAS) in obsodbo njenega nekdanjega direktorja na 25 let zaporne kazni, kar je pomemben znak spremembe odnosa in odprtosti kolumbijskega vodstva ter neodvisnosti sodstva;

| 19. | poudarja, da je tudi lastninska pravica ena od temeljnih človekovih pravic, ki jo morajo varovati vse strani trgovinskega sporazuma; zato opozarja vse strani trgovinskega sporazuma, da se morajo vzdržati enostranskih dejanj, ki bi ogrozila varnost naložb; v zvezi s tem poudarja, da je treba učinkovito izvajati ustrezne postopke za reševanje sporov; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je tudi lastninska pravica ena od temeljnih človekovih pravic, ki jo morajo varovati vse strani trgovinskega sporazuma; zato opozarja vse strani trgovinskega sporazuma, da se morajo vzdržati enostranskih dejanj, ki bi ogrozila varnost naložb; v zvezi s tem poudarja, da je treba učinkovito izvajati ustrezne postopke za reševanje sporov;

| 20. | pozdravlja, da sta Kolumbija in Peru ratificirali vseh osem temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela ter tri od štirih konvencij o upravljanju, kot so navedli predstavniki Mednarodne organizacije dela na javni predstavitvi Odbora za mednarodno trgovino o trgovinskem sporazumu v Evropskem parlamentu v Bruslju 29. februarja 2012; vztraja, da je nujna hitra ratifikacija in učinkovito izvajanje vseh teh konvencij Mednarodne organizacija dela, zlasti C122 v primeru Kolumbije in C 129 za Peru; opominja vse strani, da je treba nujno ratificirati konvencijo 135 Mednarodne organizacije dela o zastopanju delavcev; glede tega opominja, da 24 evropskih držav članic še vedno ni ratificiralo konvencije C169 te organizacije o domorodnih ljudstvih in pripadnikih plemen; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja, da sta Kolumbija in Peru ratificirali vseh osem temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela ter tri od štirih konvencij o upravljanju, kot so navedli predstavniki Mednarodne organizacije dela na javni predstavitvi Odbora za mednarodno trgovino o trgovinskem sporazumu v Evropskem parlamentu v Bruslju 29. februarja 2012; vztraja, da je nujna hitra ratifikacija in učinkovito izvajanje vseh teh konvencij Mednarodne organizacija dela, zlasti C122 v primeru Kolumbije in C 129 za Peru; opominja vse strani, da je treba nujno ratificirati konvencijo 135 Mednarodne organizacije dela o zastopanju delavcev; glede tega opominja, da 24 evropskih držav članic še vedno ni ratificiralo konvencije C169 te organizacije o domorodnih ljudstvih in pripadnikih plemen;

| 21. | poudarja pomen načel o pravičnih, poštenih in preglednih upravnih in pravnih postopkih za izvajanje nacionalne delovne zakonodaje, vključno s strogimi delovnimi inšpekcijami, ter upoštevanje mednarodnih standardov o človekovih pravicah v skladu z mednarodnimi zavezami; meni, da je treba poštene, pravične in pregledne upravne in pravne postopke uvesti tudi zato, da bi preprečili neupravičeno omejevanje komunikacije ali svobode govora, ki sta zelo pomembni za državljane, da se lahko organizirajo; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomen načel o pravičnih, poštenih in preglednih upravnih in pravnih postopkih za izvajanje nacionalne delovne zakonodaje, vključno s strogimi delovnimi inšpekcijami, ter upoštevanje mednarodnih standardov o človekovih pravicah v skladu z mednarodnimi zavezami; meni, da je treba poštene, pravične in pregledne upravne in pravne postopke uvesti tudi zato, da bi preprečili neupravičeno omejevanje komunikacije ali svobode govora, ki sta zelo pomembni za državljane, da se lahko organizirajo;

| 22. | meni, da nova pooblastila Evropskega parlamenta glede mednarodnih sporazumov iz Lizbonske pogodbe prinašajo nove odgovornosti; zato predlaga organizacijo javnih predstavitev v Evropskem parlamentu in v eni izmed andskih prestolnic v zadnjem trimesečju leta 2013; po predstavitvah je treba pripraviti pisno poročilo in ga predložiti Odboru za mednarodno trgovino in Pododboru za človekove pravice glede izidov uporabe tega sporazuma; |
| --- | --- |

22.

meni, da nova pooblastila Evropskega parlamenta glede mednarodnih sporazumov iz Lizbonske pogodbe prinašajo nove odgovornosti; zato predlaga organizacijo javnih predstavitev v Evropskem parlamentu in v eni izmed andskih prestolnic v zadnjem trimesečju leta 2013; po predstavitvah je treba pripraviti pisno poročilo in ga predložiti Odboru za mednarodno trgovino in Pododboru za človekove pravice glede izidov uporabe tega sporazuma;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladama Kolumbije in Peruja. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladama Kolumbije in Peruja.

---

(1)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 54.

(2)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 79.

(3)  Člen 282(1).

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/58 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/58

---

Sreda, 13. junij 2012Pogajanja o sporazumu OZN o trgovini z orožjem

P7_TA(2012)0251

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o pogajanjih o sporazumu OZN o trgovini z orožjem (2012/2636(RSP))

2013/C 332 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju konference Združenih narodov, na kateri bodo potekala pogajanja o sklenitvi sporazuma o trgovini z orožjem, ki bo v New Yorku od 2 do 27. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference Združenih narodov, na kateri bodo potekala pogajanja o sklenitvi sporazuma o trgovini z orožjem, ki bo v New Yorku od 2 do 27. julija 2012,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine A/RES/61/89 (1) z dne 6. decembra 2006 z naslovom "Za sporazum o trgovini z orožjem: uvedba skupnih mednarodnih standardov za uvoz, izvoz in prenos konvencionalnega orožja", ki jo je podprlo 153 držav članic OZN in je pomenila uradni začetek procesa k sporazumu o trgovini z orožjem, in resolucije A/RES/64/48 (2) z dne 2. decembra 2009 o sporazumu o trgovini z orožjem, ki jo je podprlo 153 držav članic OZN, ki so se odločile, da bodo organizirale konferenco Združenih narodov o sporazumu o trgovini z orožjem, ki bo potekala štiri zaporedne tedne v letu 2012, da bi se dogovorile o pravno zavezujočem instrumentu o najvišjih možnih mednarodnih skupnih standardih za prenos konvencionalnega orožja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine A/RES/61/89 (1) z dne 6. decembra 2006 z naslovom "Za sporazum o trgovini z orožjem: uvedba skupnih mednarodnih standardov za uvoz, izvoz in prenos konvencionalnega orožja", ki jo je podprlo 153 držav članic OZN in je pomenila uradni začetek procesa k sporazumu o trgovini z orožjem, in resolucije A/RES/64/48 (2) z dne 2. decembra 2009 o sporazumu o trgovini z orožjem, ki jo je podprlo 153 držav članic OZN, ki so se odločile, da bodo organizirale konferenco Združenih narodov o sporazumu o trgovini z orožjem, ki bo potekala štiri zaporedne tedne v letu 2012, da bi se dogovorile o pravno zavezujočem instrumentu o najvišjih možnih mednarodnih skupnih standardih za prenos konvencionalnega orožja,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/336/SZVP (3) z dne 14. junija 2010 in prejšnjih sklepov Sveta o dejavnostih EU v podporo sporazumu o trgovini z orožjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/336/SZVP (3) z dne 14. junija 2010 in prejšnjih sklepov Sveta o dejavnostih EU v podporo sporazumu o trgovini z orožjem,

| — | ob upoštevanju skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008 o opredelitvi skupnih predpisov o nadzoru izvoza vojaške tehnologije in opreme (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008 o opredelitvi skupnih predpisov o nadzoru izvoza vojaške tehnologije in opreme (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije, zlasti glede sporazuma o trgovini z orožjem z dne 10. decembra 2007 in 12. julija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije, zlasti glede sporazuma o trgovini z orožjem z dne 10. decembra 2007 in 12. julija 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. junija 2007, ki poziva k sklenitvi sporazuma o trgovini z orožjem z oblikovanjem skupnih mednarodnih standardov za uvoz, izvoz in prenos konvencionalnega orožja (5), ter svojih resolucij z dne 13. marca 2008 o Kodeksu ravnanja Evropske unije glede izvoza orožja (6) in z dne 4. decembra 2008 o Kodeksu ravnanja Evropske unije glede izvoza orožja (7), ki dodatno poudarjata, da je sporazum o trgovini z orožjem nujno potreben, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. junija 2007, ki poziva k sklenitvi sporazuma o trgovini z orožjem z oblikovanjem skupnih mednarodnih standardov za uvoz, izvoz in prenos konvencionalnega orožja (5), ter svojih resolucij z dne 13. marca 2008 o Kodeksu ravnanja Evropske unije glede izvoza orožja (6) in z dne 4. decembra 2008 o Kodeksu ravnanja Evropske unije glede izvoza orožja (7), ki dodatno poudarjata, da je sporazum o trgovini z orožjem nujno potreben,

| — | ob upoštevanju odgovora EU na prošnjo generalnega sekretarju OZN o stališčih glede elementov sporazuma o trgovini z orožjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovora EU na prošnjo generalnega sekretarju OZN o stališčih glede elementov sporazuma o trgovini z orožjem,

| — | ob upoštevanju številnih kampanj civilne družbe po vsem svetu, ki se zavzemajo za učinkovit in dober sporazum o trgovini z orožjem, vključno s kampanjo za nadzor orožja ter pozivom dobitnikov Nobelove nagrade, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju številnih kampanj civilne družbe po vsem svetu, ki se zavzemajo za učinkovit in dober sporazum o trgovini z orožjem, vključno s kampanjo za nadzor orožja ter pozivom dobitnikov Nobelove nagrade,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu obrambnih proizvodov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu obrambnih proizvodov (8),

| — | ob upoštevanju člena 34 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 34 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker ni pravno zavezujočega svetovnega sporazuma o pravilih prenosa konvencionalnega orožja; |
| --- | --- |

A.

ker ni pravno zavezujočega svetovnega sporazuma o pravilih prenosa konvencionalnega orožja;

| B. | ker več kot 40 držav članic OZN nima niti nacionalnega zakonodajnega okvira za nadzor prenosa orožja niti ne izpolnjuje regionalnih ali mednarodnih norm; |
| --- | --- |

B.

ker več kot 40 držav članic OZN nima niti nacionalnega zakonodajnega okvira za nadzor prenosa orožja niti ne izpolnjuje regionalnih ali mednarodnih norm;

| C. | ker je po ocenah službe za raziskave kongresa ZDA v letu 2010 skupna vrednost sporazumov o prenosih orožja v države v razvoju znašala 40 355 milijard USD, vrednost dobav pa 34 989 milijard USD (9); |
| --- | --- |

C.

ker je po ocenah službe za raziskave kongresa ZDA v letu 2010 skupna vrednost sporazumov o prenosih orožja v države v razvoju znašala 40 355 milijard USD, vrednost dobav pa 34 989 milijard USD (9);

| D. | ker resolucija generalne skupščine ZN št. 64/48 države članice poziva, naj oblikujejo učinkovit in uravnotežen pravno zavezujoč instrument z najvišjimi možnimi skupnimi mednarodnimi standardi za prenos konvencionalnega orožja ter naj dosežejo učinkovit in dober sporazum; |
| --- | --- |

D.

ker resolucija generalne skupščine ZN št. 64/48 države članice poziva, naj oblikujejo učinkovit in uravnotežen pravno zavezujoč instrument z najvišjimi možnimi skupnimi mednarodnimi standardi za prenos konvencionalnega orožja ter naj dosežejo učinkovit in dober sporazum;

| E. | ker je generalna skupščina Združenih narodov določila, da je namen sporazuma o nadzoru orožja oblikovati "pravno zavezujoči sporazum, ki uvaja skupne standarde za uvoz, izvoz in prenos konvencionalnega orožja" (10), za države pa "zagotoviti, da bodo njihovi nacionalni sistemi in notranji nadzor skladni z najvišjimi možnimi standardi, da bi preprečili preusmeritve konvencionalnega orožja iz zakonitega na nezakoniti trg, na katerem se lahko uporablja za teroristične napade, organizirani kriminal in druge kriminalne dejavnosti" (11); |
| --- | --- |

E.

ker je generalna skupščina Združenih narodov določila, da je namen sporazuma o nadzoru orožja oblikovati "pravno zavezujoči sporazum, ki uvaja skupne standarde za uvoz, izvoz in prenos konvencionalnega orožja" (10), za države pa "zagotoviti, da bodo njihovi nacionalni sistemi in notranji nadzor skladni z najvišjimi možnimi standardi, da bi preprečili preusmeritve konvencionalnega orožja iz zakonitega na nezakoniti trg, na katerem se lahko uporablja za teroristične napade, organizirani kriminal in druge kriminalne dejavnosti" (11);

| F. | ker nenadzorovana in neregulirana trgovina z orožjem pomeni resno grožnjo za lokalni, nacionalni, regionalni in mednarodni mir, varnost in stabilnost, pa tudi demokracijo, vladavino prava ter trajnostni družbeni in gospodarski razvoj; ker je neregulirana trgovina z orožjem dejavnik, ki spodbuja oborožene spopade, razseljevanje prebivalstva, organizirani kriminal in terorizem; |
| --- | --- |

F.

ker nenadzorovana in neregulirana trgovina z orožjem pomeni resno grožnjo za lokalni, nacionalni, regionalni in mednarodni mir, varnost in stabilnost, pa tudi demokracijo, vladavino prava ter trajnostni družbeni in gospodarski razvoj; ker je neregulirana trgovina z orožjem dejavnik, ki spodbuja oborožene spopade, razseljevanje prebivalstva, organizirani kriminal in terorizem;

| G. | ker mora sporazum o trgovini z orožjem, ki bo sklenjen v letu 2012, vključevati jasne in zavezujoče določbe najvišjih mednarodnih standardov, med drugim mora biti v celoti skladen z mednarodnim pravom o človekovih pravicah in mednarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

G.

ker mora sporazum o trgovini z orožjem, ki bo sklenjen v letu 2012, vključevati jasne in zavezujoče določbe najvišjih mednarodnih standardov, med drugim mora biti v celoti skladen z mednarodnim pravom o človekovih pravicah in mednarodnim humanitarnim pravom;

| H. | ker je enoten, premočrten in dosleden pristop EU ključnega pomena za sklenitev tega sporazuma in njegovo učinkovito izvajanje na svetovni ravni; |
| --- | --- |

H.

ker je enoten, premočrten in dosleden pristop EU ključnega pomena za sklenitev tega sporazuma in njegovo učinkovito izvajanje na svetovni ravni;

| I. | ker na področju prenosa orožja ni zavezujočih obvez, ki bi nedvoumno varovale mednarodne človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo; |
| --- | --- |

I.

ker na področju prenosa orožja ni zavezujočih obvez, ki bi nedvoumno varovale mednarodne človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo;

| J. | ker je Svet poudaril, da je treba vse moči upreti v to, da bi bili sestanki pripravljalnega odbora čim bolj vključujoči; ker je v ta namen Svet 14. junija 2010 sprejel Sklep 2010/336/SZVP o delovanju EU v podporo sporazumu o trgovini z orožjem med državami članicami OZN, civilno družbo in industrijo; |
| --- | --- |

J.

ker je Svet poudaril, da je treba vse moči upreti v to, da bi bili sestanki pripravljalnega odbora čim bolj vključujoči; ker je v ta namen Svet 14. junija 2010 sprejel Sklep 2010/336/SZVP o delovanju EU v podporo sporazumu o trgovini z orožjem med državami članicami OZN, civilno družbo in industrijo;

| K. | ker je skupno stališče EU, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme, prispevalo k usklajenosti nacionalnih politik držav članic EU o nadzoru izvoza orožja, načela in merila tega stališča pa je uradno sprejelo več tretjih držav; |
| --- | --- |

K.

ker je skupno stališče EU, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme, prispevalo k usklajenosti nacionalnih politik držav članic EU o nadzoru izvoza orožja, načela in merila tega stališča pa je uradno sprejelo več tretjih držav;

| L. | ker mora sporazum o trgovini z orožjem krepiti odgovornost, njegovo izvajanje pa mora biti odprto in pregledno; |
| --- | --- |

L.

ker mora sporazum o trgovini z orožjem krepiti odgovornost, njegovo izvajanje pa mora biti odprto in pregledno;

| M. | ker ustanovna listina Združenih narodov svojim članicam podeljuje pravice in dolžnosti, med drugim v členu 51, ki vsem državam priznava pravico do individualne ali kolektivne samoobrambe; |
| --- | --- |

M.

ker ustanovna listina Združenih narodov svojim članicam podeljuje pravice in dolžnosti, med drugim v členu 51, ki vsem državam priznava pravico do individualne ali kolektivne samoobrambe;

Preglednost in odgovornost: ključ do dobrega sporazuma o trgovanju z orožjem

| 1. | ugotavlja, da kljub gospodarski in finančni krizi vrednost svetovnega izvoza še vedno narašča in da države članice EU redno prispevajo 30 % vsega izvoza, kar jih uvršča med največje svetovne proizvajalce in izvoznike orožja (12); zato poudarja, da ima EU odgovornost in interes za to, da oblikuje regulirano in pregledno ter nadzorovano trgovino z orožjem na svetovni ravni ter prispeva k njenemu razvoju; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da kljub gospodarski in finančni krizi vrednost svetovnega izvoza še vedno narašča in da države članice EU redno prispevajo 30 % vsega izvoza, kar jih uvršča med največje svetovne proizvajalce in izvoznike orožja (12); zato poudarja, da ima EU odgovornost in interes za to, da oblikuje regulirano in pregledno ter nadzorovano trgovino z orožjem na svetovni ravni ter prispeva k njenemu razvoju;

| 2. | se zaveda, da industrija z orožjem prispeva k ustvarjanju delovnih mest in gospodarski rasti; vendar meni, da slabo regulirana, nenadzorovana in nepregledna trgovina z orožjem vodi k neodgovornemu trgovanju z orožjem, povzroča nepotrebno človeško trpljenje, neti oborožene spopade, nestabilnost, teroristične napade in korupcijo, spodkopava mirovne procese, dobro upravljanje in družbeno-ekonomski razvoj ter povzroča rušenje demokratično izvoljenih vlad in kršitve načel pravne države, človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava; |
| --- | --- |

2.

se zaveda, da industrija z orožjem prispeva k ustvarjanju delovnih mest in gospodarski rasti; vendar meni, da slabo regulirana, nenadzorovana in nepregledna trgovina z orožjem vodi k neodgovornemu trgovanju z orožjem, povzroča nepotrebno človeško trpljenje, neti oborožene spopade, nestabilnost, teroristične napade in korupcijo, spodkopava mirovne procese, dobro upravljanje in družbeno-ekonomski razvoj ter povzroča rušenje demokratično izvoljenih vlad in kršitve načel pravne države, človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava;

| 3. | zato poziva, naj pogajanja o pravno zavezujočem mednarodnem sporazumu o trgovini z orožjem, ki bodo potekala julija 2012, zaznamujejo zgodovinski korak naprej z večjo preglednostjo in odgovornostjo ter določijo najvišje mednarodne standarde in merila za ocenjevanje odločitev o prenosu, uvozu in izvozu konvencionalnega orožja; |
| --- | --- |

3.

zato poziva, naj pogajanja o pravno zavezujočem mednarodnem sporazumu o trgovini z orožjem, ki bodo potekala julija 2012, zaznamujejo zgodovinski korak naprej z večjo preglednostjo in odgovornostjo ter določijo najvišje mednarodne standarde in merila za ocenjevanje odločitev o prenosu, uvozu in izvozu konvencionalnega orožja;

| 4. | poziva mednarodno skupnost, naj svojo zavezanost k regulaciji mednarodne trgovine z orožjem pokaže tako, da bo v celoti izkoristila poslovnik za sprejetje celovitega besedila, ki bo zajemalo vsa glavna vprašanja, ki so pomembna za sklenitev dobrega sporazuma na konferenci julija 2012; |
| --- | --- |

4.

poziva mednarodno skupnost, naj svojo zavezanost k regulaciji mednarodne trgovine z orožjem pokaže tako, da bo v celoti izkoristila poslovnik za sprejetje celovitega besedila, ki bo zajemalo vsa glavna vprašanja, ki so pomembna za sklenitev dobrega sporazuma na konferenci julija 2012;

| 5. | poziva k pospešenim pogajanjem ter hitremu sprejetju in začetku veljave svetovnega in celovitega sporazuma OZN o trgovini z orožjem; |
| --- | --- |

5.

poziva k pospešenim pogajanjem ter hitremu sprejetju in začetku veljave svetovnega in celovitega sporazuma OZN o trgovini z orožjem;

Področje uporabe

| 6. | poudarja, da bi moral učinkovit sporazum zajemati kar najširši spekter dejavnosti trgovine s konvencionalnim orožjem, kot so uvoz, izvoz, prenos (vključno s tranzitom in pretovarjanjem, začasnim uvozom in izvozom ter ponovnim izvozom), proizvodnja pod tujo licenco, upravljanje zalog in vse povezane storitve, med drugim posredovanje, prevoz in financiranje; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi moral učinkovit sporazum zajemati kar najširši spekter dejavnosti trgovine s konvencionalnim orožjem, kot so uvoz, izvoz, prenos (vključno s tranzitom in pretovarjanjem, začasnim uvozom in izvozom ter ponovnim izvozom), proizvodnja pod tujo licenco, upravljanje zalog in vse povezane storitve, med drugim posredovanje, prevoz in financiranje;

| 7. | meni, da bi moral učinkovit sporazum zajemati vse vidike trgovine s konvencionalnim orožjem, vključno s prenosi med državami ali med državo in zasebnimi končnimi uporabniki, komercialno prodajo, najemom ter posojili, darili ali pomočjo pri drugi obliki prenosa; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi moral učinkovit sporazum zajemati vse vidike trgovine s konvencionalnim orožjem, vključno s prenosi med državami ali med državo in zasebnimi končnimi uporabniki, komercialno prodajo, najemom ter posojili, darili ali pomočjo pri drugi obliki prenosa;

| 8. | meni, da bi moral učinkovit sporazum zajemati tudi najširši spekter konvencionalnega orožja, vključno z lahkim in osebnim orožjem in strelivom zanj, nematerialnimi prenosi, blagom z dvojno uporabo, deli in tehnologijo, povezanimi z njegovo uporabo, proizvodnjo ali vzdrževanjem bodisi za uporabo v vojaške bodisi druge varnostne namene oziroma kazenski pregon; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi moral učinkovit sporazum zajemati tudi najširši spekter konvencionalnega orožja, vključno z lahkim in osebnim orožjem in strelivom zanj, nematerialnimi prenosi, blagom z dvojno uporabo, deli in tehnologijo, povezanimi z njegovo uporabo, proizvodnjo ali vzdrževanjem bodisi za uporabo v vojaške bodisi druge varnostne namene oziroma kazenski pregon;

| 9. | meni, da bi morali ustrezno pozornost posvetiti označevanju in sledljivosti konvencionalnega orožja in streliva, da bi povečali odgovornost in preprečili preusmerjanje prenosov orožja k nezakonitim prejemnikom; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi morali ustrezno pozornost posvetiti označevanju in sledljivosti konvencionalnega orožja in streliva, da bi povečali odgovornost in preprečili preusmerjanje prenosov orožja k nezakonitim prejemnikom;

Merila in mednarodni standardi

| 10. | je prepričan, da je dolgoročen uspeh sporazuma o trgovini z orožjem odvisen od sprejetja sklopa najvišjih, najtrdnejših in čimbolj jasnih standardov; |
| --- | --- |

10.

je prepričan, da je dolgoročen uspeh sporazuma o trgovini z orožjem odvisen od sprejetja sklopa najvišjih, najtrdnejših in čimbolj jasnih standardov;

| 11. | poziva k temu, naj sporazum države podpisnice opomni, da morajo biti vse odločitve o prenosu orožja v celoti skladne z njihovimi mednarodnimi obveznostmi, zlasti glede mednarodnega prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava, ter skladne z ustanovno listino OZN, vključno s sankcijami in embargom za orožje regionalnih organizacij in varnostnega sveta OZN; meni, da države podpisnice ne smejo opravljati prenosov orožja državam, če obstaja velika nevarnost, da se bo orožje uporabilo za izvajanje ali omogočanje izvajanja hudih kršitev mednarodnega prava o človekovih pravicah ali mednarodnega humanitarnega prava, kot so genocid, zločini proti človečnosti in vojni zločini; |
| --- | --- |

11.

poziva k temu, naj sporazum države podpisnice opomni, da morajo biti vse odločitve o prenosu orožja v celoti skladne z njihovimi mednarodnimi obveznostmi, zlasti glede mednarodnega prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava, ter skladne z ustanovno listino OZN, vključno s sankcijami in embargom za orožje regionalnih organizacij in varnostnega sveta OZN; meni, da države podpisnice ne smejo opravljati prenosov orožja državam, če obstaja velika nevarnost, da se bo orožje uporabilo za izvajanje ali omogočanje izvajanja hudih kršitev mednarodnega prava o človekovih pravicah ali mednarodnega humanitarnega prava, kot so genocid, zločini proti človečnosti in vojni zločini;

| 12. | odločno poziva države članice OZN, naj sprejmejo dodatna zavezujoča merila (ki naj se pripravijo v obliki mednarodnih standardov), ki bodo nosilce odločanja vodila pri izvozu orožja; podrobno naj ta merila zajemajo evidenco namembne države glede dobrega upravljanja, demokracije, vladavine prava, človekovih pravic, neširjenja, boja proti korupciji, nevarnosti zlorabe, vpliva na družbeno-ekonomski razvoj v državi ter ohranitve regionalnega miru in varnosti; meni, da bi sporazum moral opredeliti posebna protikorupcijska merila; |
| --- | --- |

12.

odločno poziva države članice OZN, naj sprejmejo dodatna zavezujoča merila (ki naj se pripravijo v obliki mednarodnih standardov), ki bodo nosilce odločanja vodila pri izvozu orožja; podrobno naj ta merila zajemajo evidenco namembne države glede dobrega upravljanja, demokracije, vladavine prava, človekovih pravic, neširjenja, boja proti korupciji, nevarnosti zlorabe, vpliva na družbeno-ekonomski razvoj v državi ter ohranitve regionalnega miru in varnosti; meni, da bi sporazum moral opredeliti posebna protikorupcijska merila;

| 13. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice EU, naj se zavzemajo za to, da bo prihodnji sporazum vseboval močne protikorupcijske mehanizme, kot opredeljuje odstavek 3 izjave EU z dne 12. julija 2011; opozarja, da mora sporazum vsebovati sklic na korupcijo v skladu z ustreznimi veljavnimi mednarodnimi instrumenti in primerne ukrepe za preprečevanje takih zločinov; |
| --- | --- |

13.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice EU, naj se zavzemajo za to, da bo prihodnji sporazum vseboval močne protikorupcijske mehanizme, kot opredeljuje odstavek 3 izjave EU z dne 12. julija 2011; opozarja, da mora sporazum vsebovati sklic na korupcijo v skladu z ustreznimi veljavnimi mednarodnimi instrumenti in primerne ukrepe za preprečevanje takih zločinov;

| 14. | poziva, naj se ta merila pripravijo v obliki skupnih operativnih smernic za pripravo ocene tveganja kot podlage za sprejemanje odločitev o prenosu orožja; |
| --- | --- |

14.

poziva, naj se ta merila pripravijo v obliki skupnih operativnih smernic za pripravo ocene tveganja kot podlage za sprejemanje odločitev o prenosu orožja;

| 15. | poziva Evropsko unijo, naj ne glede na izide pogajanj o sporazumu o trgovini z orožjem še naprej vzdržuje najvišje možne standarde in tolmačenje skupnega stališča EU glede izvoza orožja 2008/944/SZVP in njegovih osmih meril, zlasti glede mednarodnega prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava; |
| --- | --- |

15.

poziva Evropsko unijo, naj ne glede na izide pogajanj o sporazumu o trgovini z orožjem še naprej vzdržuje najvišje možne standarde in tolmačenje skupnega stališča EU glede izvoza orožja 2008/944/SZVP in njegovih osmih meril, zlasti glede mednarodnega prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava;

Ukrepi za izvajanje in poročanje

| 16. | opozarja na pomen učinkovitega in verodostojnega izvajanja sporazuma s poudarkom na odgovornosti, preglednosti, zadolžitvah držav podpisnic ter okrepljenega usklajevanja med pristojnimi organi; |
| --- | --- |

16.

opozarja na pomen učinkovitega in verodostojnega izvajanja sporazuma s poudarkom na odgovornosti, preglednosti, zadolžitvah držav podpisnic ter okrepljenega usklajevanja med pristojnimi organi;

| 17. | poudarja, da mora dober sporazum vsebovati določbe in merila, ki od držav podpisnic terjajo, da sprejmejo nacionalno zakonodajo ter oblikujejo nacionalni pristojni organ, zadolžen za nadzor vseh prenosov blaga, ki jih zajema sporazum, ter za izpolnjevanje vseh zahtev poročanja in izvajanja; meni, da mora izvajanje sporazuma zajemati nadzor končnih uporabnikov in posredniških dejavnosti, vključno z registracijo udeleženih in izdajanjem dovoljenj za njihovo dejavnost, razkritjem potrebnih podatkov s strani prosilcev in popolno spremno dokumentacijo pred izdajo dovoljenja za izvoz ter zakonodajnimi ukrepi, na podlagi katerih bi se vsak prenos konvencionalnega orožja in streliva, za katerega ni bilo izdano dovoljenje nacionalnega pristojnega organa v skladu s sporazumom, štel za kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da mora dober sporazum vsebovati določbe in merila, ki od držav podpisnic terjajo, da sprejmejo nacionalno zakonodajo ter oblikujejo nacionalni pristojni organ, zadolžen za nadzor vseh prenosov blaga, ki jih zajema sporazum, ter za izpolnjevanje vseh zahtev poročanja in izvajanja; meni, da mora izvajanje sporazuma zajemati nadzor končnih uporabnikov in posredniških dejavnosti, vključno z registracijo udeleženih in izdajanjem dovoljenj za njihovo dejavnost, razkritjem potrebnih podatkov s strani prosilcev in popolno spremno dokumentacijo pred izdajo dovoljenja za izvoz ter zakonodajnimi ukrepi, na podlagi katerih bi se vsak prenos konvencionalnega orožja in streliva, za katerega ni bilo izdano dovoljenje nacionalnega pristojnega organa v skladu s sporazumom, štel za kaznivo dejanje;

| 18. | je prepričan, da bo uspeh izvajanja sporazuma odvisen od spodbujanja preglednosti in izmenjave informacij ter najboljših praks med državami podpisnicami glede odločitev o izvozu, uvozu in prenosu orožja; |
| --- | --- |

18.

je prepričan, da bo uspeh izvajanja sporazuma odvisen od spodbujanja preglednosti in izmenjave informacij ter najboljših praks med državami podpisnicami glede odločitev o izvozu, uvozu in prenosu orožja;

| 19. | meni, da bodo izkušnje z nastajajočim registrom konvencionalnega orožja OZN omogočile vzpostavitev te preglednosti in izmenjave informacij, ter poziva k nadaljnji razširitvi kategorij orožja v registru, vključno z lahkim in osebnim orožjem in strelivom za tako orožje; |
| --- | --- |

19.

meni, da bodo izkušnje z nastajajočim registrom konvencionalnega orožja OZN omogočile vzpostavitev te preglednosti in izmenjave informacij, ter poziva k nadaljnji razširitvi kategorij orožja v registru, vključno z lahkim in osebnim orožjem in strelivom za tako orožje;

| 20. | zato poziva, naj sporazum vsebuje odločne in jasne določbe za redno letno poročanje držav podpisnic o vseh odločitvah glede prenosa orožja s podatki o vrstah, količinah in prejemnikih opreme, ki imajo dovoljenje za prenos, ter podatki o izvajanju vseh določb sporazuma v celoti; poziva, naj sporazum od držav podpisnic zahteva tudi, da vzpostavijo sistem vodenja natančne evidence za najmanj 20 let o celotni mednarodni trgovini in poslih, opravljenih prek nacionalnega sistema nadzora; |
| --- | --- |

20.

zato poziva, naj sporazum vsebuje odločne in jasne določbe za redno letno poročanje držav podpisnic o vseh odločitvah glede prenosa orožja s podatki o vrstah, količinah in prejemnikih opreme, ki imajo dovoljenje za prenos, ter podatki o izvajanju vseh določb sporazuma v celoti; poziva, naj sporazum od držav podpisnic zahteva tudi, da vzpostavijo sistem vodenja natančne evidence za najmanj 20 let o celotni mednarodni trgovini in poslih, opravljenih prek nacionalnega sistema nadzora;

| 21. | poziva k oblikovanju posebne enote za izvajanje in podporo sporazuma, ki bi bila zadolžena za zbiranje in analizo poročil držav podpisnic, generalni sekretar OZN pa naj objavi letno poročilo z dodatnimi predlogi, kako okrepiti operativne določbe sporazuma; poziva, naj se enoti za izvajanje in podporo sporazuma podeli tudi pravica, da analizira podatke o prenosih orožja, odkriva razhajanja in morebitne kršitve sporazuma ter poroča skupščini držav podpisnic; |
| --- | --- |

21.

poziva k oblikovanju posebne enote za izvajanje in podporo sporazuma, ki bi bila zadolžena za zbiranje in analizo poročil držav podpisnic, generalni sekretar OZN pa naj objavi letno poročilo z dodatnimi predlogi, kako okrepiti operativne določbe sporazuma; poziva, naj se enoti za izvajanje in podporo sporazuma podeli tudi pravica, da analizira podatke o prenosih orožja, odkriva razhajanja in morebitne kršitve sporazuma ter poroča skupščini držav podpisnic;

| 22. | poziva k javni objavi vseh teh poročil; |
| --- | --- |

22.

poziva k javni objavi vseh teh poročil;

| 23. | poziva k letnim skupščinam držav podpisnic in konferencam o pregledu vsakih pet let, na katerih naj se spodbuja udeležba organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

23.

poziva k letnim skupščinam držav podpisnic in konferencam o pregledu vsakih pet let, na katerih naj se spodbuja udeležba organizacij civilne družbe;

| 24. | meni, da je dolgoročen uspeh sporazuma odvisen od popolne preglednosti in odgovornosti do pristojnih državnih organov, vključno s parlamentarnimi nadzornimi organi v državah izvoza in uvoza; zato poziva k trdnim mehanizmom preglednosti, kot je letno poročanje, da bi okrepili vlogo parlamentov pri terjanju odgovorov od svojih vlad v zvezi z odločitvami o izvozu, uvozu in prenosu orožja; |
| --- | --- |

24.

meni, da je dolgoročen uspeh sporazuma odvisen od popolne preglednosti in odgovornosti do pristojnih državnih organov, vključno s parlamentarnimi nadzornimi organi v državah izvoza in uvoza; zato poziva k trdnim mehanizmom preglednosti, kot je letno poročanje, da bi okrepili vlogo parlamentov pri terjanju odgovorov od svojih vlad v zvezi z odločitvami o izvozu, uvozu in prenosu orožja;

| 25. | meni, da bi morali vsem državam podpisnicam, ki bodo zahtevale podporo pri izvajanju svojih obveznosti po sporazumu o trgovini z orožjem, nuditi potrebno podporo in tehnično pomoč; poziva Evropsko unijo, naj nadaljuje dejavnosti za ozaveščanje in naj poveča podporo na področjih, kot so zakonodajna pomoč, izgradnja institucij, upravna pomoč ter podpora za izboljšanje nacionalnega strokovnega znanja v vseh organih, ki sodelujejo v sistemu nadzora prenosa, vključno z organizacijami civilne družbe in parlamenti; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi morali vsem državam podpisnicam, ki bodo zahtevale podporo pri izvajanju svojih obveznosti po sporazumu o trgovini z orožjem, nuditi potrebno podporo in tehnično pomoč; poziva Evropsko unijo, naj nadaljuje dejavnosti za ozaveščanje in naj poveča podporo na področjih, kot so zakonodajna pomoč, izgradnja institucij, upravna pomoč ter podpora za izboljšanje nacionalnega strokovnega znanja v vseh organih, ki sodelujejo v sistemu nadzora prenosa, vključno z organizacijami civilne družbe in parlamenti;

Vloga EU in EP

| 26. | priznava premočrtno in dosledno vlogo EU in držav članic pri podpori mednarodnega procesa za pripravo sporazuma o nadzoru orožja; poziva k neprekinjenim prizadevanjem in ozaveščanju pred konferenco, med drugim tudi na najvišji politični ravni z diplomatskimi stiki in srečanji na vrhu pred julijsko konferenco in med procesom ratifikacije in uveljavljanja; |
| --- | --- |

26.

priznava premočrtno in dosledno vlogo EU in držav članic pri podpori mednarodnega procesa za pripravo sporazuma o nadzoru orožja; poziva k neprekinjenim prizadevanjem in ozaveščanju pred konferenco, med drugim tudi na najvišji politični ravni z diplomatskimi stiki in srečanji na vrhu pred julijsko konferenco in med procesom ratifikacije in uveljavljanja;

| 27. | meni, da je odgovor EU na prošnjo generalnega sekretarja OZN o stališčih glede elementov sporazuma o trgovini z orožjem ustrezna osnova za usklajeno delovanje držav članic EU na mednarodni konferenci o tem sporazumu; |
| --- | --- |

27.

meni, da je odgovor EU na prošnjo generalnega sekretarja OZN o stališčih glede elementov sporazuma o trgovini z orožjem ustrezna osnova za usklajeno delovanje držav članic EU na mednarodni konferenci o tem sporazumu;

| 28. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj se intenzivno posvetuje in usklajuje z vsemi državami članicami EU, da bi EU zastopala enotno stališče in ga trdno zagovarjala; |
| --- | --- |

28.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj se intenzivno posvetuje in usklajuje z vsemi državami članicami EU, da bi EU zastopala enotno stališče in ga trdno zagovarjala;

| 29. | poziva države članice, naj skladno z zavezami iz Lizbonske pogodbe na konferenci zagovarjajo stališča Unije, izražena v odgovoru generalnemu sekretarju OZN, in tako poskrbijo za ambiciozen rezultat in uspešen sporazum o trgovanju z orožjem; zato poziva države članice EU, naj delegaciji EU, ki se bo udeležila pogajanj, javno in nedvoumno izrazijo, da jo v celoti podpirajo; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj skladno z zavezami iz Lizbonske pogodbe na konferenci zagovarjajo stališča Unije, izražena v odgovoru generalnemu sekretarju OZN, in tako poskrbijo za ambiciozen rezultat in uspešen sporazum o trgovanju z orožjem; zato poziva države članice EU, naj delegaciji EU, ki se bo udeležila pogajanj, javno in nedvoumno izrazijo, da jo v celoti podpirajo;

| 30. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice, naj glede vsebine in članstva prihodnjega sporazuma dajo prednost njegovi trdnosti; poziva ZDA, naj odstopijo od stališča, da se je treba glede sporazuma o trgovini z orožjem pogajati na podlagi soglasja; |
| --- | --- |

30.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice, naj glede vsebine in članstva prihodnjega sporazuma dajo prednost njegovi trdnosti; poziva ZDA, naj odstopijo od stališča, da se je treba glede sporazuma o trgovini z orožjem pogajati na podlagi soglasja;

| 31. | pozdravlja izjavo visoke predstavnice/podpredsednice, skladno s členom 34(1) Lizbonske pogodbe, da bo Parlamentu še pred konferenco predstavila stališče EU; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja izjavo visoke predstavnice/podpredsednice, skladno s členom 34(1) Lizbonske pogodbe, da bo Parlamentu še pred konferenco predstavila stališče EU;

*

* *

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Svetu, Komisiji, Organizaciji združenih narodov in nacionalnim parlamentom držav članic EU. |
| --- | --- |

32.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Svetu, Komisiji, Organizaciji združenih narodov in nacionalnim parlamentom držav članic EU.

---

(1)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N06/499/77/PDF/N0649977.pdf?OpenElement

(2)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N09/464/71/PDF/N0946471.pdf?OpenElement

(3)  UL L 152, 18.6.2010, str. 14.

(4)  UL L 335, 13.12.2008, str. 99.

(5)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 342.

(6)  UL C 66 E, 20.3.2009, str. 48.

(7)  UL C 21 E, 28.1.2010, str. 2.

(8)  UL L 146, 10.6.2009, str. 1.

(9)  http://www.sipri.org:9090/research/armaments/transfers/transparency/national_reports/united_states/CRS_Report_DN_03-10.pdf/view

(10)  Resolucija generalne skupščine ZN 61/89.

(11)  Resolucija generalne skupščine ZN 63/240.

(12)  Zneski, ki so povzeti po vrednostih kazalnikov trendov SIPRI (Stockholm International Peace Research Institute) in so izraženi v ameriških dolarjih in stalnih cenah iz leta 1990, so na voljo na: http://www.sipri.org/databases/armstransfers/background/explanations2_default.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/63

---

Sreda, 13. junij 2012Spremljanje volitev v Demokratični republiki Kongo

P7_TA(2012)0252

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o spremljanju volitev v Demokratični republiki Kongo (2012/2673(RSP))

2013/C 332 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju deklaracije o načelih za mednarodno opazovanje volitev, ki so jo Združeni narodi razglasili oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije o načelih za mednarodno opazovanje volitev, ki so jo Združeni narodi razglasili oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju afriške listine o človekovih pravicah in pravicah narodov, ki je bila leta 1982 ratificirana v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju afriške listine o človekovih pravicah in pravicah narodov, ki je bila leta 1982 ratificirana v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o pomoči in opazovanju EU na volitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o pomoči in opazovanju EU na volitvah,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja, podpisanega junija 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja, podpisanega junija 2000,

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 22. novembra 2007 o razmerah v Demokratični republiki Kongo, zlasti na vzhodu države, in njihovem vplivu na vso regijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 22. novembra 2007 o razmerah v Demokratični republiki Kongo, zlasti na vzhodu države, in njihovem vplivu na vso regijo,

| — | ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2009/769/SZVP z dne 19. oktobra 2009 o spremembah Skupnega ukrepa Sveta 2007/405/SZVP o policijski misiji Evropske unije na področju reforme varnostnega sektorja (RVS) in njegove povezave s pravosodjem v Demokratični republiki Kongo (EUPOL RD Congo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2009/769/SZVP z dne 19. oktobra 2009 o spremembah Skupnega ukrepa Sveta 2007/405/SZVP o policijski misiji Evropske unije na področju reforme varnostnega sektorja (RVS) in njegove povezave s pravosodjem v Demokratični republiki Kongo (EUPOL RD Congo),

| — | ob upoštevanju misije za reformo varnostnega sektorja EUSEC RD Congo, ustanovljene junija 2005 (Skupni ukrep Sveta 2005/355/SZVP z dne 2. maja 2005 o misiji Evropske unije za pomoč in svetovanje za reformo varnostnega sektorja v Demokratični republiki Kongo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju misije za reformo varnostnega sektorja EUSEC RD Congo, ustanovljene junija 2005 (Skupni ukrep Sveta 2005/355/SZVP z dne 2. maja 2005 o misiji Evropske unije za pomoč in svetovanje za reformo varnostnega sektorja v Demokratični republiki Kongo),

| — | ob upoštevanju mandata misije Evropske unije za opazovanje volitev na predsedniških in parlamentarnih volitvah 28. novembra 2011, ki je misiji narekoval pripravo podrobne, nepristranske in neodvisne ocene volilnega postopka v skladu z nacionalnim in regionalnim pravnim okvirom, pa tudi v skladu s predpisi in mednarodnimi pogodbami, ki jih je podpisala Demokratična republika Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mandata misije Evropske unije za opazovanje volitev na predsedniških in parlamentarnih volitvah 28. novembra 2011, ki je misiji narekoval pripravo podrobne, nepristranske in neodvisne ocene volilnega postopka v skladu z nacionalnim in regionalnim pravnim okvirom, pa tudi v skladu s predpisi in mednarodnimi pogodbami, ki jih je podpisala Demokratična republika Kongo,

| — | ob upoštevanju mandata delegacije Evropskega parlamenta, ki se je priključila misiji EU za opazovanje volitev in je podpisala njene ugotovitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mandata delegacije Evropskega parlamenta, ki se je priključila misiji EU za opazovanje volitev in je podpisala njene ugotovitve,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton o volilnem postopku v Demokratični republiki Kongo z dne 9. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton o volilnem postopku v Demokratični republiki Kongo z dne 9. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju skupne izjave visoke predstavnice Unije Catherine Ashton in komisarja Andrisa Piebalgsa z dne 2. decembra 2011 o volitvah in deklaracije z dne 7. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave visoke predstavnice Unije Catherine Ashton in komisarja Andrisa Piebalgsa z dne 2. decembra 2011 o volitvah in deklaracije z dne 7. junija 2012,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton o volilnem postopku v Demokratični republiki Kongo z dne 20. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton o volilnem postopku v Demokratični republiki Kongo z dne 20. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju končnega poročila in priporočil misije Evropske unije za opazovanje volitev v Demokratični republiki Kongo, ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila in priporočil misije Evropske unije za opazovanje volitev v Demokratični republiki Kongo, ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočil neodvisne državne volilne komisije, objavljenih aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil neodvisne državne volilne komisije, objavljenih aprila 2012,

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 122 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122 Poslovnika,

| A. | ker misija Evropske unije za opazovanje volitev v Demokratični republiki Kongo v svojem končnem poročilu ugotavlja, da je volilni postopek potekal v znamenju pomanjkljive preglednosti in verodostojnosti zaradi številnih ugotovljenih nepravilnosti in goljufij; |
| --- | --- |

A.

ker misija Evropske unije za opazovanje volitev v Demokratični republiki Kongo v svojem končnem poročilu ugotavlja, da je volilni postopek potekal v znamenju pomanjkljive preglednosti in verodostojnosti zaradi številnih ugotovljenih nepravilnosti in goljufij;

| B. | ker je misija EU za spremljanje volitev v Demokratični republiki Kongo pripravila 22 priporočil, naslovljenih na javne kongovske oblasti, za občutno izboljšanje preglednosti in verodostojnosti volitev, ki so tehnično izvedljiva še pred naslednjimi deželnimi in lokalnimi volitvami; |
| --- | --- |

B.

ker je misija EU za spremljanje volitev v Demokratični republiki Kongo pripravila 22 priporočil, naslovljenih na javne kongovske oblasti, za občutno izboljšanje preglednosti in verodostojnosti volitev, ki so tehnično izvedljiva še pred naslednjimi deželnimi in lokalnimi volitvami;

| C. | ker je visoka predstavnica/podpredsednica Komisije Catherine Ashton v govoru v imenu Evropske unije ponovno izrazila zaskrbljenost zaradi resnih pomanjkljivosti in pomanjkanja preglednosti pri zbiranju in objavi volilnih rezultatov, o čemer je med drugim poročala tudi misija EU za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

C.

ker je visoka predstavnica/podpredsednica Komisije Catherine Ashton v govoru v imenu Evropske unije ponovno izrazila zaskrbljenost zaradi resnih pomanjkljivosti in pomanjkanja preglednosti pri zbiranju in objavi volilnih rezultatov, o čemer je med drugim poročala tudi misija EU za opazovanje volitev;

| D. | ker je vrhovno sodišče Demokratične republike Kongo kljub pomanjkljivostim, na katere so opozarjale oblasti v tej državi, pa tudi neodvisna nacionalna volilna komisija, potrdilo končne rezultate obeh volitev in 16. decembra 2011 razglasilo, da je bil takratni predsednik Joseph Kabila znova izvoljen; |
| --- | --- |

D.

ker je vrhovno sodišče Demokratične republike Kongo kljub pomanjkljivostim, na katere so opozarjale oblasti v tej državi, pa tudi neodvisna nacionalna volilna komisija, potrdilo končne rezultate obeh volitev in 16. decembra 2011 razglasilo, da je bil takratni predsednik Joseph Kabila znova izvoljen;

| E. | ker se datum za organizacijo deželnih in lokalnih volitev 25. marca 2012 ni spoštoval in ker je 6. junija 2012 predsednik neodvisne državne volilne komisije napovedal spremenjen koledar deželnih, mestnih, občinskih in lokalnih volitev, v skladu s katerim se bo volilni postopek podaljšal do leta 2014; |
| --- | --- |

E.

ker se datum za organizacijo deželnih in lokalnih volitev 25. marca 2012 ni spoštoval in ker je 6. junija 2012 predsednik neodvisne državne volilne komisije napovedal spremenjen koledar deželnih, mestnih, občinskih in lokalnih volitev, v skladu s katerim se bo volilni postopek podaljšal do leta 2014;

| F. | ker višji svet za avdiovizualno politiko in komuniciranje vsem kandidatom ni mogel zagotoviti načela enake navzočnosti v medijih; |
| --- | --- |

F.

ker višji svet za avdiovizualno politiko in komuniciranje vsem kandidatom ni mogel zagotoviti načela enake navzočnosti v medijih;

| G. | ker nekaznovanje hudih zlorab na področju človekovih pravic ustvarja negotovost in ker so razmere, kar zadeva proces demokratizacije v Demokratični republiki Kongo, še vedno skrb zbujajoče, saj so se pred predsedniškimi volitvami namnožile politično motivirane kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

G.

ker nekaznovanje hudih zlorab na področju človekovih pravic ustvarja negotovost in ker so razmere, kar zadeva proces demokratizacije v Demokratični republiki Kongo, še vedno skrb zbujajoče, saj so se pred predsedniškimi volitvami namnožile politično motivirane kršitve človekovih pravic;

| H. | ker se je zatiranje zagovornikov človekovih pravic v Kongu povečalo ter so samovoljno pridržani in ustrahovani; |
| --- | --- |

H.

ker se je zatiranje zagovornikov človekovih pravic v Kongu povečalo ter so samovoljno pridržani in ustrahovani;

| I. | ker uboj Floriberta Chebeye Bahizira, vodilnega kongovskega zagovornika človekovih pravic, in način, kako se je ta primer obravnaval, nista samo hud zločin, temveč svarilo za vse kongovske zagovornike človekovih pravic; |
| --- | --- |

I.

ker uboj Floriberta Chebeye Bahizira, vodilnega kongovskega zagovornika človekovih pravic, in način, kako se je ta primer obravnaval, nista samo hud zločin, temveč svarilo za vse kongovske zagovornike človekovih pravic;

| J. | ker so se v predvolilnem obdobju pojavile številne težave, vključno s prehodom na enokrožni volilni sistem za predsedniške volitve, nepotrjenim volilnim imenikom, pomanjkanjem legitimnosti neodvisne državne volilne komisije, neustreznim in pomanjkljivim izvajanjem pravnega okvira in imenovanjem sodnikov vrhovnega pravosodnega sodišča; |
| --- | --- |

J.

ker so se v predvolilnem obdobju pojavile številne težave, vključno s prehodom na enokrožni volilni sistem za predsedniške volitve, nepotrjenim volilnim imenikom, pomanjkanjem legitimnosti neodvisne državne volilne komisije, neustreznim in pomanjkljivim izvajanjem pravnega okvira in imenovanjem sodnikov vrhovnega pravosodnega sodišča;

| K. | ker Evropska unija v okviru desetega Evropskega razvojnega sklada (sredstva A) podpira dobro upravljanje projektov, kot je izvajanje demokratičnih in poštenih volitev; |
| --- | --- |

K.

ker Evropska unija v okviru desetega Evropskega razvojnega sklada (sredstva A) podpira dobro upravljanje projektov, kot je izvajanje demokratičnih in poštenih volitev;

| L. | ugotavlja, da je EU za izvedbo teh volitev prispevala 47,5 milijona EUR ter dodatna 2 milijona EUR za varovanje; pozdravlja osebno zavzetost 147 pripadnikov misije za opazovanje volitev 2011 v Demokratični republiki Kongo; |
| --- | --- |

L.

ugotavlja, da je EU za izvedbo teh volitev prispevala 47,5 milijona EUR ter dodatna 2 milijona EUR za varovanje; pozdravlja osebno zavzetost 147 pripadnikov misije za opazovanje volitev 2011 v Demokratični republiki Kongo;

| M. | ker je Varnostni svet Združenih narodov v svoji resoluciji 1991, ki jo je sprejel dne 28. junija 2011, podaljšal mandat misije Združenih narodov za stabilizacijo v Demokratični republiki Kongo (Monusco) do 30. junija 2012; |
| --- | --- |

M.

ker je Varnostni svet Združenih narodov v svoji resoluciji 1991, ki jo je sprejel dne 28. junija 2011, podaljšal mandat misije Združenih narodov za stabilizacijo v Demokratični republiki Kongo (Monusco) do 30. junija 2012;

| N. | ker k politični nestabilnosti v Demokratični republiki Kongo prispevajo tudi rast nezaposlenosti, vedno slabše socialne razmere in osiromašenje prebivalstva; |
| --- | --- |

N.

ker k politični nestabilnosti v Demokratični republiki Kongo prispevajo tudi rast nezaposlenosti, vedno slabše socialne razmere in osiromašenje prebivalstva;

| O. | ker je v tej državi 1,7 milijona notranje razseljenih oseb, v sosednjih državah pa 426 000 kongovskih beguncev; |
| --- | --- |

O.

ker je v tej državi 1,7 milijona notranje razseljenih oseb, v sosednjih državah pa 426 000 kongovskih beguncev;

| 1. | meni, da so za izgradnjo demokratične družbe potrebne predvsem močna politična volja in ambiciozne vizije političnih voditeljev, vlad in opozicije, usmerjene v vzpostavljanje političnih institucij, ki zagotavljajo človekove, državljanske, politične, socialne, ekonomske in okoljske pravice prebivalstva; |
| --- | --- |

1.

meni, da so za izgradnjo demokratične družbe potrebne predvsem močna politična volja in ambiciozne vizije političnih voditeljev, vlad in opozicije, usmerjene v vzpostavljanje političnih institucij, ki zagotavljajo človekove, državljanske, politične, socialne, ekonomske in okoljske pravice prebivalstva;

| 2. | meni, da bi morali politični voditelji, organizacije civilne družbe, verske oblasti in ženska združenja v Demokratični republiki Kongo doseči nacionalni konsenz o ustreznih in primernih institucijah ter o ustaljenih in dogovorjenih postopkih za izvajanje demokratične prakse; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi morali politični voditelji, organizacije civilne družbe, verske oblasti in ženska združenja v Demokratični republiki Kongo doseči nacionalni konsenz o ustreznih in primernih institucijah ter o ustaljenih in dogovorjenih postopkih za izvajanje demokratične prakse;

| 3. | meni, da sta neodvisna sistema sodstva in medijev bistvena za oblikovanje in uravnavanje demokratičnega procesa, ki je namenjen krepitvi pravne države, gradnji demokratičnih institucij, vključno z delujočim parlamentom, ki temelji na političnem pluralizmu, ter krepitvi vloge civilne družbe; |
| --- | --- |

3.

meni, da sta neodvisna sistema sodstva in medijev bistvena za oblikovanje in uravnavanje demokratičnega procesa, ki je namenjen krepitvi pravne države, gradnji demokratičnih institucij, vključno z delujočim parlamentom, ki temelji na političnem pluralizmu, ter krepitvi vloge civilne družbe;

| 4. | meni, da so volitve nujen, vendar ne tudi zadosten pogoj za vzpostavitev razmer, potrebnih za proces demokratizacije, ki pomeni več kot zgolj organiziranje volitev; meni, da sta za uspešno demokratizacijo ključni zavezanost družbenemu in gospodarskemu razvoju države ter zaščita temeljnih pravic prebivalstva, tudi pravice do zaposlitve, zdravstvenega varstva in izobraževanja; |
| --- | --- |

4.

meni, da so volitve nujen, vendar ne tudi zadosten pogoj za vzpostavitev razmer, potrebnih za proces demokratizacije, ki pomeni več kot zgolj organiziranje volitev; meni, da sta za uspešno demokratizacijo ključni zavezanost družbenemu in gospodarskemu razvoju države ter zaščita temeljnih pravic prebivalstva, tudi pravice do zaposlitve, zdravstvenega varstva in izobraževanja;

| 5. | pozdravlja kongovsko prebivalstvo, ki se je množično udeležilo predsedniških in parlamentarnih volitev novembra 2011 in s tem dokazalo, kako zelo je zanj pomembna izgradnja resnične demokracije v Demokratični republiki Kongo; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja kongovsko prebivalstvo, ki se je množično udeležilo predsedniških in parlamentarnih volitev novembra 2011 in s tem dokazalo, kako zelo je zanj pomembna izgradnja resnične demokracije v Demokratični republiki Kongo;

| 6. | spodbuja vlado k začetku političnega dialoga z vsemi stranmi, tudi z opozicijskimi silami in civilno družbo, s čimer bo utrla pot resnični demokraciji in političnim reformam v državi; |
| --- | --- |

6.

spodbuja vlado k začetku političnega dialoga z vsemi stranmi, tudi z opozicijskimi silami in civilno družbo, s čimer bo utrla pot resnični demokraciji in političnim reformam v državi;

| 7. | poudarja pomen ustanovitve ustavnega sodišča, ki lahko zagotavlja večjo preglednost v volilnem postopku, zlasti pri obravnavi volilnih sporov; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen ustanovitve ustavnega sodišča, ki lahko zagotavlja večjo preglednost v volilnem postopku, zlasti pri obravnavi volilnih sporov;

| 8. | ponovno ugotavlja šibkost neodvisne državne volilne komisije in priporoča temeljite reforme več vidikov po pregledu njene sestave, da bi bila resnično sestavljena na paritetni osnovi in bi bolje zastopala kongovsko civilno družbo; |
| --- | --- |

8.

ponovno ugotavlja šibkost neodvisne državne volilne komisije in priporoča temeljite reforme več vidikov po pregledu njene sestave, da bi bila resnično sestavljena na paritetni osnovi in bi bolje zastopala kongovsko civilno družbo;

| 9. | pozdravlja pripravljenost omenjene komisije, da ponovno vzpostavi zaupanje različnih akterjev in izvede priporočila misije EU za opazovanje volitev, ter komisijo v zvezi s tem poziva, naj predlaga posebne ustrezne ukrepe; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja pripravljenost omenjene komisije, da ponovno vzpostavi zaupanje različnih akterjev in izvede priporočila misije EU za opazovanje volitev, ter komisijo v zvezi s tem poziva, naj predlaga posebne ustrezne ukrepe;

| 10. | vztraja, da ima kongovska civilna družba v volilnem postopku izredno pomembno vlogo pri spodbujanju državljanske vzgoje in domačega opazovanja volitev; nadalje poziva Evropsko unijo in mednarodno skupnost, naj podpreta Demokratično republiko Kongo pri njenih prizadevanjih za demokratizacijo in mir, kongovske nevladne organizacije pri ozaveščanju volivcev in domačem spremljanju volitev, kongovsko prebivalstvo pa pri njegovi želji po demokraciji in socialni pravičnosti; |
| --- | --- |

10.

vztraja, da ima kongovska civilna družba v volilnem postopku izredno pomembno vlogo pri spodbujanju državljanske vzgoje in domačega opazovanja volitev; nadalje poziva Evropsko unijo in mednarodno skupnost, naj podpreta Demokratično republiko Kongo pri njenih prizadevanjih za demokratizacijo in mir, kongovske nevladne organizacije pri ozaveščanju volivcev in domačem spremljanju volitev, kongovsko prebivalstvo pa pri njegovi želji po demokraciji in socialni pravičnosti;

| 11. | se zavzema za resnično in učinkovito vzpostavitev višjega sveta za avdiovizualno politiko in komuniciranje, ki bi vsem kandidatom na volitvah zagotavljal in jamčil načelo enake navzočnosti v medijih; |
| --- | --- |

11.

se zavzema za resnično in učinkovito vzpostavitev višjega sveta za avdiovizualno politiko in komuniciranje, ki bi vsem kandidatom na volitvah zagotavljal in jamčil načelo enake navzočnosti v medijih;

| 12. | odločno obsoja obžalovanja vredno nasilje in kršitve temeljnih pravic na volitvah 28. novembra 2011 in kongovske oblasti poziva, naj naredijo vse za potrebne preiskave, s katerimi bi našli krivce; izreka čestitke in spodbudo silam za zagotavljanje varnosti in reda, ki so si pri svojem delu prizadevale, da bi se učinkovito postavile po robu vsakršnim kršitvam človekovih pravic; |
| --- | --- |

12.

odločno obsoja obžalovanja vredno nasilje in kršitve temeljnih pravic na volitvah 28. novembra 2011 in kongovske oblasti poziva, naj naredijo vse za potrebne preiskave, s katerimi bi našli krivce; izreka čestitke in spodbudo silam za zagotavljanje varnosti in reda, ki so si pri svojem delu prizadevale, da bi se učinkovito postavile po robu vsakršnim kršitvam človekovih pravic;

| 13. | poudarja, da ni bilo doseženega večjega napredka pri kazenskih preiskavah kršitev človekovih pravic, zlasti množičnih posilstev; ugotavlja, da je sodstvo še vedno zelo neuspešno pri zagotavljanju pravičnosti in odškodnine žrtvam; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da ni bilo doseženega večjega napredka pri kazenskih preiskavah kršitev človekovih pravic, zlasti množičnih posilstev; ugotavlja, da je sodstvo še vedno zelo neuspešno pri zagotavljanju pravičnosti in odškodnine žrtvam;

| 14. | je zaskrbljen, da so morilci zagovornika človekovih pravic Floriberta Chebeye kljub sodbi sodišča še vedno na prostosti; poziva kongovski sodni sistem, naj obravnava pritožbo Chebeyeve vdove v zvezi s to sodbo in določi datum za njeno obravnavo; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen, da so morilci zagovornika človekovih pravic Floriberta Chebeye kljub sodbi sodišča še vedno na prostosti; poziva kongovski sodni sistem, naj obravnava pritožbo Chebeyeve vdove v zvezi s to sodbo in določi datum za njeno obravnavo;

| 15. | v imenu svobode izražanja poziva kongovske oblasti, naj v Demokratični republiki Kongo ne ovirajo, bodisi posredno bodisi neposredno, predvajanja filma filmskega ustvarjalca Thierryja Michela o tem primeru; |
| --- | --- |

15.

v imenu svobode izražanja poziva kongovske oblasti, naj v Demokratični republiki Kongo ne ovirajo, bodisi posredno bodisi neposredno, predvajanja filma filmskega ustvarjalca Thierryja Michela o tem primeru;

| 16. | poziva kongovsko vlado, naj se odločno zaveže politični praksi, ki resnično spoštuje vse človekove pravice, tudi svobodo izražanja in mnenja, pravico do demonstracij in svobodo vere, ter odpravi diskriminacije na podlagi spola ali spolne usmerjenosti; poudarja, kako pomembna je krepitev pravne države, dobrega upravljanja, boja proti korupciji in nadzora nad varnostnimi službami; |
| --- | --- |

16.

poziva kongovsko vlado, naj se odločno zaveže politični praksi, ki resnično spoštuje vse človekove pravice, tudi svobodo izražanja in mnenja, pravico do demonstracij in svobodo vere, ter odpravi diskriminacije na podlagi spola ali spolne usmerjenosti; poudarja, kako pomembna je krepitev pravne države, dobrega upravljanja, boja proti korupciji in nadzora nad varnostnimi službami;

| 17. | poziva sedanjo vlado Demokratične republike Kongo, naj pospeši državna prizadevanja za zagotovitev pravne države in varnosti svojih državljanov na celotnem ozemlju države; poziva predsednika vlade, naj kot vladni uslužbenec, odgovoren za javne finance, zagotovi, da se bodo pri oblikovanju vladne politike Demokratične republike Kongo dosledno uporabljali najvišji finančni standardi upravljanja in dobri proračunski postopki; |
| --- | --- |

17.

poziva sedanjo vlado Demokratične republike Kongo, naj pospeši državna prizadevanja za zagotovitev pravne države in varnosti svojih državljanov na celotnem ozemlju države; poziva predsednika vlade, naj kot vladni uslužbenec, odgovoren za javne finance, zagotovi, da se bodo pri oblikovanju vladne politike Demokratične republike Kongo dosledno uporabljali najvišji finančni standardi upravljanja in dobri proračunski postopki;

| 18. | ugotavlja, da se kljub ustavno sprejetemu načelu enakosti moških in žensk in paritete obeh spolov na različnih ravneh odločanja nadaljuje diskriminacija žensk, zaradi katere se ne morejo polno udeleževati političnega življenja; predlaga pripravo potrebnih ukrepov za vključevanje žensk v politično življenje in spremembo volilnega zakona, da bo zagotovljeno ravnotežje med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da se kljub ustavno sprejetemu načelu enakosti moških in žensk in paritete obeh spolov na različnih ravneh odločanja nadaljuje diskriminacija žensk, zaradi katere se ne morejo polno udeleževati političnega življenja; predlaga pripravo potrebnih ukrepov za vključevanje žensk v politično življenje in spremembo volilnega zakona, da bo zagotovljeno ravnotežje med moškimi in ženskami;

| 19. | pozdravlja, da je predsedstvo neodvisne državne volilne komisije v izjavi za javnost 6. junija 2012 oznanilo svojo odločitev N 019/CEN/BUR/12 o spremenjenem koledarju deželnih, mestnih, občinskih in lokalnih volitev, v skladu s katero se bo volilni postopek podaljšal do leta 2014; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja, da je predsedstvo neodvisne državne volilne komisije v izjavi za javnost 6. junija 2012 oznanilo svojo odločitev N 019/CEN/BUR/12 o spremenjenem koledarju deželnih, mestnih, občinskih in lokalnih volitev, v skladu s katero se bo volilni postopek podaljšal do leta 2014;

| 20. | poziva neodvisno državno volilno komisijo, naj pripravi organizacijski in proračunski načrt, v katerih bo jasno predstavila organizacijo naslednjih volitev; poziva k predložitvi teh načrtov v odobritev vsem političnim strankam in civilni družbi; |
| --- | --- |

20.

poziva neodvisno državno volilno komisijo, naj pripravi organizacijski in proračunski načrt, v katerih bo jasno predstavila organizacijo naslednjih volitev; poziva k predložitvi teh načrtov v odobritev vsem političnim strankam in civilni družbi;

| 21. | poziva vse člane predsedniške večine, opozicije in javne uprave ter civilno družbo in vse kongovske državljane, naj zagotovijo, da bodo naslednje volitve, vključene v spremenjeni volilni koledar za obdobje 2012–2014, pregledne, verodostojne in zanesljive ter da se bodo spoštovale človekove pravice in temeljne svoboščine; |
| --- | --- |

21.

poziva vse člane predsedniške večine, opozicije in javne uprave ter civilno družbo in vse kongovske državljane, naj zagotovijo, da bodo naslednje volitve, vključene v spremenjeni volilni koledar za obdobje 2012–2014, pregledne, verodostojne in zanesljive ter da se bodo spoštovale človekove pravice in temeljne svoboščine;

| 22. | spodbuja Komisijo in države članice, naj dodeljevanje finančnega prispevka Unije za kongovski volilni postopek pogojujejo z učinkovitim izvajanjem priporočil misije EU za spremljanje volitev; |
| --- | --- |

22.

spodbuja Komisijo in države članice, naj dodeljevanje finančnega prispevka Unije za kongovski volilni postopek pogojujejo z učinkovitim izvajanjem priporočil misije EU za spremljanje volitev;

| 23. | poudarja, da varnostne in humanitarne razmere v državi še vedno ogrožajo stabilnost v tej regiji, in poudarja, da so mir, varnost, demokracija in dobro upravljanje osnovni pogoj za dolgoročni razvoj Demokratične republike Kongo; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da varnostne in humanitarne razmere v državi še vedno ogrožajo stabilnost v tej regiji, in poudarja, da so mir, varnost, demokracija in dobro upravljanje osnovni pogoj za dolgoročni razvoj Demokratične republike Kongo;

| 24. | poziva, naj kongovski parlament sodeluje pri spremljanju rudarskega sektorja in naj razmisli o izvedbi neodvisne preiskave, s katero bi zagotovili, da bi sektor pregledno izvajal svoje dejavnosti; |
| --- | --- |

24.

poziva, naj kongovski parlament sodeluje pri spremljanju rudarskega sektorja in naj razmisli o izvedbi neodvisne preiskave, s katero bi zagotovili, da bi sektor pregledno izvajal svoje dejavnosti;

| 25. | podpira ustanovitev mesta posebnega poročevalca za Demokratično republiko Kongo pri svetu za človekove pravice in podaljšanje mandata misije Združenih narodov za stabilizacijo zaradi zaščite civilnega prebivalstva; |
| --- | --- |

25.

podpira ustanovitev mesta posebnega poročevalca za Demokratično republiko Kongo pri svetu za človekove pravice in podaljšanje mandata misije Združenih narodov za stabilizacijo zaradi zaščite civilnega prebivalstva;

| 26. | poziva kongovske oblasti, naj čim hitreje ratificirajo afriško listino o demokraciji, volitvah in upravljanju; |
| --- | --- |

26.

poziva kongovske oblasti, naj čim hitreje ratificirajo afriško listino o demokraciji, volitvah in upravljanju;

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, vladam držav z območja Velikih jezer, svetu OZN za človekove pravice in javnim oblastem Demokratične republike Kongo. |
| --- | --- |

27.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, vladam držav z območja Velikih jezer, svetu OZN za človekove pravice in javnim oblastem Demokratične republike Kongo.

---

Četrtek, 14. junij 2012

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/68 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/68

---

Četrtek, 14. junij 2012Javna posvetovanja in njihova razpoložljivost v vseh jezikih EU

P7_TA(2012)0256

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o javnih posvetovanjih in njihovi razpoložljivosti v vseh jezikih EU (2012/2676(RSP))

2013/C 332 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. oktobra 2010 o pametni pravni ureditvi v Evropski uniji (COM(2010)0543), v katerem je Komisija zapisala, da bo v letu 2011 opravila pregled svoje politike posvetovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. oktobra 2010 o pametni pravni ureditvi v Evropski uniji (COM(2010)0543), v katerem je Komisija zapisala, da bo v letu 2011 opravila pregled svoje politike posvetovanja,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast" (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast" (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju izjave iz Krakova, sprejete na Forumu o enotnem trgu dne 3. in 4. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Krakova, sprejete na Forumu o enotnem trgu dne 3. in 4. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju vprašanja za pisni odgovor z dne 14. marca 2011 Komisiji z naslovom "Komunikacijska strategija Komisije / Jeziki za javna posvetovanja" (E–002327/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za pisni odgovor z dne 14. marca 2011 Komisiji z naslovom "Komunikacijska strategija Komisije / Jeziki za javna posvetovanja" (E–002327/2011),

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je Komisija predlagala, naj bo leto 2013 evropsko leto državljanov, da bi izboljšali njihovo poznavanje prednosti in pravic, ki izhajajo iz državljanstva EU, in spodbudili njihovo udeležbo pri določanju politike Unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija predlagala, naj bo leto 2013 evropsko leto državljanov, da bi izboljšali njihovo poznavanje prednosti in pravic, ki izhajajo iz državljanstva EU, in spodbudili njihovo udeležbo pri določanju politike Unije;

| B. | ker imajo invalidi težave, saj potrebujejo za lažjo komunikacijo dostopne oblike informacij; |
| --- | --- |

B.

ker imajo invalidi težave, saj potrebujejo za lažjo komunikacijo dostopne oblike informacij;

| C. | ker je vključevanje javnosti temeljen sestavni del demokratičnega upravljanja, ker so dobro pripravljena javna posvetovanja in dobro obveščanje o njih eno glavnih orodij za udejanjenje politike EU za večjo preglednost in ker do sedaj njihov potencial za premostitev vrzeli pri obveščanju in informiranju, ki ločuje državljane in EU, ni bil v celoti izkoriščen; |
| --- | --- |

C.

ker je vključevanje javnosti temeljen sestavni del demokratičnega upravljanja, ker so dobro pripravljena javna posvetovanja in dobro obveščanje o njih eno glavnih orodij za udejanjenje politike EU za večjo preglednost in ker do sedaj njihov potencial za premostitev vrzeli pri obveščanju in informiranju, ki ločuje državljane in EU, ni bil v celoti izkoriščen;

| 1. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za komuniciranje z navadnimi državljani z uporabo obstoječih komunikacijskih kanalov za obveščanje splošne javnosti o posvetovanjih in naj ta posvetovanja usmerjeno opravlja skupaj z NVO in drugimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za komuniciranje z navadnimi državljani z uporabo obstoječih komunikacijskih kanalov za obveščanje splošne javnosti o posvetovanjih in naj ta posvetovanja usmerjeno opravlja skupaj z NVO in drugimi zainteresiranimi stranmi;

| 2. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se pravica vsakega državljana EU, da stopi v stik z institucijami EU v katerem koli od uradnih jezikov v EU, spoštuje in se uveljavlja v celoti, tako da zagotovi dostopnost javnih posvetovanj v vseh uradnih jezikih EU, da vsa posvetovanja obravnava enako in da med posvetovanji ni jezikovne diskriminacije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se pravica vsakega državljana EU, da stopi v stik z institucijami EU v katerem koli od uradnih jezikov v EU, spoštuje in se uveljavlja v celoti, tako da zagotovi dostopnost javnih posvetovanj v vseh uradnih jezikih EU, da vsa posvetovanja obravnava enako in da med posvetovanji ni jezikovne diskriminacije;

| 3. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da so vsa posvetovanja razumljiva navadnim državljanom in potekajo dovolj dolgo, da omogočijo večje sodelovanje; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da so vsa posvetovanja razumljiva navadnim državljanom in potekajo dovolj dolgo, da omogočijo večje sodelovanje;

| 4. | poziva Komisijo, naj invalidom zagotovi pravico do posvetovanja v zanje dostopni obliki informacij; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj invalidom zagotovi pravico do posvetovanja v zanje dostopni obliki informacij;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/69 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/69

---

Četrtek, 14. junij 2012Razmere v Tibetu

P7_TA(2012)0257

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o stanju človekovih pravic v Tibetu (2012/2685(RSP))

2013/C 332 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kitajski in Tibetu, zlasti resolucij z dne 27. oktobra 2011 (1) in 25. novembra 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kitajski in Tibetu, zlasti resolucij z dne 27. oktobra 2011 (1) in 25. novembra 2010 (2),

| — | ob upoštevanju svoje prejšnje resolucije z dne 7. aprila 2011 o prepovedi organizacije volitev za tibetansko vlado v izgnanstvu v Nepalu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje prejšnje resolucije z dne 7. aprila 2011 o prepovedi organizacije volitev za tibetansko vlado v izgnanstvu v Nepalu (3),

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju 36. člena ustave Ljudske republike Kitajske, ki vsem prebivalcem zagotavlja pravico do svobode veroizpovedi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 36. člena ustave Ljudske republike Kitajske, ki vsem prebivalcem zagotavlja pravico do svobode veroizpovedi,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so spoštovanje človekovih pravic, svoboda identitete, kulture, veroizpovedi in združevanja temeljna načela Evropske unije in njene zunanje politike; |
| --- | --- |

A.

ker so spoštovanje človekovih pravic, svoboda identitete, kulture, veroizpovedi in združevanja temeljna načela Evropske unije in njene zunanje politike;

| B. | ker je EU postavila vprašanje pravic tibetanske manjšine med 31. krogom dialoga med EU in Kitajsko o človekovih pravicah v Bruslju 29. maja 2012; ker dialog med EU in Kitajsko o človekovih pravicah ni pripomogel k občutnemu izboljšanju razmer na področju človekovih pravic Tibetancev; |
| --- | --- |

B.

ker je EU postavila vprašanje pravic tibetanske manjšine med 31. krogom dialoga med EU in Kitajsko o človekovih pravicah v Bruslju 29. maja 2012; ker dialog med EU in Kitajsko o človekovih pravicah ni pripomogel k občutnemu izboljšanju razmer na področju človekovih pravic Tibetancev;

| C. | ker so odposlanci njegove svetosti dalajlame stopili v stik z vlado Ljudske republike Kitajske, da bi poiskali mirno rešitev tibetanskega vprašanja, ki bi bila v obojestransko korist; ker pogovori med stranema, ki so trenutno zamrznjeni, niso privedli do oprijemljivih rezultatov; |
| --- | --- |

C.

ker so odposlanci njegove svetosti dalajlame stopili v stik z vlado Ljudske republike Kitajske, da bi poiskali mirno rešitev tibetanskega vprašanja, ki bi bila v obojestransko korist; ker pogovori med stranema, ki so trenutno zamrznjeni, niso privedli do oprijemljivih rezultatov;

| D. | ker so oblasti Ljudske republike Kitajske uporabile nesorazmerno silo, ko so se leta 2008 odzvale na proteste v Tibetu, odtlej pa uveljavljajo restriktivne varnostne ukrepe, ki omejujejo svobodo izražanja, združevanja in prepričanja; |
| --- | --- |

D.

ker so oblasti Ljudske republike Kitajske uporabile nesorazmerno silo, ko so se leta 2008 odzvale na proteste v Tibetu, odtlej pa uveljavljajo restriktivne varnostne ukrepe, ki omejujejo svobodo izražanja, združevanja in prepričanja;

| E. | ker utegne biti število žrtev protestov leta 2008 višje od 200, število pridržanih se giblje med 4 434 in več kot 6 500, ob koncu leta 2010 pa je bilo v Tibetu znanih 831 političnih zapornikov, med katerimi je bilo 360 obsojenih, 12 pa je prestajalo dosmrtno zaporno kazen; |
| --- | --- |

E.

ker utegne biti število žrtev protestov leta 2008 višje od 200, število pridržanih se giblje med 4 434 in več kot 6 500, ob koncu leta 2010 pa je bilo v Tibetu znanih 831 političnih zapornikov, med katerimi je bilo 360 obsojenih, 12 pa je prestajalo dosmrtno zaporno kazen;

| F. | ker poročila navajajo, da oblasti Ljudske republike Kitajske v zaporih v Tibetu za izsiljevanje priznanj uporabljajo mučenje, med drugim s pretepanjem, uporabo naprav za zadajanje elektrošokov, dolgotrajno osamitvijo, stradanjem in drugimi podobnimi ukrepi; |
| --- | --- |

F.

ker poročila navajajo, da oblasti Ljudske republike Kitajske v zaporih v Tibetu za izsiljevanje priznanj uporabljajo mučenje, med drugim s pretepanjem, uporabo naprav za zadajanje elektrošokov, dolgotrajno osamitvijo, stradanjem in drugimi podobnimi ukrepi;

| G. | ker je po poročilih leta 2009 samosežig izvedlo 38 Tibetancev, predvsem menihov in nun, kot protest proti omejevalni politiki Kitajske v Tibetu ter v podporo vrnitvi dalajlame in spoštovanju verske svobode v okrožju Aba/Ngava v provinci Sečuan, pa tudi v drugih delih tibetanske planote; |
| --- | --- |

G.

ker je po poročilih leta 2009 samosežig izvedlo 38 Tibetancev, predvsem menihov in nun, kot protest proti omejevalni politiki Kitajske v Tibetu ter v podporo vrnitvi dalajlame in spoštovanju verske svobode v okrožju Aba/Ngava v provinci Sečuan, pa tudi v drugih delih tibetanske planote;

| H. | ker se trenutno še vedno ne ve ali ni jasno, kje je več žrtev samosežigov in kakšno je njihovo zdravstveno stanje, gre pa za Čimeja Paldena, Tenpe Dardžeja, Džamjanga Paldena, Lobsanga Gjatsa, Sonama Rabjanga, Dave Ceringa, Kelsanga Vankčuka, Lobsanga Kelsanga, Lobsanga Kančoka in Tapeja; |
| --- | --- |

H.

ker se trenutno še vedno ne ve ali ni jasno, kje je več žrtev samosežigov in kakšno je njihovo zdravstveno stanje, gre pa za Čimeja Paldena, Tenpe Dardžeja, Džamjanga Paldena, Lobsanga Gjatsa, Sonama Rabjanga, Dave Ceringa, Kelsanga Vankčuka, Lobsanga Kelsanga, Lobsanga Kančoka in Tapeja;

| I. | ker so oblasti Ljudske republike Kitajske pridržale 11. pančenlamo Gedhuna Čoekjija Njimo in ga po 14. maju 1995 ni videl nihče; |
| --- | --- |

I.

ker so oblasti Ljudske republike Kitajske pridržale 11. pančenlamo Gedhuna Čoekjija Njimo in ga po 14. maju 1995 ni videl nihče;

| J. | ker so tibetanska identiteta, jezik, kultura in vera, ki pričajo o zgodovinsko bogati civilizaciji, ogroženi zaradi preseljevanja pripadnikov ljudstva Han na ozemlja, ki so zgodovinsko tibetanska, in zaradi uničevanja tradicionalnega nomadskega načina življenja Tibetancev; |
| --- | --- |

J.

ker so tibetanska identiteta, jezik, kultura in vera, ki pričajo o zgodovinsko bogati civilizaciji, ogroženi zaradi preseljevanja pripadnikov ljudstva Han na ozemlja, ki so zgodovinsko tibetanska, in zaradi uničevanja tradicionalnega nomadskega načina življenja Tibetancev;

| K. | ker v EU poteka postopek imenovanja posebnega predstavnika EU za človekove pravice in določanja njegovega mandata; |
| --- | --- |

K.

ker v EU poteka postopek imenovanja posebnega predstavnika EU za človekove pravice in določanja njegovega mandata;

| L. | ker poprejšnji pozivi Evropskega parlamenta podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko EU, naj s svojimi kitajskimi sogovorniki razpravlja o položaju v Tibetu, niso privedli do pričakovanih rezultatov; |
| --- | --- |

L.

ker poprejšnji pozivi Evropskega parlamenta podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko EU, naj s svojimi kitajskimi sogovorniki razpravlja o položaju v Tibetu, niso privedli do pričakovanih rezultatov;

| 1. | ponavlja, da bi moralo strateško partnerstvo med EU in Ljudsko republiko Kitajsko temeljiti na skupnih načelih in vrednotah; |
| --- | --- |

1.

ponavlja, da bi moralo strateško partnerstvo med EU in Ljudsko republiko Kitajsko temeljiti na skupnih načelih in vrednotah;

| 2. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko EU, naj okrepi in poglobi prizadevanja, da bi se v okviru dialoga med EU in Kitajsko o človekovih pravicah obravnaval položaj človekovih pravic Tibetancev; |
| --- | --- |

2.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko EU, naj okrepi in poglobi prizadevanja, da bi se v okviru dialoga med EU in Kitajsko o človekovih pravicah obravnaval položaj človekovih pravic Tibetancev;

| 3. | v zvezi s tem obžaluje nepripravljenost kitajskih oblasti, da bi dialog potekal dvakrat letno, in njihovo stališče glede načina in pogostosti srečanj, zlasti kar zadeva del o krepiti civilne družbe in vključitev civilne družbe v ta dialog; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije, naj si po svojih najboljših močeh prizadeva, da bi dialog o človekovih pravicah postal učinkovitejši in bolj usmerjen v rezultate; |
| --- | --- |

3.

v zvezi s tem obžaluje nepripravljenost kitajskih oblasti, da bi dialog potekal dvakrat letno, in njihovo stališče glede načina in pogostosti srečanj, zlasti kar zadeva del o krepiti civilne družbe in vključitev civilne družbe v ta dialog; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije, naj si po svojih najboljših močeh prizadeva, da bi dialog o človekovih pravicah postal učinkovitejši in bolj usmerjen v rezultate;

| 4. | izreka pohvalo zelo pomembnemu in uspešnemu procesu demokratizacije upravljanja za Tibetance v izgnanstvu, ki ga je izpeljal njegova svetost dalajlama, ter nedavnemu prenosu njegovih političnih pristojnosti in odgovornosti na demokratično izvoljenega premiera (kalon tripa) osrednje tibetanske uprave, ki zastopa prizadevanja tibetanskega ljudstva; |
| --- | --- |

4.

izreka pohvalo zelo pomembnemu in uspešnemu procesu demokratizacije upravljanja za Tibetance v izgnanstvu, ki ga je izpeljal njegova svetost dalajlama, ter nedavnemu prenosu njegovih političnih pristojnosti in odgovornosti na demokratično izvoljenega premiera (kalon tripa) osrednje tibetanske uprave, ki zastopa prizadevanja tibetanskega ljudstva;

| 5. | izreka pohvalo za odločitev demokratično izvoljenega novega tibetanskega vodstva, da še naprej vztraja pri politiki srednje poti, ki jo je opredelil njegova svetost dalajlama in v skladu s katero si prizadeva za pristno avtonomijo Tibetancev v Ljudski republiki Kitajski in v okviru njene ustave; |
| --- | --- |

5.

izreka pohvalo za odločitev demokratično izvoljenega novega tibetanskega vodstva, da še naprej vztraja pri politiki srednje poti, ki jo je opredelil njegova svetost dalajlama in v skladu s katero si prizadeva za pristno avtonomijo Tibetancev v Ljudski republiki Kitajski in v okviru njene ustave;

| 6. | podpira načela, opredeljena v memorandumu o dejanski avtonomiji tibetanskega naroda, ki so ga odposlanci njegove svetosti dalajlame predložili svojim kitajskim sogovornikom leta 2008, v njem pa je opredeljena podlaga za realistično in trajno politično rešitev tibetanskega vprašanja; |
| --- | --- |

6.

podpira načela, opredeljena v memorandumu o dejanski avtonomiji tibetanskega naroda, ki so ga odposlanci njegove svetosti dalajlame predložili svojim kitajskim sogovornikom leta 2008, v njem pa je opredeljena podlaga za realistično in trajno politično rešitev tibetanskega vprašanja;

| 7. | zavrača stališče vlade Ljudske republike Kitajske, po katerem so stiki vlad z njegovo svetostjo dalajlamo in člani izvoljenega tibetanskega vodstva ter izrazi podpore vlad mirni rešitvi tibetanskega vprašanja prek dialoga in pogajanj v nasprotju s politiko ene Kitajske; |
| --- | --- |

7.

zavrača stališče vlade Ljudske republike Kitajske, po katerem so stiki vlad z njegovo svetostjo dalajlamo in člani izvoljenega tibetanskega vodstva ter izrazi podpore vlad mirni rešitvi tibetanskega vprašanja prek dialoga in pogajanj v nasprotju s politiko ene Kitajske;

| 8. | poziva oblasti Ljudske republike Kitajske, naj zgodovinskemu ozemlju Tibeta zagotovijo dejansko avtonomijo; |
| --- | --- |

8.

poziva oblasti Ljudske republike Kitajske, naj zgodovinskemu ozemlju Tibeta zagotovijo dejansko avtonomijo;

| 9. | izraža razočaranje, ker vlada Ljudske republike Kitajske od januarja 2010 ni pripravljena nadaljevati dialoga z odposlanci njegove svetosti dalajlame, in spodbuja kitajske oblasti, naj s predstavniki osrednje tibetanske uprave začnejo vsebinsko razpravo o prihodnosti Tibeta; |
| --- | --- |

9.

izraža razočaranje, ker vlada Ljudske republike Kitajske od januarja 2010 ni pripravljena nadaljevati dialoga z odposlanci njegove svetosti dalajlame, in spodbuja kitajske oblasti, naj s predstavniki osrednje tibetanske uprave začnejo vsebinsko razpravo o prihodnosti Tibeta;

| 10. | vztraja, da bi morale oblasti Ljudske republike Kitajske spoštovati svobodo izražanja, svobodo združevanja in svobodo prepričanja Tibetancev; |
| --- | --- |

10.

vztraja, da bi morale oblasti Ljudske republike Kitajske spoštovati svobodo izražanja, svobodo združevanja in svobodo prepričanja Tibetancev;

| 11. | poziva oblasti Ljudske republike Kitajske, naj dovolijo izvedbo neodvisne mednarodne preiskave protestov leta 2008 in dogodkov po teh protestih, ter poziva k izpustitvi političnih zapornikov; |
| --- | --- |

11.

poziva oblasti Ljudske republike Kitajske, naj dovolijo izvedbo neodvisne mednarodne preiskave protestov leta 2008 in dogodkov po teh protestih, ter poziva k izpustitvi političnih zapornikov;

| 12. | obsoja vse oblike mučenja priprtih oseb ter poziva in prosi oblasti Ljudske republike Kitajske, naj dovolijo neodvisen mednarodni pregled zaporov in centrov za pridržanje v Tibetu; |
| --- | --- |

12.

obsoja vse oblike mučenja priprtih oseb ter poziva in prosi oblasti Ljudske republike Kitajske, naj dovolijo neodvisen mednarodni pregled zaporov in centrov za pridržanje v Tibetu;

| 13. | ponovno obsoja represijo, ki jo kitajske oblasti izvajajo nad tibetanskimi samostani, in poziva kitajsko vlado, naj Tibetancem, pa tudi vsem drugim kitajskim državljanom, zagotovi svobodo veroizpovedi; |
| --- | --- |

13.

ponovno obsoja represijo, ki jo kitajske oblasti izvajajo nad tibetanskimi samostani, in poziva kitajsko vlado, naj Tibetancem, pa tudi vsem drugim kitajskim državljanom, zagotovi svobodo veroizpovedi;

| 14. | vztraja, naj kitajske oblasti razkrijejo, kje so vse žrtve samosežigov v Tibetu in kaj se z njimi dogaja; |
| --- | --- |

14.

vztraja, naj kitajske oblasti razkrijejo, kje so vse žrtve samosežigov v Tibetu in kaj se z njimi dogaja;

| 15. | ponavlja svoj poziv kitajskim oblastem, naj razkrijejo, kje je 11. pančenlama Gedhun Čoekji Njima in kaj se z njim dogaja; |
| --- | --- |

15.

ponavlja svoj poziv kitajskim oblastem, naj razkrijejo, kje je 11. pančenlama Gedhun Čoekji Njima in kaj se z njim dogaja;

| 16. | poziva kitajske oblasti, naj uveljavljajo jezikovne, kulturne, verske in druge temeljne svoboščine Tibetancev ter se vzdržijo politik naseljevanja v prid pripadnikov ljudstva Han in v škodo Tibetancev na ozemljih, ki so zgodovinsko tibetanska, tibetanskim nomadom pa naj ne vsiljujejo opuščanja njihovega tradicionalnega načina življenja; |
| --- | --- |

16.

poziva kitajske oblasti, naj uveljavljajo jezikovne, kulturne, verske in druge temeljne svoboščine Tibetancev ter se vzdržijo politik naseljevanja v prid pripadnikov ljudstva Han in v škodo Tibetancev na ozemljih, ki so zgodovinsko tibetanska, tibetanskim nomadom pa naj ne vsiljujejo opuščanja njihovega tradicionalnega načina življenja;

| 17. | poziva kitajske oblasti, naj umaknejo vse omejitve ter po vsem Tibetu dovolijo neoviran dostop in prosto gibanje neodvisnim medijem, novinarjem in opazovalcem na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

17.

poziva kitajske oblasti, naj umaknejo vse omejitve ter po vsem Tibetu dovolijo neoviran dostop in prosto gibanje neodvisnim medijem, novinarjem in opazovalcem na področju človekovih pravic;

| 18. | poziva posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj potem, ko bo imenovan, redno poroča o razmerah na področju človekovih pravic v Ljudski republiki Kitajski, zlasti kar zadeva Tibet; |
| --- | --- |

18.

poziva posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj potem, ko bo imenovan, redno poroča o razmerah na področju človekovih pravic v Ljudski republiki Kitajski, zlasti kar zadeva Tibet;

| 19. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko EU, naj imenuje posebnega koordinatorja s pooblastilom, da redno poroča o Tibetu, da bi se spodbudilo spoštovanje človekovih pravic Tibetancev, vključno z njihovo pravico do ohranjanja in razvijanja svoje ločene identitete ter njenih verskih, kulturnih in jezikovnih izrazov, podpira konstruktiven dialog ter pogajanja med vlado Ljudske republike Kitajske in odposlanci njegove svetosti dalajlame ter zagotovi pomoč tibetanskim beguncem, zlasti v Nepalu in Indiji, |
| --- | --- |

19.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko EU, naj imenuje posebnega koordinatorja s pooblastilom, da redno poroča o Tibetu, da bi se spodbudilo spoštovanje človekovih pravic Tibetancev, vključno z njihovo pravico do ohranjanja in razvijanja svoje ločene identitete ter njenih verskih, kulturnih in jezikovnih izrazov, podpira konstruktiven dialog ter pogajanja med vlado Ljudske republike Kitajske in odposlanci njegove svetosti dalajlame ter zagotovi pomoč tibetanskim beguncem, zlasti v Nepalu in Indiji,

| 20. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko EU, naj se na vsakem srečanju s predstavniki Ljudske republike Kitajske dotakne vprašanja položaja človekovih pravic v Tibetu; |
| --- | --- |

20.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko EU, naj se na vsakem srečanju s predstavniki Ljudske republike Kitajske dotakne vprašanja položaja človekovih pravic v Tibetu;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko EU, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, tibetanski vladi v izgnanstvu, tibetanskemu parlamentu v izgnanstvu in njegovi svetosti dalajlami. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko EU, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, tibetanski vladi v izgnanstvu, tibetanskemu parlamentu v izgnanstvu in njegovi svetosti dalajlami.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0474.

(2)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 118.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0158.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/72 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/72

---

Četrtek, 14. junij 2012Prihodnost Akta za enotni trg

P7_TA(2012)0258

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o "Aktu za enotni trg – naslednji koraki za gospodarsko rast" (2012/2663(RSP))

2013/C 332 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast" (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast" (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 z naslovom "K aktu za enotni trg – Za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo – 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav" (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 z naslovom "K aktu za enotni trg – Za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo – 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav" (COM(2010)0608),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. februarja 2012 z naslovom "Zagotavljanje uspešnega delovanja enotnega trga – letni pregled upravljanja za leto 2011" (SWD(2012)0025), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. februarja 2012 z naslovom "Zagotavljanje uspešnega delovanja enotnega trga – letni pregled upravljanja za leto 2011" (SWD(2012)0025),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 16. avgusta 2011 z naslovom "Enotni trg z vidika ljudi: pregled 20 glavnih težav, s katerimi se soočajo državljani in podjetja" (SEC(2011)1003), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 16. avgusta 2011 z naslovom "Enotni trg z vidika ljudi: pregled 20 glavnih težav, s katerimi se soočajo državljani in podjetja" (SEC(2011)1003),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z dne 10. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z dne 10. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o enotnem trgu za podjetja in rast (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o enotnem trgu za podjetja in rast (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o enotnem trgu za Evropejce (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o enotnem trgu za Evropejce (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu (4),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 1. decembra 2011 o izidih foruma (5) o enotnem trgu, ki se je odvijal 3. in 4. oktobra 2011 na Poljskem, in sklepov Evropskega sveta z dne 23. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 1. decembra 2011 o izidih foruma (5) o enotnem trgu, ki se je odvijal 3. in 4. oktobra 2011 na Poljskem, in sklepov Evropskega sveta z dne 23. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je evropski enotni trg prinesel ogromne koristi državljanom Evrope in ponudil nove priložnosti evropskim podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

A.

ker je evropski enotni trg prinesel ogromne koristi državljanom Evrope in ponudil nove priložnosti evropskim podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem;

| B. | ker je enotni trg ključna gonilna sila gospodarske rasti in zaposlovanja v Evropski uniji; ker Evropejci na mnogih področjih še niso v celoti izkoristili potenciala enotnega trga in ker so potrebne nove spodbude zlasti za zagotavljanje učinkovite mobilnosti delovne sile po vsej Evropi skupaj z ustrezno socialno kohezijo, ter za poenostavitev čezmejne prodaje in nakupa; |
| --- | --- |

B.

ker je enotni trg ključna gonilna sila gospodarske rasti in zaposlovanja v Evropski uniji; ker Evropejci na mnogih področjih še niso v celoti izkoristili potenciala enotnega trga in ker so potrebne nove spodbude zlasti za zagotavljanje učinkovite mobilnosti delovne sile po vsej Evropi skupaj z ustrezno socialno kohezijo, ter za poenostavitev čezmejne prodaje in nakupa;

| C. | ker enotnega trga ne smemo obravnavati ločeno od drugih horizontalnih političnih področij, zlasti zdravja, socialnega varstva in varstva potrošnikov, delovnega prava, okolja, politike trajnostnega razvoja in zunanje politike; ker je za konkretno izvajanje strategije EU 2020 potreben izoblikovan pristop k poglabljanju enotnega trga; |
| --- | --- |

C.

ker enotnega trga ne smemo obravnavati ločeno od drugih horizontalnih političnih področij, zlasti zdravja, socialnega varstva in varstva potrošnikov, delovnega prava, okolja, politike trajnostnega razvoja in zunanje politike; ker je za konkretno izvajanje strategije EU 2020 potreben izoblikovan pristop k poglabljanju enotnega trga;

| D. | ker sta sedanja gospodarska recesija in ponoven pojav protekcionizma gospodarstva v državah članicah ogrozila nekatere od najvidnejših dosežkov procesa evropskega povezovanja, kar pomeni, da je treba doseči cilje, najprej zastavljene v direktivi o storitvah, vmes pa se izogniti škodi v tradicionalnih gospodarskih sektorjih; ker je bolj kot kdajkoli enotni trg potreben kot sredstvo za oživitev evropskega gospodarstva, ki se konkretno odziva na sedanjo dolgotrajno krizo in zagotavlja dolgoročno preživetje evropskega projekta; |
| --- | --- |

D.

ker sta sedanja gospodarska recesija in ponoven pojav protekcionizma gospodarstva v državah članicah ogrozila nekatere od najvidnejših dosežkov procesa evropskega povezovanja, kar pomeni, da je treba doseči cilje, najprej zastavljene v direktivi o storitvah, vmes pa se izogniti škodi v tradicionalnih gospodarskih sektorjih; ker je bolj kot kdajkoli enotni trg potreben kot sredstvo za oživitev evropskega gospodarstva, ki se konkretno odziva na sedanjo dolgotrajno krizo in zagotavlja dolgoročno preživetje evropskega projekta;

| E. | ker se morajo države članice dogovoriti o zavezujočem časovnem razporedu in o konkretnih ukrepih, potrebnih za izvrševanje zakonodaje enotnega trga in odpravo vseh preostalih neupravičenih ovir za prosti pretok blaga, storitev in delovne sile; |
| --- | --- |

E.

ker se morajo države članice dogovoriti o zavezujočem časovnem razporedu in o konkretnih ukrepih, potrebnih za izvrševanje zakonodaje enotnega trga in odpravo vseh preostalih neupravičenih ovir za prosti pretok blaga, storitev in delovne sile;

| F. | ker se morajo države članice in institucije EU osredotočiti na sprejetje in hitro izvajanje ključnih delov zakonodaje o rasti ter pri tem prednostno reševati brezposelnost mladih in odpravljati upravne ovire; |
| --- | --- |

F.

ker se morajo države članice in institucije EU osredotočiti na sprejetje in hitro izvajanje ključnih delov zakonodaje o rasti ter pri tem prednostno reševati brezposelnost mladih in odpravljati upravne ovire;

I.   
  Uvod

| 1. | poudarja, da mora biti krepitev enotnega trga in podpora temu z ustreznim gospodarskim upravljanjem v središču programa EU za rast, in poziva k kar najbolj odločni in hitri vzpostavitvi enotnega trga, s potrebnim upoštevanjem njegovih gospodarskih, družbenih in okoljskih razsežnosti; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da mora biti krepitev enotnega trga in podpora temu z ustreznim gospodarskim upravljanjem v središču programa EU za rast, in poziva k kar najbolj odločni in hitri vzpostavitvi enotnega trga, s potrebnim upoštevanjem njegovih gospodarskih, družbenih in okoljskih razsežnosti;

| 2. | poudarja strateško pomembnost akta za enotni trg in določitve "dvanajstih pobud" za trajnostno, pametno in vključujočo rast, saj je ta pomemben prispevek k krepitvi enotnega trga na celosten in uravnotežen način; poudarja, da je enotni trg dosežek obsežnih posvetovanj zainteresiranih strani in institucij; |
| --- | --- |

2.

poudarja strateško pomembnost akta za enotni trg in določitve "dvanajstih pobud" za trajnostno, pametno in vključujočo rast, saj je ta pomemben prispevek k krepitvi enotnega trga na celosten in uravnotežen način; poudarja, da je enotni trg dosežek obsežnih posvetovanj zainteresiranih strani in institucij;

| 3. | meni, da mora biti takojšnja prednostna naloga sprejetje 12 ključnih ukrepov akta za enotni trg, zlasti tistih, ki bodo olajšali dokončno vzpostavitev digitalnega enotnega trga, če je mogoče, še pred koncem leta 2012; poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga pri izvajanju ključnih ukrepov za čimprejšnji prenos, še preden poteče rok; |
| --- | --- |

3.

meni, da mora biti takojšnja prednostna naloga sprejetje 12 ključnih ukrepov akta za enotni trg, zlasti tistih, ki bodo olajšali dokončno vzpostavitev digitalnega enotnega trga, če je mogoče, še pred koncem leta 2012; poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga pri izvajanju ključnih ukrepov za čimprejšnji prenos, še preden poteče rok;

| 4. | verjame, da je treba obdržati zagon, ki je bil dosežen z aktom za enotni trg, in zato predlaga, da postane akt za enotni trg tekoči program, ki se letno posodablja in preverja; pozdravlja plan Komisije za nadaljnje poglabljanje enotnega trga na osnovi ocene napredka, ki je bil dosežen z aktom za enotni trg pred koncem leta 2012, da bi spodbudila rast in izboljšala upravljanje enotnega trga; ponovno poudarja, da mora akt enotnega trga reševati tudi družbeno-ekonomske probleme in si prizadevati za trg, ki služi državljanom; |
| --- | --- |

4.

verjame, da je treba obdržati zagon, ki je bil dosežen z aktom za enotni trg, in zato predlaga, da postane akt za enotni trg tekoči program, ki se letno posodablja in preverja; pozdravlja plan Komisije za nadaljnje poglabljanje enotnega trga na osnovi ocene napredka, ki je bil dosežen z aktom za enotni trg pred koncem leta 2012, da bi spodbudila rast in izboljšala upravljanje enotnega trga; ponovno poudarja, da mora akt enotnega trga reševati tudi družbeno-ekonomske probleme in si prizadevati za trg, ki služi državljanom;

| 5. | meni, da morajo naslednji koraki za prednostne ukrepe temeljiti predvsem na "dvanajstih pobudah" za okrepitev rasti iz akta za enotni trg, da bodo pritegnili politično pozornost, zagotovili soglasje o uravnoteženem nadaljevanju ter poglobili in posodobili enotni trg, posebno pozornost pa namenili seznanjanju potrošnikov in podjetij s prednostmi enotnega trga; meni, da mora enotni trg hkrati ohraniti socialno varstvo in zagotoviti pravične delovne pogoje; |
| --- | --- |

5.

meni, da morajo naslednji koraki za prednostne ukrepe temeljiti predvsem na "dvanajstih pobudah" za okrepitev rasti iz akta za enotni trg, da bodo pritegnili politično pozornost, zagotovili soglasje o uravnoteženem nadaljevanju ter poglobili in posodobili enotni trg, posebno pozornost pa namenili seznanjanju potrošnikov in podjetij s prednostmi enotnega trga; meni, da mora enotni trg hkrati ohraniti socialno varstvo in zagotoviti pravične delovne pogoje;

| 6. | prosi Komisijo, naj pripravi ustrezne podrobne predloge do pomladi 2013; |
| --- | --- |

6.

prosi Komisijo, naj pripravi ustrezne podrobne predloge do pomladi 2013;

II.   
  Upravljanje enotnega trga

| 7. | poudarja, da sta za povrnitev kredibilnosti enotnega trga in zaupanja vanj potrebna močno vodstvo evropskih institucij in politična odgovornost držav članic; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da sta za povrnitev kredibilnosti enotnega trga in zaupanja vanj potrebna močno vodstvo evropskih institucij in politična odgovornost držav članic;

| 8. | poudarja, da zaradi nezadovoljivega in poznega prenosa ter neustreznega izvajanja in izvrševanja pravil državljani in podjetja ne morejo v celoti izkoriščati prednosti enotnega trga; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da zaradi nezadovoljivega in poznega prenosa ter neustreznega izvajanja in izvrševanja pravil državljani in podjetja ne morejo v celoti izkoriščati prednosti enotnega trga;

| 9. | poudarja, da je treba do konca leta 2012 znižati stopnjo nedoseganja prenosa zakonodaje na področju enotnega trga na 0,5 %, kar velja tudi za nepravilen prenos; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba do konca leta 2012 znižati stopnjo nedoseganja prenosa zakonodaje na področju enotnega trga na 0,5 %, kar velja tudi za nepravilen prenos;

| 10. | poudarja potrebo po izboljšanju in zmanjšanju zakonodaje EU; zato poziva Komisijo, naj, kjer je ustrezno in predvsem kadar ni potrebe po nadaljnji diskreciji pri izvajanju zakonodaje EU, kot ustreznejši pravni instrument za urejanje enotnega trga namesto direktiv izbere uredbe, saj imajo uredbe jasne prednosti glede učinkovitosti in uspešnosti ter ustvarjajo enake pogoje za državljane in podjetja, z več možnostmi za zasebno izvajanje; |
| --- | --- |

10.

poudarja potrebo po izboljšanju in zmanjšanju zakonodaje EU; zato poziva Komisijo, naj, kjer je ustrezno in predvsem kadar ni potrebe po nadaljnji diskreciji pri izvajanju zakonodaje EU, kot ustreznejši pravni instrument za urejanje enotnega trga namesto direktiv izbere uredbe, saj imajo uredbe jasne prednosti glede učinkovitosti in uspešnosti ter ustvarjajo enake pogoje za državljane in podjetja, z več možnostmi za zasebno izvajanje;

| 11. | poziva Komisijo, naj se v svojih prizadevanjih osredotoči na boljše izvrševanje zakonodaje enotnega trga, zlasti v storitvenem in v blagovnem sektorju, ki naj bi imela največji potencial za okrepitev gospodarske rasti v Evropi; zato dalje poziva Komisijo, naj kršitve enotnega trga preganja odločno in brez odlašanja; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj se v svojih prizadevanjih osredotoči na boljše izvrševanje zakonodaje enotnega trga, zlasti v storitvenem in v blagovnem sektorju, ki naj bi imela največji potencial za okrepitev gospodarske rasti v Evropi; zato dalje poziva Komisijo, naj kršitve enotnega trga preganja odločno in brez odlašanja;

| 12. | poziva Komisijo, naj za učinkovitejšo uporabo prava Evropske unije premisli o širitvi inovativnih mehanizmov, kot je npr. postopek medsebojnega ocenjevanja v direktivi o storitvah, na nova področja; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj za učinkovitejšo uporabo prava Evropske unije premisli o širitvi inovativnih mehanizmov, kot je npr. postopek medsebojnega ocenjevanja v direktivi o storitvah, na nova področja;

| 13. | upošteva, da se s korelacijskimi tabelami poveča preglednost v procesu zagotavljanja uporabe prava EU; |
| --- | --- |

13.

upošteva, da se s korelacijskimi tabelami poveča preglednost v procesu zagotavljanja uporabe prava EU;

| 14. | poziva EU in države članice, naj se zavežejo k zmanjšanju upravnih bremen za dodatnih 25 odstotkov do leta 2015 in k posodobitvi javne uprave; |
| --- | --- |

14.

poziva EU in države članice, naj se zavežejo k zmanjšanju upravnih bremen za dodatnih 25 odstotkov do leta 2015 in k posodobitvi javne uprave;

| 15. | poziva Komisijo, naj razvije "test sorazmernosti" za ugotavljanje nesorazmernosti zakonodaje EU, in takšno zakonodajo razveljavi; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj razvije "test sorazmernosti" za ugotavljanje nesorazmernosti zakonodaje EU, in takšno zakonodajo razveljavi;

| 16. | pozdravlja "pregled upravljanja", ki ga je Komisija uvedla leta 2011 in je prvi celosten pregled različnih orodij, ki se uporabljajo v "ciklu upravljanja enotnega trga", vključno s pregledom dosežkov notranjega trga, letnim poročilom Solvit in spletiščem "Tvoja Evropa"; odločno ponovno izraža svoje stališče o pomembnosti storitev po načelu "vse na enem mestu"; izraža pohvalo Komisiji za delo v zvezi s spletiščem "Tvoja Evropa" in spodbuja k dokončanju tega inovativnega orodja; ta služi kot pomembna dopolnitev omrežja "enotnih kontaktnih točk", ki na enem mestu nudi dostop do vseh informacij in podpornih storitev, ki jih državljani in podjetja potrebujejo za uveljavljanje svojih pravic na enotnem trgu; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja "pregled upravljanja", ki ga je Komisija uvedla leta 2011 in je prvi celosten pregled različnih orodij, ki se uporabljajo v "ciklu upravljanja enotnega trga", vključno s pregledom dosežkov notranjega trga, letnim poročilom Solvit in spletiščem "Tvoja Evropa"; odločno ponovno izraža svoje stališče o pomembnosti storitev po načelu "vse na enem mestu"; izraža pohvalo Komisiji za delo v zvezi s spletiščem "Tvoja Evropa" in spodbuja k dokončanju tega inovativnega orodja; ta služi kot pomembna dopolnitev omrežja "enotnih kontaktnih točk", ki na enem mestu nudi dostop do vseh informacij in podpornih storitev, ki jih državljani in podjetja potrebujejo za uveljavljanje svojih pravic na enotnem trgu;

| 17. | spodbuja Komisijo, naj brez odlašanja sprejme akcijski načrt za dodatno krepitev vloge mreže SOLVIT, svetovalne storitve "Tvoja Evropa" in evropskih centrov za potrošnike ter drugih podpornih služb, da bodo bolj prepoznavne za državljane in podjetja; |
| --- | --- |

17.

spodbuja Komisijo, naj brez odlašanja sprejme akcijski načrt za dodatno krepitev vloge mreže SOLVIT, svetovalne storitve "Tvoja Evropa" in evropskih centrov za potrošnike ter drugih podpornih služb, da bodo bolj prepoznavne za državljane in podjetja;

| 18. | poudarja pomembnost večjega in hitrejšega vključevanja zainteresiranih strani v oblikovanje, sprejemanje, izvajanje in spremljanje ukrepov, ki so potrebni za krepitev rasti in pravic državljanov na enotnem trgu; dalje poudarja, da dialog s socialnimi partnerji, nacionalnimi parlamenti in civilno družbo igra bistveno vlogo pri obnovi zaupanja v enotni trg in bi moral biti zato v središču obnovljenega enotnega trga; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomembnost večjega in hitrejšega vključevanja zainteresiranih strani v oblikovanje, sprejemanje, izvajanje in spremljanje ukrepov, ki so potrebni za krepitev rasti in pravic državljanov na enotnem trgu; dalje poudarja, da dialog s socialnimi partnerji, nacionalnimi parlamenti in civilno družbo igra bistveno vlogo pri obnovi zaupanja v enotni trg in bi moral biti zato v središču obnovljenega enotnega trga;

| 19. | poziva države članice in Komisijo, naj državljane bolj vključijo v razvoj enotnega trga, zlasti z nudenjem jasnejših informacij, da bodo ti lahko spremljali izvajanje pravil enotnega trga, s spodbujanjem dialoga in komunikacije z državljani za boljše razumevanje njihovih pričakovanj, ter z zagotavljanjem razmer, v katerih lahko državljani in podjetja uveljavljajo svoje pravice in izpolnjujejo svoje dolžnosti. |
| --- | --- |

19.

poziva države članice in Komisijo, naj državljane bolj vključijo v razvoj enotnega trga, zlasti z nudenjem jasnejših informacij, da bodo ti lahko spremljali izvajanje pravil enotnega trga, s spodbujanjem dialoga in komunikacije z državljani za boljše razumevanje njihovih pričakovanj, ter z zagotavljanjem razmer, v katerih lahko državljani in podjetja uveljavljajo svoje pravice in izpolnjujejo svoje dolžnosti.

| 20. | ponovno poudarja, da je treba izvajanje akta o enotnem trgu stalno spremljati na najvišji politični ravni; pozdravlja sodelovanje Evropskega sveta pri spremljanju izvajanja akta za enotni trg; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo pravilno izvajanje in prenos zakonodaje o enotnem trgu z bolj sistematičnim in neodvisnim spremljanjem, da se zagotovijo enaki pogoji povsod v Uniji; meni, da se prenos lahko izboljša s tesnim sodelovanjem z državami članicami, na podlagi katerega bi odkrili probleme, s katerimi se te soočajo pri prenosu zakonodaje, med drugim tudi neskladja z nacionalnimi zakonodajami, in pri katerih bi jim Komisija lahko pomagala; |
| --- | --- |

20.

ponovno poudarja, da je treba izvajanje akta o enotnem trgu stalno spremljati na najvišji politični ravni; pozdravlja sodelovanje Evropskega sveta pri spremljanju izvajanja akta za enotni trg; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo pravilno izvajanje in prenos zakonodaje o enotnem trgu z bolj sistematičnim in neodvisnim spremljanjem, da se zagotovijo enaki pogoji povsod v Uniji; meni, da se prenos lahko izboljša s tesnim sodelovanjem z državami članicami, na podlagi katerega bi odkrili probleme, s katerimi se te soočajo pri prenosu zakonodaje, med drugim tudi neskladja z nacionalnimi zakonodajami, in pri katerih bi jim Komisija lahko pomagala;

| 21. | poziva Komisijo, naj spremlja dokončno vzpostavitev enotnega trga v okviru vsakoletnega izvajanja evropskega semestra in pri tem upošteva letni pregled upravljanja enotnega trga ter mehanizme poročanja s pregledom dosežkov; meni, da bi bilo treba z vsakoletnim spremljanjem oceniti, v kakšnem obsegu tako potrošniki kot podjetja izkoriščajo prednosti enotnega trga, in poročati o ovirah za delovanje tega; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj spremlja dokončno vzpostavitev enotnega trga v okviru vsakoletnega izvajanja evropskega semestra in pri tem upošteva letni pregled upravljanja enotnega trga ter mehanizme poročanja s pregledom dosežkov; meni, da bi bilo treba z vsakoletnim spremljanjem oceniti, v kakšnem obsegu tako potrošniki kot podjetja izkoriščajo prednosti enotnega trga, in poročati o ovirah za delovanje tega;

| 22. | poziva Komisijo, naj predlaga posebno pobudo za rast na podlagi koncepta evropskega socialno-tržnega gospodarstva, ki bo temeljila na evropskem semestru, aktu za enotni trg, strategiji EU 2020 in zadevnih obstoječih sklepih ter bi se med drugim financirala iz strukturnih skladov, projektnih obveznic in iz okvirnega raziskovalnega programa; meni, da bi morala pobudo za rast politično podpreti Evropski svet in Evropski parlament na podlagi posvetovanja z nacionalnimi parlamenti ter da bi bilo treba na podlagi tega procesa izdelati priporočila za posamezne države, pri katerih bi upoštevali stanje izvajanja enotnega trga. |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj predlaga posebno pobudo za rast na podlagi koncepta evropskega socialno-tržnega gospodarstva, ki bo temeljila na evropskem semestru, aktu za enotni trg, strategiji EU 2020 in zadevnih obstoječih sklepih ter bi se med drugim financirala iz strukturnih skladov, projektnih obveznic in iz okvirnega raziskovalnega programa; meni, da bi morala pobudo za rast politično podpreti Evropski svet in Evropski parlament na podlagi posvetovanja z nacionalnimi parlamenti ter da bi bilo treba na podlagi tega procesa izdelati priporočila za posamezne države, pri katerih bi upoštevali stanje izvajanja enotnega trga.

III.   
  Naslednji koraki za gospodarsko rast

| 23. | meni, da morajo biti sektorji, ki neposredno zadevajo vsakdanjik državljanov in potrošnikov, v središču politik in zakonodaje o enotnem trgu; |
| --- | --- |

23.

meni, da morajo biti sektorji, ki neposredno zadevajo vsakdanjik državljanov in potrošnikov, v središču politik in zakonodaje o enotnem trgu;

| 24. | poudarja pomen učinkovitih pravnih sredstev kot načina, s katerim bi zagotovili, da lahko potrošniki uveljavljajo svoje pravice; poudarja, da bi morali biti državljani bolje obveščeni o teh pravnih sredstvih in orodjih za reševanje problemov, da bi jih lažje uporabljali v primerih čezmejnih nakupov blaga in storitev; |
| --- | --- |

24.

poudarja pomen učinkovitih pravnih sredstev kot načina, s katerim bi zagotovili, da lahko potrošniki uveljavljajo svoje pravice; poudarja, da bi morali biti državljani bolje obveščeni o teh pravnih sredstvih in orodjih za reševanje problemov, da bi jih lažje uporabljali v primerih čezmejnih nakupov blaga in storitev;

| 25. | poziva vse države članice EU, naj zagotovijo polno izvajanje direktive o storitvah, med drugim z vzpostavitvijo uporabniku prijaznih in integriranih "enotnih kontaktnih točk", ki naj ji sledi postopek medsebojnega ocenjevanja in pregled uspešnosti izvajanja; meni, da bi morale države članice razmisliti o združitvi teh točk z enotnimi kontaktnimi točkami, ki jih zahteva sveženj ukrepov o prostem pretoku blaga; |
| --- | --- |

25.

poziva vse države članice EU, naj zagotovijo polno izvajanje direktive o storitvah, med drugim z vzpostavitvijo uporabniku prijaznih in integriranih "enotnih kontaktnih točk", ki naj ji sledi postopek medsebojnega ocenjevanja in pregled uspešnosti izvajanja; meni, da bi morale države članice razmisliti o združitvi teh točk z enotnimi kontaktnimi točkami, ki jih zahteva sveženj ukrepov o prostem pretoku blaga;

| 26. | poziva Komisijo, naj pripravi mehanizem preglednosti, predviden v členu 59 direktive za vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij, da bi ugotovila, na katerih področjih države članice nesorazmerno ovirajo dostop do zakonsko urejenih poklicev; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj pripravi mehanizem preglednosti, predviden v členu 59 direktive za vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij, da bi ugotovila, na katerih področjih države članice nesorazmerno ovirajo dostop do zakonsko urejenih poklicev;

| 27. | poudarja ključno vlogo javnih naročil pri spodbujanju inovativnosti in konkurenčnosti ter zato poziva k ohranjanju zagona na tem področju; poziva Komisijo, države članice in lokalne oblasti k strateškemu izvajanju nove zakonodaje o javnih naročilih, da bodo javna sredstva, vložena v dela, storitve in ponudbo, ustvarjala trajnostno rast, zaposlovanje in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

27.

poudarja ključno vlogo javnih naročil pri spodbujanju inovativnosti in konkurenčnosti ter zato poziva k ohranjanju zagona na tem področju; poziva Komisijo, države članice in lokalne oblasti k strateškemu izvajanju nove zakonodaje o javnih naročilih, da bodo javna sredstva, vložena v dela, storitve in ponudbo, ustvarjala trajnostno rast, zaposlovanje in socialno kohezijo;

| 28. | poudarja, da je treba neporabljena sredstva EU nemudoma uporabiti za učinkovito odpravljanje visoke brezposelnosti mladih; poziva države članice in institucije EU, naj se nemudoma dogovorijo o zavezujočih ciljih in ukrepih na področju mobilnosti mladih ("Mladi in mobilnost") in hkrati brez odlašanja izvajajo pobudo "Priložnosti za mlade"; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba neporabljena sredstva EU nemudoma uporabiti za učinkovito odpravljanje visoke brezposelnosti mladih; poziva države članice in institucije EU, naj se nemudoma dogovorijo o zavezujočih ciljih in ukrepih na področju mobilnosti mladih ("Mladi in mobilnost") in hkrati brez odlašanja izvajajo pobudo "Priložnosti za mlade";

| 29. | poudarja, da mora Unija v digitalni dobi v celoti prepoznati potencial in priložnosti, ki ga imajo internet, e-trgovanje in širjenje informacijske in komunikacijske tehnologije – v malih in srednjih podjetjih ter javni upravi – za nadaljnji razvoj enotnega trga in za njegovo dostopnost vsem državljanom EU; poudarja, da mora razvoj novih tehnologij upoštevati potrebo po varstvu vseh državljanov, potrošnikov ter malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da mora Unija v digitalni dobi v celoti prepoznati potencial in priložnosti, ki ga imajo internet, e-trgovanje in širjenje informacijske in komunikacijske tehnologije – v malih in srednjih podjetjih ter javni upravi – za nadaljnji razvoj enotnega trga in za njegovo dostopnost vsem državljanom EU; poudarja, da mora razvoj novih tehnologij upoštevati potrebo po varstvu vseh državljanov, potrošnikov ter malih in srednjih podjetij;

| 30. | poziva Komisijo, naj razvoj digitalnega enotnega trga obravnava kot prednostno nalogo, da bi imeli potrošniki tako neoviran dostop do bolj konkurenčnih ponudb blaga in storitev; od držav članic zahteva dodatne ukrepe, usklajene s Komisijo, za odpravo ovir, ki državljanom onemogočajo dostop do spletnih storitev; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj razvoj digitalnega enotnega trga obravnava kot prednostno nalogo, da bi imeli potrošniki tako neoviran dostop do bolj konkurenčnih ponudb blaga in storitev; od držav članic zahteva dodatne ukrepe, usklajene s Komisijo, za odpravo ovir, ki državljanom onemogočajo dostop do spletnih storitev;

| 31. | poziva k ambicioznemu planu za potrošnike, ki bo vključeval zakonodajne ukrepe in politike, namenjene polni usposobitvi tako običajnih kot ranljivih potrošnikov; |
| --- | --- |

31.

poziva k ambicioznemu planu za potrošnike, ki bo vključeval zakonodajne ukrepe in politike, namenjene polni usposobitvi tako običajnih kot ranljivih potrošnikov;

| 32. | poudarja vlogo maloprodaje kot gonilne sile rasti in zaposlovanja ter kot gradnika enotnega trga; pozdravlja načrtovano sprejetje celostnega akcijskega načrta Komisije za maloprodajo, ki določa strategijo za učinkovitejši in pravičnejši maloprodajni trg v Evropi, se pri tem opira na pozitivne dosežke in obravnava nerešene probleme; dalje pozdravlja sporočilo Komisije, v katerem ocenjuje nacionalne instrumente, ki urejajo pogodbena razmerja; opozarja, da bodo akcijski načrt in rezultati dialoga različnih zainteresiranih strani o pogodbeni praksi "podjetij v razmerju do podjetij" predstavljeni na prvi okrogli mizi za maloprodajni trg, ki bo organizirana pred koncem leta 2012; |
| --- | --- |

32.

poudarja vlogo maloprodaje kot gonilne sile rasti in zaposlovanja ter kot gradnika enotnega trga; pozdravlja načrtovano sprejetje celostnega akcijskega načrta Komisije za maloprodajo, ki določa strategijo za učinkovitejši in pravičnejši maloprodajni trg v Evropi, se pri tem opira na pozitivne dosežke in obravnava nerešene probleme; dalje pozdravlja sporočilo Komisije, v katerem ocenjuje nacionalne instrumente, ki urejajo pogodbena razmerja; opozarja, da bodo akcijski načrt in rezultati dialoga različnih zainteresiranih strani o pogodbeni praksi "podjetij v razmerju do podjetij" predstavljeni na prvi okrogli mizi za maloprodajni trg, ki bo organizirana pred koncem leta 2012;

| 33. | verjame, da je treba okrepiti zunanjo razsežnost enotnega trga predvsem z izboljšanjem sodelovanja na področju mednarodne standardizacije in si prizadevati za dosegljive sinergije med notranjimi in zunanjimi politikami Unije, tj. med enotnim trgom in trgovino; |
| --- | --- |

33.

verjame, da je treba okrepiti zunanjo razsežnost enotnega trga predvsem z izboljšanjem sodelovanja na področju mednarodne standardizacije in si prizadevati za dosegljive sinergije med notranjimi in zunanjimi politikami Unije, tj. med enotnim trgom in trgovino;

| 34. | poziva Komisijo in prav tako države članice, naj spodbujajo izvajanje "enotnega evropskega neba II", pri čemer bo imelo pomembno vlogo izvajanje programa SESAR, ter Komisijo, naj do leta 2013 poda predlog o popolni vzpostavitvi enotnega evropskega zračnega prostora z zmanjšanjem števila funkcionalnih blokov zračnega prostora; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in prav tako države članice, naj spodbujajo izvajanje "enotnega evropskega neba II", pri čemer bo imelo pomembno vlogo izvajanje programa SESAR, ter Komisijo, naj do leta 2013 poda predlog o popolni vzpostavitvi enotnega evropskega zračnega prostora z zmanjšanjem števila funkcionalnih blokov zračnega prostora;

| 35. | poudarja, da je pomembno razviti infrastrukture za velike industrijske sisteme in javne storitve – vključno z energetskimi in prevoznimi storitvami, kot je vseevropsko železniško omrežje, ter elektronskimi komunikacijami, kot je širokopasovni dostop po vsej EU –, kot vzvodov konkurenčnosti, rasti in zaposlovanja; poudarja, da je treba ustvariti enoten evropski energetski trg, da bi zmanjšali energetsko odvisnost in izboljšali energetsko učinkovitost EU ter izboljšali cenovno dostopnost energije; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je pomembno razviti infrastrukture za velike industrijske sisteme in javne storitve – vključno z energetskimi in prevoznimi storitvami, kot je vseevropsko železniško omrežje, ter elektronskimi komunikacijami, kot je širokopasovni dostop po vsej EU –, kot vzvodov konkurenčnosti, rasti in zaposlovanja; poudarja, da je treba ustvariti enoten evropski energetski trg, da bi zmanjšali energetsko odvisnost in izboljšali energetsko učinkovitost EU ter izboljšali cenovno dostopnost energije;

| 36. | poziva Komisijo, naj najpozneje do 31. decembra 2012 poda predlog direktive, ki bo vsebovala določbe o povezavi med upravljanjem železniške infrastrukture in prevoznih dejavnosti, ter predlog za odprtje notranjega trga železniškega potniškega prometa, ki ne bo spodbujal k znižanju kakovosti železniških prometnih storitev in ki bo ohranil obveznosti javne službe; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj najpozneje do 31. decembra 2012 poda predlog direktive, ki bo vsebovala določbe o povezavi med upravljanjem železniške infrastrukture in prevoznih dejavnosti, ter predlog za odprtje notranjega trga železniškega potniškega prometa, ki ne bo spodbujal k znižanju kakovosti železniških prometnih storitev in ki bo ohranil obveznosti javne službe;

| 37. | poudarja, da je treba utrditi položaj malih in srednjih podjetij na enotnem trgu z zagotavljanjem dostopa do kreditov in financiranja in s celovitim izvajanjem akta za mala podjetja; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je treba utrditi položaj malih in srednjih podjetij na enotnem trgu z zagotavljanjem dostopa do kreditov in financiranja in s celovitim izvajanjem akta za mala podjetja;

| 38. | poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za izboljšanje okvirnih pogojev za industrijo in mala in srednja podjetja, zlasti z razširjenim delovanjem Evropske investicijske banke, ki bo podpiralo dostop do financiranja, ter spodbuja raziskave in inovacije z znatnim povečanjem ključnih programov EU za raziskave, razvoj in inovacije in z boljšim izkoriščanjem neporabljenih sredstev EU za projekte, ki spodbujajo rast; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za izboljšanje okvirnih pogojev za industrijo in mala in srednja podjetja, zlasti z razširjenim delovanjem Evropske investicijske banke, ki bo podpiralo dostop do financiranja, ter spodbuja raziskave in inovacije z znatnim povečanjem ključnih programov EU za raziskave, razvoj in inovacije in z boljšim izkoriščanjem neporabljenih sredstev EU za projekte, ki spodbujajo rast;

| 39. | ponovno izraža zahtevo po štirinajsti direktivi na področju prava družb o čezmejnem prenosu sedežev družb in poudarja, da bi takšna direktiva pomembno olajšala mobilnost podjetij v Evropi; dalje prosi Komisijo, naj predstavi zakonodajne predloge na podlagi zelene knjige o korporativnem upravljanju in jih vključi v delovni program za leto 2013; |
| --- | --- |

39.

ponovno izraža zahtevo po štirinajsti direktivi na področju prava družb o čezmejnem prenosu sedežev družb in poudarja, da bi takšna direktiva pomembno olajšala mobilnost podjetij v Evropi; dalje prosi Komisijo, naj predstavi zakonodajne predloge na podlagi zelene knjige o korporativnem upravljanju in jih vključi v delovni program za leto 2013;

| 40. | obžaluje, da je bila predlagana uredba za statut za družbe za vzajemno zavarovanje umaknjena in prosi Komisijo, naj predstavi nov predlog; prosi Komisijo, naj nadaljuje delo v zvezi z deveto direktivo na področju prava družb o skupinah družb, da bi zagotovila regulativni okvir za to splošno obliko poslovnega združevanja in tako ustvarila skupino splošnih zakonov, med drugim o varstvu hčerinskih podjetij in zainteresiranih strani in večji preglednosti zakonske in lastninske strukture; |
| --- | --- |

40.

obžaluje, da je bila predlagana uredba za statut za družbe za vzajemno zavarovanje umaknjena in prosi Komisijo, naj predstavi nov predlog; prosi Komisijo, naj nadaljuje delo v zvezi z deveto direktivo na področju prava družb o skupinah družb, da bi zagotovila regulativni okvir za to splošno obliko poslovnega združevanja in tako ustvarila skupino splošnih zakonov, med drugim o varstvu hčerinskih podjetij in zainteresiranih strani in večji preglednosti zakonske in lastninske strukture;

| 41. | poziva Komisijo, naj predstavi predloge za izboljšanje razpoložljivih finančnih instrumentov za podporo trajnostni rasti, kot npr. projektne obveznice za dolgoročna vlaganja, in pripravi poročilo o prispevku politike konkurenčnosti k inovacijam in rasti, in ponovno preuči obstoječa pravila, če je to potrebno; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj predstavi predloge za izboljšanje razpoložljivih finančnih instrumentov za podporo trajnostni rasti, kot npr. projektne obveznice za dolgoročna vlaganja, in pripravi poročilo o prispevku politike konkurenčnosti k inovacijam in rasti, in ponovno preuči obstoječa pravila, če je to potrebno;

| 42. | prosi Komisijo, naj nemudoma pripravi predloge za izboljšanje varstva vlagateljev in malih vlagateljev v povezavi s finančnimi storitvami, predvsem s paketnimi naložbenimi produkti za male vlagatelje (PRIPS), kolektivnimi naložbenimi podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in shem za zavarovalno posredovanje in za zavarovalna jamstva; |
| --- | --- |

42.

prosi Komisijo, naj nemudoma pripravi predloge za izboljšanje varstva vlagateljev in malih vlagateljev v povezavi s finančnimi storitvami, predvsem s paketnimi naložbenimi produkti za male vlagatelje (PRIPS), kolektivnimi naložbenimi podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in shem za zavarovalno posredovanje in za zavarovalna jamstva;

| 43. | poudarja, da je za podporo enotnega trga pomembna trdna infrastruktura finančnega trga, in zato poziva Komisijo, naj pripravi zgodnje predloge mehanizmov reševanja krize za takšno infrastrukturo; dalje poudarja, da je pomembno brez odlašanja nadaljevati delo na podlagi strateškega dokumenta Komisije o prihodnosti davka na dodano vrednost; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je za podporo enotnega trga pomembna trdna infrastruktura finančnega trga, in zato poziva Komisijo, naj pripravi zgodnje predloge mehanizmov reševanja krize za takšno infrastrukturo; dalje poudarja, da je pomembno brez odlašanja nadaljevati delo na podlagi strateškega dokumenta Komisije o prihodnosti davka na dodano vrednost;

| 44. | poudarja pomen boja proti davčni utaji in izogibanju plačilu davka na nacionalni in evropski ravni ter poziva Komisijo in države članice, naj ustrezno uskladijo politike obdavčevanja, da bi preprečile izkrivljanje delovanja enotnega trga ter zagotovile enake konkurenčne pogoje za podjetja in državljane ter zdrave javne finance; |
| --- | --- |

44.

poudarja pomen boja proti davčni utaji in izogibanju plačilu davka na nacionalni in evropski ravni ter poziva Komisijo in države članice, naj ustrezno uskladijo politike obdavčevanja, da bi preprečile izkrivljanje delovanja enotnega trga ter zagotovile enake konkurenčne pogoje za podjetja in državljane ter zdrave javne finance;

| 45. | ponovno poziva Komisijo, naj pripravi pregled dosežkov in predstavi ovire, s katerimi se soočajo delavci Unije pri uveljavljanju pravice do svobodnega gibanja, ter kako v državah članicah te ovire odpravljajo; s tem pregledom in med drugim tudi s proučitvijo pojava socialnega dampinga bo mogoče oceniti, ali se ovire rešujejo celostno in učinkovito; poziva Komisijo, naj predstavi akcijski načrt za odpravo nenehnih težav, s katerimi se soočajo državljani Unije pri uveljavljanju pravice do gibanja in dela v drugi državi članici; |
| --- | --- |

45.

ponovno poziva Komisijo, naj pripravi pregled dosežkov in predstavi ovire, s katerimi se soočajo delavci Unije pri uveljavljanju pravice do svobodnega gibanja, ter kako v državah članicah te ovire odpravljajo; s tem pregledom in med drugim tudi s proučitvijo pojava socialnega dampinga bo mogoče oceniti, ali se ovire rešujejo celostno in učinkovito; poziva Komisijo, naj predstavi akcijski načrt za odpravo nenehnih težav, s katerimi se soočajo državljani Unije pri uveljavljanju pravice do gibanja in dela v drugi državi članici;

| 46. | meni, da Evropejci na mnogih področjih še niso v celoti izkoristili potenciala enotnega trga, med drugim na področju svobode gibanja oseb in delavcev, in da so za učinkovito mobilnost delavcev po vsej Evropi potrebe znatne spodbude, zlasti z zajamčeno prenosljivostjo pravic iz socialnega varstva in pokojninskih pravic |
| --- | --- |

46.

meni, da Evropejci na mnogih področjih še niso v celoti izkoristili potenciala enotnega trga, med drugim na področju svobode gibanja oseb in delavcev, in da so za učinkovito mobilnost delavcev po vsej Evropi potrebe znatne spodbude, zlasti z zajamčeno prenosljivostjo pravic iz socialnega varstva in pokojninskih pravic

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj ob izpolnjevanju zahtev Uredbe (ES) št. 883/2004 in člena 153 PDEU pripravijo študije za zagotovitev neprekinjenega socialnega varstva mobilnim državljanom v EU in enake obravnave, kot so je deležni domači državljani, pri tem pa naj razmislijo tudi o neobveznem, prostovoljnem in prenosljivem sistemu socialnega varstva na evropski ravni, ki bo dopolnjeval splošni sistem, tako da bo prišlo do tesnejšega sodelovanja na področju socialne politike; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo in države članice, naj ob izpolnjevanju zahtev Uredbe (ES) št. 883/2004 in člena 153 PDEU pripravijo študije za zagotovitev neprekinjenega socialnega varstva mobilnim državljanom v EU in enake obravnave, kot so je deležni domači državljani, pri tem pa naj razmislijo tudi o neobveznem, prostovoljnem in prenosljivem sistemu socialnega varstva na evropski ravni, ki bo dopolnjeval splošni sistem, tako da bo prišlo do tesnejšega sodelovanja na področju socialne politike;

*

* *

| 48. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

48.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 84.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0146.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0145.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0144.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0543.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/78 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/78

---

Četrtek, 14. junij 2012Prihodnost evropskega prava družb

P7_TA(2012)0259

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o prihodnosti evropskega prava družb (2012/2669(RSP))

2013/C 332 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju javnega posvetovanja o prihodnosti evropskega prava družb, ki ga je začela Komisija 20. februarja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnega posvetovanja o prihodnosti evropskega prava družb, ki ga je začela Komisija 20. februarja 2012 (1),

| — | ob upoštevanju konference z naslovom "Evropsko pravo družb: pot naprej", ki jo je pripravila Komisija 16. in 17. maja 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference z naslovom "Evropsko pravo družb: pot naprej", ki jo je pripravila Komisija 16. in 17. maja 2011 (2),

| — | ob upoštevanju poročila skupine za razmislek o prihodnosti evropskega prava družb z dne 5. aprila 2011 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine za razmislek o prihodnosti evropskega prava družb z dne 5. aprila 2011 (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast" (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast" (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 o pobudi za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 o pobudi za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (COM(2011)0682),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. julija 2007 o poenostavljenem poslovnem okolju za podjetja na področjih prava družb, računovodstva in revidiranja (COM(2007)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. julija 2007 o poenostavljenem poslovnem okolju za podjetja na področjih prava družb, računovodstva in revidiranja (COM(2007)0394),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. maja 2003 z naslovom "Posodabljanje prava družb in izboljšanje upravljanja podjetij v Evropski uniji - načrt za napredek" (COM(2003)0284), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. maja 2003 z naslovom "Posodabljanje prava družb in izboljšanje upravljanja podjetij v Evropski uniji - načrt za napredek" (COM(2003)0284),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. aprila 2004 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Posodabljanje prava družb in izboljšanje upravljanja podjetij v Evropski uniji – načrt za napredek (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. aprila 2004 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Posodabljanje prava družb in izboljšanje upravljanja podjetij v Evropski uniji – načrt za napredek (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2006 o nedavnem razvoju dogodkov in nadaljnjih možnostih v zvezi s pravom družb (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2006 o nedavnem razvoju dogodkov in nadaljnjih možnostih v zvezi s pravom družb (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2007 o evropski družbi v zasebni lasti in o štirinajsti direktivi na področju prava družb o prenosu sedeža družbe (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2007 o evropski družbi v zasebni lasti in o štirinajsti direktivi na področju prava družb o prenosu sedeža družbe (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 s priporočili Komisiji o čezmejnih prenosih sedežev družb (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 s priporočili Komisiji o čezmejnih prenosih sedežev družb (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. novembra 2010 o vidikih civilnega, gospodarskega, družinskega in mednarodnega zasebnega prava v Akcijskem načrtu za uresničevanje Stockholmskega programa (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. novembra 2010 o vidikih civilnega, gospodarskega, družinskega in mednarodnega zasebnega prava v Akcijskem načrtu za uresničevanje Stockholmskega programa (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2012 s priporočili Komisiji o štirinajsti direktivi na področju prava družb o čezmejnem prenosu sedežev družb (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2012 s priporočili Komisiji o štirinajsti direktivi na področju prava družb o čezmejnem prenosu sedežev družb (9),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji 7. maja 2012 o prihodnosti evropskega prava družb (O-000110/2012 – B7-0117/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji 7. maja 2012 o prihodnosti evropskega prava družb (O-000110/2012 – B7-0117/2012),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je treba sprejeti regulativni okvir EU za pravo družb in upravljanje podjetij, da bo upošteval naraščajoči trend čezmejnega delovanja evropskih podjetij znotraj EU in nenehno integracijo evropskih trgov; |
| --- | --- |

A.

ker je treba sprejeti regulativni okvir EU za pravo družb in upravljanje podjetij, da bo upošteval naraščajoči trend čezmejnega delovanja evropskih podjetij znotraj EU in nenehno integracijo evropskih trgov;

| B. | ker je glavni cilj podjetjem v Evropi omogočiti, da bi se lahko v izjemno konkurenčnem svetovnem okolju učinkoviteje kosala z drugimi ter dosegla večji uspeh, obenem pa zagotoviti ustrezno zaščito interesov upnikov, delničarjev, članov in zaposlenih; |
| --- | --- |

B.

ker je glavni cilj podjetjem v Evropi omogočiti, da bi se lahko v izjemno konkurenčnem svetovnem okolju učinkoviteje kosala z drugimi ter dosegla večji uspeh, obenem pa zagotoviti ustrezno zaščito interesov upnikov, delničarjev, članov in zaposlenih;

| C. | ker bi uporabnikom prijazen regulativni okvir podjetja, predvsem mala in srednja, spodbudil, da bi zagrabila priložnosti, ki jih ponuja enotni trg; |
| --- | --- |

C.

ker bi uporabnikom prijazen regulativni okvir podjetja, predvsem mala in srednja, spodbudil, da bi zagrabila priložnosti, ki jih ponuja enotni trg;

| D. | ker bi morale biti prihodnje pobude združljive z nacionalnimi sistemi upravljanja podjetij in nacionalno zakonodajo o udeležbi delavcev, hkrati pa bi se morale zavzemati za večjo prilagodljivost in svobodo izbire, ko gre za spoštovanje oblik podjetij, notranjo razporeditev pristojnosti ter trajnostne strategije podjetij; |
| --- | --- |

D.

ker bi morale biti prihodnje pobude združljive z nacionalnimi sistemi upravljanja podjetij in nacionalno zakonodajo o udeležbi delavcev, hkrati pa bi se morale zavzemati za večjo prilagodljivost in svobodo izbire, ko gre za spoštovanje oblik podjetij, notranjo razporeditev pristojnosti ter trajnostne strategije podjetij;

| E. | ker se v pravnih oblikah podjetij na evropski ravni skriva še neizkoriščen potencial, ki bi ga bilo treba dodatno raziskati, razvijati in spodbujati; |
| --- | --- |

E.

ker se v pravnih oblikah podjetij na evropski ravni skriva še neizkoriščen potencial, ki bi ga bilo treba dodatno raziskati, razvijati in spodbujati;

| F. | ker bi bilo treba olajšati čezmejno mobilnost podjetij; |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba olajšati čezmejno mobilnost podjetij;

| G. | ker se je v finančni krizi izkazala potreba po jasnejšem okviru za upravljanje podjetij, ki bi se podrobneje osredotočil na udeležbo zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

G.

ker se je v finančni krizi izkazala potreba po jasnejšem okviru za upravljanje podjetij, ki bi se podrobneje osredotočil na udeležbo zainteresiranih strani;

| 1. | pozdravlja javno posvetovanje o prihodnosti evropskega prava družb, ki ga je pred kratkim organizirala Komisija in ki bi naj pomagalo oblikovati prihodnje pobude, namenjene poenostavitvi poslovnega okolja za podjetja, zmanjšanju odvečne upravne obremenitve ter omogočitvi učinkovitega delovanja družb na enotnem trgu, hkrati pa zagotovilo ustrezno zaščito interesov upnikov, delničarjev, članov in zaposlenih; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja javno posvetovanje o prihodnosti evropskega prava družb, ki ga je pred kratkim organizirala Komisija in ki bi naj pomagalo oblikovati prihodnje pobude, namenjene poenostavitvi poslovnega okolja za podjetja, zmanjšanju odvečne upravne obremenitve ter omogočitvi učinkovitega delovanja družb na enotnem trgu, hkrati pa zagotovilo ustrezno zaščito interesov upnikov, delničarjev, članov in zaposlenih;

| 2. | meni, da imajo oblike podjetij v EU, ki dopolnjujejo obstoječe oblike, ki so na voljo v skladu z nacionalno zakonodajo, precejšen potencial, zato bi jih bilo treba dodatno razvijati in spodbujati; poziva Komisijo, naj si, da bi se posvetila posebnim potrebam malih in srednjih podjetij, dodatno prizadeva za sprejetje statuta o zasebnih družbah (10), s katerim bi lahko v celoti upoštevali interese vseh zainteresiranih strani in odpravili zastoj v Svetu; |
| --- | --- |

2.

meni, da imajo oblike podjetij v EU, ki dopolnjujejo obstoječe oblike, ki so na voljo v skladu z nacionalno zakonodajo, precejšen potencial, zato bi jih bilo treba dodatno razvijati in spodbujati; poziva Komisijo, naj si, da bi se posvetila posebnim potrebam malih in srednjih podjetij, dodatno prizadeva za sprejetje statuta o zasebnih družbah (10), s katerim bi lahko v celoti upoštevali interese vseh zainteresiranih strani in odpravili zastoj v Svetu;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da Komisija izvaja študijo o evropskih vzajemnih družbah, kot je napovedala v že omenjeni pobudi za socialno podjetništvo (11), in jo poziva, naj hitro pripravi in predloži novi predlog statuta; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da Komisija izvaja študijo o evropskih vzajemnih družbah, kot je napovedala v že omenjeni pobudi za socialno podjetništvo (11), in jo poziva, naj hitro pripravi in predloži novi predlog statuta;

| 4. | meni, da bi se morale morebitne spremembe druge direktive o pravu družb (12) osredotočati na dodatno poenostavljanje, ne pa uvajati nadomestnega režima za ustvarjanje in ohranjanje kapitala; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi se morale morebitne spremembe druge direktive o pravu družb (12) osredotočati na dodatno poenostavljanje, ne pa uvajati nadomestnega režima za ustvarjanje in ohranjanje kapitala;

| 5. | pozdravlja pregled računovodskih direktiv in predlaga, naj Komisija dodatno razišče možnosti za oblikovanje evropskih računovodskih standardov, zlasti z ozirom na posebne potrebe malih in srednjih podjetij, pri tem pa naj upošteva tradicionalne zamisli o trajnosti, dolgoročnem načrtovanju, družinskem lastništvu ter druge tradicionalne vidike malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja pregled računovodskih direktiv in predlaga, naj Komisija dodatno razišče možnosti za oblikovanje evropskih računovodskih standardov, zlasti z ozirom na posebne potrebe malih in srednjih podjetij, pri tem pa naj upošteva tradicionalne zamisli o trajnosti, dolgoročnem načrtovanju, družinskem lastništvu ter druge tradicionalne vidike malih in srednjih podjetij;

| 6. | meni, da bi bilo treba glede na strukturo in delovanje javnih podjetij z omejeno odgovornostjo tehtno razmisliti o nadaljevanju oblikovanja pete direktive o pravu družb; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi bilo treba glede na strukturo in delovanje javnih podjetij z omejeno odgovornostjo tehtno razmisliti o nadaljevanju oblikovanja pete direktive o pravu družb;

| 7. | ponovno zahteva, da Komisija predloži zakonodajni predlog z ukrepi, namenjenimi olajšanju čezmejne mobilnosti podjetij v EU (štirinajsta direktiva na področju prava družb o čezmejnem prenosu sedežev družb); |
| --- | --- |

7.

ponovno zahteva, da Komisija predloži zakonodajni predlog z ukrepi, namenjenimi olajšanju čezmejne mobilnosti podjetij v EU (štirinajsta direktiva na področju prava družb o čezmejnem prenosu sedežev družb);

| 8. | opozarja, da se je v okvirnem sporazumu o odnosih med Parlamentom in Komisijo slednja zavezala, da bo v treh mesecih od sprejetja ustrezne resolucije na plenarnem zasedanju poročala o konkretni nadaljnji obravnavi vseh zahtev za predložitev predloga v skladu s členom 225 PDEU; obžaluje dejstvo, da Komisija v zvezi z resolucijo Parlamenta s priporočili o štirinajsti direktivi o pravu družb ni upoštevala te zaveze; poziva Komisijo, naj upošteva okvirni sporazum in v prihodnje posreduje podrobnejša poročila o nadaljnjih ukrepih; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da se je v okvirnem sporazumu o odnosih med Parlamentom in Komisijo slednja zavezala, da bo v treh mesecih od sprejetja ustrezne resolucije na plenarnem zasedanju poročala o konkretni nadaljnji obravnavi vseh zahtev za predložitev predloga v skladu s členom 225 PDEU; obžaluje dejstvo, da Komisija v zvezi z resolucijo Parlamenta s priporočili o štirinajsti direktivi o pravu družb ni upoštevala te zaveze; poziva Komisijo, naj upošteva okvirni sporazum in v prihodnje posreduje podrobnejša poročila o nadaljnjih ukrepih;

| 9. | predlaga, da Komisija nadaljuje delo v zvezi z deveto direktivo na področju prava družb o skupinah družb, da bi zagotovila regulativni okvir za to splošno obliko poslovnega združevanja; meni, da ni potrebe po povsem usklajenem evropskem pravu družb o skupinah, obstaja pa potreba po nizu skupnih predpisov o, med drugim, zaščiti hčerinskih družb in zainteresiranih strani ter večji preglednosti na področju pravne in lastniške strukture; |
| --- | --- |

9.

predlaga, da Komisija nadaljuje delo v zvezi z deveto direktivo na področju prava družb o skupinah družb, da bi zagotovila regulativni okvir za to splošno obliko poslovnega združevanja; meni, da ni potrebe po povsem usklajenem evropskem pravu družb o skupinah, obstaja pa potreba po nizu skupnih predpisov o, med drugim, zaščiti hčerinskih družb in zainteresiranih strani ter večji preglednosti na področju pravne in lastniške strukture;

| 10. | opozarja, da mora biti v skladu s programom za pametno zakonodajo Komisije zakonodaja jasnejša in dostopnejša; meni, da bi morala Komisija kodificirati pravo družb EU, da bi uporabnikom ponudila prijazne predpise ter zagotovila doslednost zakonodaje EU; priznava prednosti enega samega instrumenta o pravu družb EU, vendar meni, da je treba v prvem koraku združiti direktive o pravu družb; predlaga, da se jih združi po kategorijah, ki bi zajemale oblikovanje in uporabo (npr. prva in druga direktiva ter računovodska in revizijska direktiva), mobilnost (npr. tretja (13), šesta (14), deseta (15), enajsta (16) in trinajsta (17) direktiva ter prihodnja štirinajsta direktiva) in oblike prava družb EU (npr. SE, SCE, EIGZ); poudarja, da ta projekt kodifikacije seveda ne sme povzročiti zastoja potrebnih reformnih dejavnosti; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da mora biti v skladu s programom za pametno zakonodajo Komisije zakonodaja jasnejša in dostopnejša; meni, da bi morala Komisija kodificirati pravo družb EU, da bi uporabnikom ponudila prijazne predpise ter zagotovila doslednost zakonodaje EU; priznava prednosti enega samega instrumenta o pravu družb EU, vendar meni, da je treba v prvem koraku združiti direktive o pravu družb; predlaga, da se jih združi po kategorijah, ki bi zajemale oblikovanje in uporabo (npr. prva in druga direktiva ter računovodska in revizijska direktiva), mobilnost (npr. tretja (13), šesta (14), deseta (15), enajsta (16) in trinajsta (17) direktiva ter prihodnja štirinajsta direktiva) in oblike prava družb EU (npr. SE, SCE, EIGZ); poudarja, da ta projekt kodifikacije seveda ne sme povzročiti zastoja potrebnih reformnih dejavnosti;

| 11. | meni, da bi se bilo treba tudi na področju prava družb posvetiti kolizijskopravnim vprašanjem in da bi lahko akademski predlog na tem področju (18) pomenil izhodišče za nadaljnje delo o kolizijskih pravilih na področju čezmejnih dejavnostih družb; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi se bilo treba tudi na področju prava družb posvetiti kolizijskopravnim vprašanjem in da bi lahko akademski predlog na tem področju (18) pomenil izhodišče za nadaljnje delo o kolizijskih pravilih na področju čezmejnih dejavnostih družb;

| 12. | poziva Komisijo, naj pripravi akcijski načrt in v njem začrta prihodnost po posvetovanju, na katerem bi bilo treba doreči kratkoročne, srednjeročne in dolgoročne pobude za izboljšanje regulativnega okvira za pravo družb EU; meni, da bi morale kratkoročne pobude vključevati štirinajsto direktivo o pravu družb in ukrepe za izboljšanje okvira EU za upravljanje podjetij, srednjeročne pobude bi morale denimo obravnavati deveto direktivo o pravu družb, dolgoročne direktive pa kodifikacijo prava družb EU; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj pripravi akcijski načrt in v njem začrta prihodnost po posvetovanju, na katerem bi bilo treba doreči kratkoročne, srednjeročne in dolgoročne pobude za izboljšanje regulativnega okvira za pravo družb EU; meni, da bi morale kratkoročne pobude vključevati štirinajsto direktivo o pravu družb in ukrepe za izboljšanje okvira EU za upravljanje podjetij, srednjeročne pobude bi morale denimo obravnavati deveto direktivo o pravu družb, dolgoročne direktive pa kodifikacijo prava družb EU;

| 13. | izraža pričakovanje, da bo Komisija kratkoročne pobude uradno vključila v zakonodajni delovni program za leto 2013, za srednje in dolgoročne pobude pa določila ciljne datume; |
| --- | --- |

13.

izraža pričakovanje, da bo Komisija kratkoročne pobude uradno vključila v zakonodajni delovni program za leto 2013, za srednje in dolgoročne pobude pa določila ciljne datume;

| 14. | ponovno poziva Komisijo, naj analizira težave pri izvajanju obstoječe zakonodaje, tako da bo mogoče ugotovitve upoštevati pri pripravi novih zakonodajnih predlogov; |
| --- | --- |

14.

ponovno poziva Komisijo, naj analizira težave pri izvajanju obstoječe zakonodaje, tako da bo mogoče ugotovitve upoštevati pri pripravi novih zakonodajnih predlogov;

| 15. | opozarja, da morajo vsi zakonodajni predlogi, ki jih posreduje Komisija, temeljiti na oceni učinka, ki upošteva interese vseh zainteresiranih strani, tudi vlagateljev, lastnikov, upnikov in zaposlenih, in v celoti spoštuje načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da morajo vsi zakonodajni predlogi, ki jih posreduje Komisija, temeljiti na oceni učinka, ki upošteva interese vseh zainteresiranih strani, tudi vlagateljev, lastnikov, upnikov in zaposlenih, in v celoti spoštuje načeli subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 16. | poziva Komisijo, naj izčrpno obvešča Parlament o rezultatih posvetovanja o prihodnosti evropskega prava družb ter naj podrobno razloži odločitve, ki jih bo sprejela na podlagi izida tega posvetovanja; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj izčrpno obvešča Parlament o rezultatih posvetovanja o prihodnosti evropskega prava družb ter naj podrobno razloži odločitve, ki jih bo sprejela na podlagi izida tega posvetovanja;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2012/company_law_en.htm

(2)  http://ec.europa.eu/internal_market/company/modern/index_en.htm#conference

(3)  http://ec.europa.eu/internal_market/company/modern/index_en.htm

(4)  UL C 104 E, 30.4.2004, str. 714.

(5)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 114.

(6)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 671.

(7)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 5.

(8)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 19.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0019.

(10)  COM(2008)0396.

(11)  COM(2011)0682, str. 10.

(12)  UL L 26, 31.1.1977, str. 1.

(13)  UL L 295, 20.10.1978, str. 36.

(14)  UL L 378, 31.12.1982, str. 47.

(15)  UL L 310, 25.11.2005, str. 1.

(16)  UL L 395, 30.12.1989, str. 36.

(17)  UL L 142, 30.4.2004, str. 12.

(18)  H.-J. Sonnenberger (ed.), Vorschläge und Berichte zur Reform des europäischen und deutschen internationalen Gesellschaftsrechts – Vorgelegt im Auftrag der zweiten Kommission des Deutschen Rates für Internationales Privatrecht, Spezialkommission Internationales Gesellschaftsrecht, Mohr Siebeck, Tübingen, 2007.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/81 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/81

---

Četrtek, 14. junij 2012K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti

P7_TA(2012)0260

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti (2012/2647(RSP))

2013/C 332 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom "K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti" (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom "K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti" (COM(2012)0173),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom "Quality Framework for Traineeship" (Okvir kakovosti za pripravništvo, ni na voljo v slovenščini) (SWD(2012)0099), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom "Quality Framework for Traineeship" (Okvir kakovosti za pripravništvo, ni na voljo v slovenščini) (SWD(2012)0099),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 o izkoriščanju zaposlitvenega potenciala osebnih in gospodinjskih storitev (SWD(2012)0095), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 o izkoriščanju zaposlitvenega potenciala osebnih in gospodinjskih storitev (SWD(2012)0095),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom "Reforming EURES to meet the goals of Europe 2020" (Reformiranje mreže EURES za doseganje ciljev strategije Evropa 2020, ni na voljo v slovenščini) (SWD(2012)0100), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom "Reforming EURES to meet the goals of Europe 2020" (Reformiranje mreže EURES za doseganje ciljev strategije Evropa 2020, ni na voljo v slovenščini) (SWD(2012)0100),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom "Implementing the Youth Opportunities Initiative - First steps taken" (Izvajanje pobude Priložnosti za mlade – prvi izvedeni ukrepi, ni na voljo v slovenščini) (SWD(2012)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom "Implementing the Youth Opportunities Initiative - First steps taken" (Izvajanje pobude Priložnosti za mlade – prvi izvedeni ukrepi, ni na voljo v slovenščini) (SWD(2012)0098),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 o trendih in izzivih na trgu dela (SWD(2012)0090), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 o trendih in izzivih na trgu dela (SWD(2012)0090),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom "Open, dynamic and inclusive labour markets" (Odprti, dinamični in vključujoči trgi dela, ni na voljo v slovenščini) (SWD(2012)0097), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom "Open, dynamic and inclusive labour markets" (Odprti, dinamični in vključujoči trgi dela, ni na voljo v slovenščini) (SWD(2012)0097),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom "Exploiting the employment potential of ICTs" (Izkoriščanje zaposlitvenega potenciala informacijsko-komunikacijskih tehnologij, ni na voljo v slovenščini) (SWD(2012)0096), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom "Exploiting the employment potential of ICTs" (Izkoriščanje zaposlitvenega potenciala informacijsko-komunikacijskih tehnologij, ni na voljo v slovenščini) (SWD(2012)0096),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 o akcijskem načrtu za zdravstvene delavce EU (SWD(2012)0093), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 o akcijskem načrtu za zdravstvene delavce EU (SWD(2012)0093),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom "Exploiting the employment potential of green growth" (Izkoriščanje zaposlitvenega potenciala zelene rasti, ni na voljo v slovenščini) (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom "Exploiting the employment potential of green growth" (Izkoriščanje zaposlitvenega potenciala zelene rasti, ni na voljo v slovenščini) (SWD(2012)0092),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2010 z naslovom "Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti" (COM(2010)0682) in svoje resolucije z dne 26. oktobra 2011 (1) na to temo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2010 z naslovom "Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti" (COM(2010)0682) in svoje resolucije z dne 26. oktobra 2011 (1) na to temo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o nestandardnih pogodbah, zanesljivih poklicnih poteh, prožni varnosti in novih oblikah socialnega dialoga (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o nestandardnih pogodbah, zanesljivih poklicnih poteh, prožni varnosti in novih oblikah socialnega dialoga (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o razvijanju zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstva (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o razvijanju zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstva (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. decembra 2010 z naslovom "Politike zaposlovanja za konkurenčno in nizkoogljično gospodarstvo, gospodarno z viri in prijazno okolju", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. decembra 2010 z naslovom "Politike zaposlovanja za konkurenčno in nizkoogljično gospodarstvo, gospodarno z viri in prijazno okolju",

| — | ob upoštevanju študije Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) z naslovom "Skills for Green Jobs" (Znanja in spretnosti za zelena delovna mesta, ni na voljo v slovenščini) iz leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) z naslovom "Skills for Green Jobs" (Znanja in spretnosti za zelena delovna mesta, ni na voljo v slovenščini) iz leta 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o spodbujanju mobilnosti delavcev v Evropski uniji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o spodbujanju mobilnosti delavcev v Evropski uniji (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. januarja 2011 o letnem pregledu rasti ter spodbujanju ukrepov EU za celovit odziv na krizo (COM(2011)0011), in priloženega osnutka skupnega poročila o zaposlovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. januarja 2011 o letnem pregledu rasti ter spodbujanju ukrepov EU za celovit odziv na krizo (COM(2011)0011), in priloženega osnutka skupnega poročila o zaposlovanju,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2011 o napredku pri doseganju skupnih evropskih ciljev na področju izobraževanja in usposabljanja (SEC(2011)0526), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. aprila 2011 o napredku pri doseganju skupnih evropskih ciljev na področju izobraževanja in usposabljanja (SEC(2011)0526),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o evropskem sodelovanju v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji EU 2020 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o evropskem sodelovanju v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji EU 2020 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (7),

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je stopnja brezposelnosti zaradi še vedno trajajočih strukturnih šibkosti in gospodarske krize med letoma 2010 in 2012 zrasla z 9,5 % na 10,2 %, kar skupno pomeni 6 milijonov delovnih mest manj po letu 2008; |
| --- | --- |

A.

ker je stopnja brezposelnosti zaradi še vedno trajajočih strukturnih šibkosti in gospodarske krize med letoma 2010 in 2012 zrasla z 9,5 % na 10,2 %, kar skupno pomeni 6 milijonov delovnih mest manj po letu 2008;

| B. | ker se izzivi na področju zaposlovanja, socialnega vključevanja in boja proti revščini povečujejo, naraščajo pa tudi razlike med državami članicami in regijami; |
| --- | --- |

B.

ker se izzivi na področju zaposlovanja, socialnega vključevanja in boja proti revščini povečujejo, naraščajo pa tudi razlike med državami članicami in regijami;

| C. | ker so obeti za leto 2012 po napovedih Komisije še slabši – v EU se leta 2012 pričakuje stagniranje BDP, v številnih državah članicah pa recesija; |
| --- | --- |

C.

ker so obeti za leto 2012 po napovedih Komisije še slabši – v EU se leta 2012 pričakuje stagniranje BDP, v številnih državah članicah pa recesija;

| D. | ker bo treba zapolniti 17,6 milijona novih delovnih mest, da bi dosegli cilj zaposlovanja, zastavljen v strategiji EU 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, kar pomeni, da bi moralo biti do leta 2020 zaposlenih 75 % ljudi med 20. in 64. letom; |
| --- | --- |

D.

ker bo treba zapolniti 17,6 milijona novih delovnih mest, da bi dosegli cilj zaposlovanja, zastavljen v strategiji EU 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, kar pomeni, da bi moralo biti do leta 2020 zaposlenih 75 % ljudi med 20. in 64. letom;

| E. | ker je nezanesljiva zaposlitev predvsem človeška tragedija delavcev in njihovih družin, pomeni pa izgubljanje delovnih zmožnosti, saj se zaradi pretiranega prehajanja med delovnimi mesti ter dolgih obdobij brezposelnosti in nedejavnosti izgubljajo znanja in veščine; |
| --- | --- |

E.

ker je nezanesljiva zaposlitev predvsem človeška tragedija delavcev in njihovih družin, pomeni pa izgubljanje delovnih zmožnosti, saj se zaradi pretiranega prehajanja med delovnimi mesti ter dolgih obdobij brezposelnosti in nedejavnosti izgubljajo znanja in veščine;

| F. | ker je brezposelnost še posebej visoka med mladimi, deloma zaradi neskladja med ponudbo znanj in povpraševanjem po njih, pogosto pa tudi neodvisno od stopnje izobrazbe; |
| --- | --- |

F.

ker je brezposelnost še posebej visoka med mladimi, deloma zaradi neskladja med ponudbo znanj in povpraševanjem po njih, pogosto pa tudi neodvisno od stopnje izobrazbe;

| G. | ker se v številnih državah članicah sprejemajo varčevalni ukrepi za fiskalno konsolidacijo, ki še prispevajo k velikemu naraščanju brezposelnosti; |
| --- | --- |

G.

ker se v številnih državah članicah sprejemajo varčevalni ukrepi za fiskalno konsolidacijo, ki še prispevajo k velikemu naraščanju brezposelnosti;

| H. | ker je finančna kriza privedla do velikega porasta brezposelnosti, gospodarstvo v mnogih državah članicah pa ne zmore ustvariti dovoljšnje rasti, da bi se zoperstavilo temu problemu; |
| --- | --- |

H.

ker je finančna kriza privedla do velikega porasta brezposelnosti, gospodarstvo v mnogih državah članicah pa ne zmore ustvariti dovoljšnje rasti, da bi se zoperstavilo temu problemu;

| I. | ker je za izvajanje fiskalne konsolidacije in okrevanje gospodarstva potrebna tudi dovolj visoka stopanja zaposlenosti, saj ohranja ustrezno raven domače potrošnje, zaposleni pa prispevajo za socialno državo; |
| --- | --- |

I.

ker je za izvajanje fiskalne konsolidacije in okrevanje gospodarstva potrebna tudi dovolj visoka stopanja zaposlenosti, saj ohranja ustrezno raven domače potrošnje, zaposleni pa prispevajo za socialno državo;

| J. | ker reforme delovne zakonodaje v mnogih državah članicah niso privedle do bolj kakovostnih zaposlitvenih priložnosti, marveč so pripomogle k dvotirnemu trgu dela, kjer vse več delavcev – in pogosto gre za najranljivejše skupine, na primer ženske, mlade in migrante – dela v trajni negotovosti in za slabo plačilo; |
| --- | --- |

J.

ker reforme delovne zakonodaje v mnogih državah članicah niso privedle do bolj kakovostnih zaposlitvenih priložnosti, marveč so pripomogle k dvotirnemu trgu dela, kjer vse več delavcev – in pogosto gre za najranljivejše skupine, na primer ženske, mlade in migrante – dela v trajni negotovosti in za slabo plačilo;

| K. | ker zaveze držav članic, opredeljene v nacionalnih reformnih programih, pogosto ne zadoščajo za izpolnitev večine evropskih ciljev iz strategije EU 2020; |
| --- | --- |

K.

ker zaveze držav članic, opredeljene v nacionalnih reformnih programih, pogosto ne zadoščajo za izpolnitev večine evropskih ciljev iz strategije EU 2020;

| L. | ker se v letnem pregledu rasti EU za leto 2012 poziva k odločnemu ukrepanju za pospešeno ustvarjanje delovnih mest in zagotavljanju okrevanja z veliko delovnimi mesti, kar je bilo tudi odločno sporočilo Evropskega sveta marca 2012; |
| --- | --- |

L.

ker se v letnem pregledu rasti EU za leto 2012 poziva k odločnemu ukrepanju za pospešeno ustvarjanje delovnih mest in zagotavljanju okrevanja z veliko delovnimi mesti, kar je bilo tudi odločno sporočilo Evropskega sveta marca 2012;

| M. | ker je v odgovornosti nacionalnih in evropskih snovalcev politike zagotoviti, da bodo delavcem na voljo ustrezne ustanove za izobraževanje in usposabljanje, da bodo lahko prilagodili svoja znanja in veščine spreminjajočim se ekonomskim strukturam in zaposlitvenim vzorcem; |
| --- | --- |

M.

ker je v odgovornosti nacionalnih in evropskih snovalcev politike zagotoviti, da bodo delavcem na voljo ustrezne ustanove za izobraževanje in usposabljanje, da bodo lahko prilagodili svoja znanja in veščine spreminjajočim se ekonomskim strukturam in zaposlitvenim vzorcem;

| N. | ker je spodbujanje socialnega, trajnostnega in konkurenčnega gospodarstva, ki bo učinkovito uporabljalo vire, eden od ciljev strategije EU 2020; |
| --- | --- |

N.

ker je spodbujanje socialnega, trajnostnega in konkurenčnega gospodarstva, ki bo učinkovito uporabljalo vire, eden od ciljev strategije EU 2020;

| O. | ker je na področjih, pomembnih za inovacije, že mogoče zaznati primanjkljaj v kvalificiranih strokovnih znanjih, do leta 2020 pa se pričakuje, da bo vsaj 40 % delovnih mest v visokokvalificiranih, nefizičnih poklicih; |
| --- | --- |

O.

ker je na področjih, pomembnih za inovacije, že mogoče zaznati primanjkljaj v kvalificiranih strokovnih znanjih, do leta 2020 pa se pričakuje, da bo vsaj 40 % delovnih mest v visokokvalificiranih, nefizičnih poklicih;

| P. | ker po nedavnih statistikah vsak četrti delodajalec v Evropi poroča o težavah pri popolnjevanju delovnih mest – najtežje je najti usposobljene komercialiste, tehnike in inženirje; |
| --- | --- |

P.

ker po nedavnih statistikah vsak četrti delodajalec v Evropi poroča o težavah pri popolnjevanju delovnih mest – najtežje je najti usposobljene komercialiste, tehnike in inženirje;

| Q. | ker so naložbe v raziskave, inovacije, izobraževanje in usposabljanje, ki so pomembni za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest, v EU še vedno nižje kot v njenih gospodarskih partnericah in konkurentkah po svetu; |
| --- | --- |

Q.

ker so naložbe v raziskave, inovacije, izobraževanje in usposabljanje, ki so pomembni za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest, v EU še vedno nižje kot v njenih gospodarskih partnericah in konkurentkah po svetu;

| 1. | pozdravlja predloge Komisije, da bi prednostne naloge s področja zaposlovanja iz letnega pregleda rasti dopolnila s srednjeročnimi smernicami politike, s katerimi naj bi dosegli cilje iz strategije EU 2020; pozdravlja, da je v svežnju za zaposlovanje obravnavana široka tematika, z zanimanjem pa tudi pričakuje že dolgo zahtevano preusmeritev politike k ustvarjanju delovnih mest; poziva k nujno potrebnemu vlaganju v delovna mesta in rast v zelenem gospodarstvu, zdravstvenih in socialnih storitev in informacijsko-komunikacijske tehnologije, vključno z naložbami v znanja in veščine, usposabljanje in višje plače; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predloge Komisije, da bi prednostne naloge s področja zaposlovanja iz letnega pregleda rasti dopolnila s srednjeročnimi smernicami politike, s katerimi naj bi dosegli cilje iz strategije EU 2020; pozdravlja, da je v svežnju za zaposlovanje obravnavana široka tematika, z zanimanjem pa tudi pričakuje že dolgo zahtevano preusmeritev politike k ustvarjanju delovnih mest; poziva k nujno potrebnemu vlaganju v delovna mesta in rast v zelenem gospodarstvu, zdravstvenih in socialnih storitev in informacijsko-komunikacijske tehnologije, vključno z naložbami v znanja in veščine, usposabljanje in višje plače;

| 2. | obžaluje, da kljub političnim zavezam, izraženim med spomladanskim zasedanjem Evropskega sveta, in kljub smernicam iz sporočila Komisije večina držav članic v okviru njihovih reformnih programov za leto 2012 ni predložila nacionalnega načrta za delovna mesta, v katerem bi navedle poglobljene ukrepe za ustvarjanje delovnih mest, zelena delovna mesta, povezavo med politiko zaposlovanja in finančnimi instrumenti, reformo trga dela in jasen urnik za izvajanje večletnega programa reform v prihodnjih 12 mesecih; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da kljub političnim zavezam, izraženim med spomladanskim zasedanjem Evropskega sveta, in kljub smernicam iz sporočila Komisije večina držav članic v okviru njihovih reformnih programov za leto 2012 ni predložila nacionalnega načrta za delovna mesta, v katerem bi navedle poglobljene ukrepe za ustvarjanje delovnih mest, zelena delovna mesta, povezavo med politiko zaposlovanja in finančnimi instrumenti, reformo trga dela in jasen urnik za izvajanje večletnega programa reform v prihodnjih 12 mesecih;

| 3. | poudarja, da politike trga dela ne morejo nadomestiti neuspešne makroekonomske politike, in poziva Komisijo, naj v vse predloge za ustvarjanje delovnih mest vključi štiri cilje agende Mednarodne organizacije dela za dostojno delo: ustvarjanje delovnih mest, zagotavljanje pravic pri delu, razširitev socialne zaščite in spodbujanje socialnega dialoga; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da politike trga dela ne morejo nadomestiti neuspešne makroekonomske politike, in poziva Komisijo, naj v vse predloge za ustvarjanje delovnih mest vključi štiri cilje agende Mednarodne organizacije dela za dostojno delo: ustvarjanje delovnih mest, zagotavljanje pravic pri delu, razširitev socialne zaščite in spodbujanje socialnega dialoga;

| 4. | pozdravlja pobudo Komisije o sistemu za spremljanje trga dela in o individualnem programu opazovanja za države, ki ne spoštujejo priporočil za posamezne države; poziva Komisijo, naj vključi tudi spremljanje, s katerim bi pripomogla k napredovanju cilja strategije EU 2020 s področja revščine in socialnega vključevanja; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja pobudo Komisije o sistemu za spremljanje trga dela in o individualnem programu opazovanja za države, ki ne spoštujejo priporočil za posamezne države; poziva Komisijo, naj vključi tudi spremljanje, s katerim bi pripomogla k napredovanju cilja strategije EU 2020 s področja revščine in socialnega vključevanja;

| 5. | poziva vodje držav in vlad v EU, naj se še pred koncem leta 2012 zavežejo evropskemu naložbenemu svežnju; je prepričan, da bi lahko ta sveženj Evropo izvil iz krize, če bi vseboval konkretne nacionalne in evropske zaveze za ustvarjanje vzdržne rasti in delovnih mest v najpomembnejših sektorjih – na področju učinkovite rabe virov in gospodarjenja z njimi, obnovljivih virov energije, energetske učinkovitosti in recikliranja/ponovne uporabe; želi spomniti, da je direktiva o energetski učinkovitosti konkreten primer evropske zakonodaje, ki bi lahko ustvarila do dveh milijonov novih delovnih mest; |
| --- | --- |

5.

poziva vodje držav in vlad v EU, naj se še pred koncem leta 2012 zavežejo evropskemu naložbenemu svežnju; je prepričan, da bi lahko ta sveženj Evropo izvil iz krize, če bi vseboval konkretne nacionalne in evropske zaveze za ustvarjanje vzdržne rasti in delovnih mest v najpomembnejših sektorjih – na področju učinkovite rabe virov in gospodarjenja z njimi, obnovljivih virov energije, energetske učinkovitosti in recikliranja/ponovne uporabe; želi spomniti, da je direktiva o energetski učinkovitosti konkreten primer evropske zakonodaje, ki bi lahko ustvarila do dveh milijonov novih delovnih mest;

| 6. | pozdravlja predlog, da bi na proračunsko nevtralen način zmanjšali davčni vzvod na delo; želi spomniti, da je v EU povprečni davčni vzvod med delodajalčevimi stroški za zaposlitev delavca in delavčevim dejanskim plačilom pogosto več kot 40 %; je prepričan, da bi preusmeritev davčnega bremena omogočilo podjetjem, ki bi bila deležna teh izjem ali zmanjšanj, odprtje novih delovnih mest ali povišanje plač; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja predlog, da bi na proračunsko nevtralen način zmanjšali davčni vzvod na delo; želi spomniti, da je v EU povprečni davčni vzvod med delodajalčevimi stroški za zaposlitev delavca in delavčevim dejanskim plačilom pogosto več kot 40 %; je prepričan, da bi preusmeritev davčnega bremena omogočilo podjetjem, ki bi bila deležna teh izjem ali zmanjšanj, odprtje novih delovnih mest ali povišanje plač;

| 7. | se strinja s Komisijo, da bolj ambiciozni cilji glede obnovljivih virov energije spodbujajo naložbe in s tem zaposlovanje na področju z znanjem podprtih tehnologij za proizvodnjo energije; poziva države članice k prehodu na gospodarski model, ki temelji na načelu učinkovite rabe virov; opozarja na ugotovitev Komisije, da bi lahko z vsakim odstotkom zmanjšanja rabe virov ustvarili od 100 000 do 200 000 novih delovnih mest; |
| --- | --- |

7.

se strinja s Komisijo, da bolj ambiciozni cilji glede obnovljivih virov energije spodbujajo naložbe in s tem zaposlovanje na področju z znanjem podprtih tehnologij za proizvodnjo energije; poziva države članice k prehodu na gospodarski model, ki temelji na načelu učinkovite rabe virov; opozarja na ugotovitev Komisije, da bi lahko z vsakim odstotkom zmanjšanja rabe virov ustvarili od 100 000 do 200 000 novih delovnih mest;

| 8. | podpira zamisel, da bi bilo treba za več delovnih mest spodbujati podjetništvo, ustanavljanje podjetij in samozaposlitev, še posebej zato, ker mala in srednja podjetja ter mikropodjetja zagotavljajo več kot dve tretjini delovnih mest v evropskem zasebnem sektorju, in poziva Komisijo in države članice, naj povečajo vlaganja na tem področju, predvsem z javnimi razpisi in dostopom do financiranja; |
| --- | --- |

8.

podpira zamisel, da bi bilo treba za več delovnih mest spodbujati podjetništvo, ustanavljanje podjetij in samozaposlitev, še posebej zato, ker mala in srednja podjetja ter mikropodjetja zagotavljajo več kot dve tretjini delovnih mest v evropskem zasebnem sektorju, in poziva Komisijo in države članice, naj povečajo vlaganja na tem področju, predvsem z javnimi razpisi in dostopom do financiranja;

| 9. | pozdravlja naložbe v socialna podjetja in socialno podjetništvo, saj sta dobra možnost za izpolnjevanje socialnih potreb, ki jih javne dobrine in storitve ne pokrivajo; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja naložbe v socialna podjetja in socialno podjetništvo, saj sta dobra možnost za izpolnjevanje socialnih potreb, ki jih javne dobrine in storitve ne pokrivajo;

| 10. | poziva Komisijo, naj spoštuje načelo "najprej pomisli na male" in naj skrbno spremlja izvajanje ustreznih zmanjšanj, zato da mala in srednja podjetja ne bi bila nesorazmerno upravno obremenjena ali ovirana pri prosti trgovini na enotnem trgu, obenem pa naj zagotovi, da bodo delovna zakonodaja in socialni predpisi ustrezno spoštovani na vseh ravneh; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj spoštuje načelo "najprej pomisli na male" in naj skrbno spremlja izvajanje ustreznih zmanjšanj, zato da mala in srednja podjetja ne bi bila nesorazmerno upravno obremenjena ali ovirana pri prosti trgovini na enotnem trgu, obenem pa naj zagotovi, da bodo delovna zakonodaja in socialni predpisi ustrezno spoštovani na vseh ravneh;

| 11. | poziva države članice, naj nemudoma odpravijo vse omejitve za dostop delavcev iz Bolgarije in Romunije do prostega trga dela; poudarja, da imajo te omejitve negativen vpliv na neprijavljeno, nezakonito zaposlovanje in da zaradi tega prihaja do zlorab; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj nemudoma odpravijo vse omejitve za dostop delavcev iz Bolgarije in Romunije do prostega trga dela; poudarja, da imajo te omejitve negativen vpliv na neprijavljeno, nezakonito zaposlovanje in da zaradi tega prihaja do zlorab;

| 12. | poziva države članice, naj okrepijo boj proti neformalnemu ali neprijavljenemu delu in "vsiljeni samozaposlitvi", in sicer naj delovni inšpekciji namenijo dovolj sredstev, izvedejo informacijske kampanje o tveganjih in slabih straneh nezakonitega dela, v boju proti neprijavljenemu delu kombinirajo več in boljše izvrševanje veljavne delovne zakonodaje in delovnih standardov, povsod uveljavijo načelo enakega obravnavanja, uveljavijo močnejšo vlogo EU pri spodbujanju več in boljšega sodelovanja in usklajevanja med nacionalnimi delovnimi in socialnimi inšpekcijskimi službami, in sicer skupaj s preventivnimi ukrepi z ustreznimi kontrolami in sankcijami ter skrbnim spremljanjem napredka na tem področju; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj okrepijo boj proti neformalnemu ali neprijavljenemu delu in "vsiljeni samozaposlitvi", in sicer naj delovni inšpekciji namenijo dovolj sredstev, izvedejo informacijske kampanje o tveganjih in slabih straneh nezakonitega dela, v boju proti neprijavljenemu delu kombinirajo več in boljše izvrševanje veljavne delovne zakonodaje in delovnih standardov, povsod uveljavijo načelo enakega obravnavanja, uveljavijo močnejšo vlogo EU pri spodbujanju več in boljšega sodelovanja in usklajevanja med nacionalnimi delovnimi in socialnimi inšpekcijskimi službami, in sicer skupaj s preventivnimi ukrepi z ustreznimi kontrolami in sankcijami ter skrbnim spremljanjem napredka na tem področju;

| 13. | pozdravlja, da se je začelo javno posvetovanje o zaposlovanju v zdravstvu in socialnem varstvu; meni, da bi lahko imela ta sektorja pomembno vlogo pri doseganju ciljev strategije EU 2020 s področja zaposlovanja in socialnega vključevanja; poziva Komisijo, naj v vseh prihodnjih predlogih za politiko upošteva konvencije Mednarodne organizacije dela, poleg tega pa še priporočila o gospodinjskih delavcih, zato da bi izboljšala sedanje delovne razmere v teh sektorjih; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja, da se je začelo javno posvetovanje o zaposlovanju v zdravstvu in socialnem varstvu; meni, da bi lahko imela ta sektorja pomembno vlogo pri doseganju ciljev strategije EU 2020 s področja zaposlovanja in socialnega vključevanja; poziva Komisijo, naj v vseh prihodnjih predlogih za politiko upošteva konvencije Mednarodne organizacije dela, poleg tega pa še priporočila o gospodinjskih delavcih, zato da bi izboljšala sedanje delovne razmere v teh sektorjih;

| 14. | soglaša s Komisijo, da so kohezijska politika ter Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo pomembni viri za naložbe, ki spodbujajo trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo učinkovito uporabo teh skladov in mikrofinančnega instrumenta, da bi v celoti izkoristili njihov potencial za naložbe v izobraževanje, usposabljanje, samozaposlovanje, mobilnost delovne sile in produktivnost; |
| --- | --- |

14.

soglaša s Komisijo, da so kohezijska politika ter Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo pomembni viri za naložbe, ki spodbujajo trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo učinkovito uporabo teh skladov in mikrofinančnega instrumenta, da bi v celoti izkoristili njihov potencial za naložbe v izobraževanje, usposabljanje, samozaposlovanje, mobilnost delovne sile in produktivnost;

| 15. | poziva k hitrejšemu in lažjemu obravnavanju vlog ter k hitrejšim postopkom za odobritev vlog v programih EU za financiranje rasti in inovacij; |
| --- | --- |

15.

poziva k hitrejšemu in lažjemu obravnavanju vlog ter k hitrejšim postopkom za odobritev vlog v programih EU za financiranje rasti in inovacij;

| 16. | pozdravlja predlog Komisije, v katerem je poudarjena koristnost določitve minimalnih plač na ravni držav članic za boj proti revščini zaposlenih in proti socialnemu dampingu ter za povečanje skupnega povpraševanja; meni, da je treba pri vseh tovrstnih predlogih upoštevati in spoštovati nacionalno prakso kolektivnih pogajanj; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja predlog Komisije, v katerem je poudarjena koristnost določitve minimalnih plač na ravni držav članic za boj proti revščini zaposlenih in proti socialnemu dampingu ter za povečanje skupnega povpraševanja; meni, da je treba pri vseh tovrstnih predlogih upoštevati in spoštovati nacionalno prakso kolektivnih pogajanj;

| 17. | je prepričan, da je treba zakonodajo o varnosti zaposlitve prilagoditi tako, da bo podjetja spodbujala k ustvarjanju novih delovnih mest, pomagala povečati mobilnost in prilagoditvene zmožnosti trgov delovne sile, obenem pa pripomogla tudi k reševanju razdrobljenosti v EU; |
| --- | --- |

17.

je prepričan, da je treba zakonodajo o varnosti zaposlitve prilagoditi tako, da bo podjetja spodbujala k ustvarjanju novih delovnih mest, pomagala povečati mobilnost in prilagoditvene zmožnosti trgov delovne sile, obenem pa pripomogla tudi k reševanju razdrobljenosti v EU;

| 18. | poziva Komisijo, naj se spoprime z dejanskimi vzroki razdrobljenosti trga dela, torej razlikami med spoloma in pomanjkanjem politik, ki bi podpirale usklajevanje dela in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj se spoprime z dejanskimi vzroki razdrobljenosti trga dela, torej razlikami med spoloma in pomanjkanjem politik, ki bi podpirale usklajevanje dela in zasebnega življenja;

| 19. | soglaša, da lahko notranje prožna organiziranost delovnega časa pomaga ohranjati zaposlenost in zmanjša stroške prilagajanja v teh časih krčenja gospodarstva, čeravno ne more nadomestiti politik za rast; poudarja pa, da morajo biti ukrepi prilagojeni socialnim okoliščinam, da se je treba o njih pogajati s socialnimi partnerji ter da morajo biti združljivi tako z interesi delodajalcev kot delavcev; |
| --- | --- |

19.

soglaša, da lahko notranje prožna organiziranost delovnega časa pomaga ohranjati zaposlenost in zmanjša stroške prilagajanja v teh časih krčenja gospodarstva, čeravno ne more nadomestiti politik za rast; poudarja pa, da morajo biti ukrepi prilagojeni socialnim okoliščinam, da se je treba o njih pogajati s socialnimi partnerji ter da morajo biti združljivi tako z interesi delodajalcev kot delavcev;

| 20. | soglaša s Komisijo, da bi morale vse vrste pogodbenih razmerij delojemalcem omogočati dostop do temeljnega nabora pravic, vključno s pokojninskimi pravicami, socialno zaščito in dostopom do vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

20.

soglaša s Komisijo, da bi morale vse vrste pogodbenih razmerij delojemalcem omogočati dostop do temeljnega nabora pravic, vključno s pokojninskimi pravicami, socialno zaščito in dostopom do vseživljenjskega učenja;

| 21. | pozdravlja pobudo Komisije, da bi uvedla evropsko panoramo spretnosti, ki bo povečala preglednost in dostop za iskalce zaposlitve ter povečala mobilnost delavcev; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja pobudo Komisije, da bi uvedla evropsko panoramo spretnosti, ki bo povečala preglednost in dostop za iskalce zaposlitve ter povečala mobilnost delavcev;

| 22. | pozdravlja nedavno zakonodajno pobudo Komisije o poklicnih kvalifikacijah; meni, da je odločilnega pomena, da se okrepi vzajemno priznavanje diplom in poklicnih kvalifikacij ter razvije mehanizem za okrepljeno vzajemno priznavanje zmožnosti in veščin; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja nedavno zakonodajno pobudo Komisije o poklicnih kvalifikacijah; meni, da je odločilnega pomena, da se okrepi vzajemno priznavanje diplom in poklicnih kvalifikacij ter razvije mehanizem za okrepljeno vzajemno priznavanje zmožnosti in veščin;

| 23. | poziva Komisijo, naj evropski potni list spretnosti uresniči še pred koncem leta 2012, da bi zagotovila kakovost in nediskriminacijo glede tega, kako in kje so bile te veščine pridobljene, s čimer bo omogočeno učinkovitejše usklajevanje med tovrstnim povpraševanjem in ponudbo ter čezmejna mobilnost delavcev; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj evropski potni list spretnosti uresniči še pred koncem leta 2012, da bi zagotovila kakovost in nediskriminacijo glede tega, kako in kje so bile te veščine pridobljene, s čimer bo omogočeno učinkovitejše usklajevanje med tovrstnim povpraševanjem in ponudbo ter čezmejna mobilnost delavcev;

| 24. | pozdravlja delovni dokument službe Komisije o okviru kakovosti za pripravništva in z veseljem pričakuje rezultate študije o pregledu pripravniških ureditev po državah članicah, obenem pa Komisijo poziva, naj predlaga, da bi bilo pripravništvo vedno povezano k procesom pridobivanja kvalifikacij; Komisijo vabi, naj kolikor mogoče hitro predstavi predlog za priporočilo Sveta o tem okviru in za priporočilo Sveta za uredbo o evropskem zaposlitvenem jamstvu za mlade ter naj opredeli minimalne standarde, s katerimi bi podprla zagotavljanje in izvajanje visokokakovostnega pripravništva; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja delovni dokument službe Komisije o okviru kakovosti za pripravništva in z veseljem pričakuje rezultate študije o pregledu pripravniških ureditev po državah članicah, obenem pa Komisijo poziva, naj predlaga, da bi bilo pripravništvo vedno povezano k procesom pridobivanja kvalifikacij; Komisijo vabi, naj kolikor mogoče hitro predstavi predlog za priporočilo Sveta o tem okviru in za priporočilo Sveta za uredbo o evropskem zaposlitvenem jamstvu za mlade ter naj opredeli minimalne standarde, s katerimi bi podprla zagotavljanje in izvajanje visokokakovostnega pripravništva;

| 25. | poudarja, da je položaj mladih pri zaposlovanju zelo odvisen od splošnih gospodarskih razmer; poudarja, kako pomembni so podpora, usmerjanje in spremljanje mladih pri prehodu iz izobraževanja v poklicno življenje; poziva Komisijo, naj vse prihodnje predloge za politike s tega področja uskladi s pobudama Mladi in mobilnost ter Priložnosti za mlade; poziva države članice k izmenjavi najboljše prakse v boju proti brezposelnosti; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je položaj mladih pri zaposlovanju zelo odvisen od splošnih gospodarskih razmer; poudarja, kako pomembni so podpora, usmerjanje in spremljanje mladih pri prehodu iz izobraževanja v poklicno življenje; poziva Komisijo, naj vse prihodnje predloge za politike s tega področja uskladi s pobudama Mladi in mobilnost ter Priložnosti za mlade; poziva države članice k izmenjavi najboljše prakse v boju proti brezposelnosti;

| 26. | poziva države članice, Komisijo in Svet, naj v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji izkoristijo vse možnosti, da bo lahko vsak mladi državljan EU dobil zaposlitev ali se bo lahko usposabljal najkasneje po štirih mesecih brezposelnosti, in sicer z uvedbo evropskega zaposlitvenega jamstva za mlade; meni, da bi morale države članice zagotoviti njegovo pravno izvršljivost, če želimo dejansko izboljšati položaj mladih, ki niso zaposleni niti se ne izobražujejo ali usposabljajo, s tem pa bi postopoma rešili problem brezposelnosti med mladimi v EU; poudarja, da je za to jamstvo potrebna evropska finančna podpora, še posebej v državah članicah z najvišjimi stopnjami brezposelnosti med mladimi; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, Komisijo in Svet, naj v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji izkoristijo vse možnosti, da bo lahko vsak mladi državljan EU dobil zaposlitev ali se bo lahko usposabljal najkasneje po štirih mesecih brezposelnosti, in sicer z uvedbo evropskega zaposlitvenega jamstva za mlade; meni, da bi morale države članice zagotoviti njegovo pravno izvršljivost, če želimo dejansko izboljšati položaj mladih, ki niso zaposleni niti se ne izobražujejo ali usposabljajo, s tem pa bi postopoma rešili problem brezposelnosti med mladimi v EU; poudarja, da je za to jamstvo potrebna evropska finančna podpora, še posebej v državah članicah z najvišjimi stopnjami brezposelnosti med mladimi;

| 27. | poziva Komisijo, naj države članice v boju proti brezposelnosti in brezposelnosti med mladimi podpre z neporabljenimi sredstvi iz strukturnih skladov; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj države članice v boju proti brezposelnosti in brezposelnosti med mladimi podpre z neporabljenimi sredstvi iz strukturnih skladov;

| 28. | se pridružuje Komisiji pri njenem pozivu državam članicam, naj okrepijo uporabo sistema EURES; poudarja, kako pomembno vlogo ima ta mreža pri delovanju notranjega trga, saj delavcem in iskalcem zaposlitve svetuje glede njihovih pravic v drugih državah članicah; poziva k popolni vključitvi Evropskega parlamenta pri reformi strukture in upravljanja mreže EURES; |
| --- | --- |

28.

se pridružuje Komisiji pri njenem pozivu državam članicam, naj okrepijo uporabo sistema EURES; poudarja, kako pomembno vlogo ima ta mreža pri delovanju notranjega trga, saj delavcem in iskalcem zaposlitve svetuje glede njihovih pravic v drugih državah članicah; poziva k popolni vključitvi Evropskega parlamenta pri reformi strukture in upravljanja mreže EURES;

| 29. | pozdravlja pobude Komisije, katerih namen je zmanjšati prikrajšanost in vključiti ženske na trg dela z zagotovitvijo enakega plačila in ustreznega otroškega varstva, pa tudi z odpravo vse diskriminacije in odvračalnih davčnih spodbud, ki ženskam onemogočajo udeležbo na trgu dela; poziva države članice, naj na teh področjih nadalje ukrepajo; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja pobude Komisije, katerih namen je zmanjšati prikrajšanost in vključiti ženske na trg dela z zagotovitvijo enakega plačila in ustreznega otroškega varstva, pa tudi z odpravo vse diskriminacije in odvračalnih davčnih spodbud, ki ženskam onemogočajo udeležbo na trgu dela; poziva države članice, naj na teh področjih nadalje ukrepajo;

| 30. | poziva Komisijo, naj pospeši delo za direktivo o prenosu pokojninskih pravic, saj je pravna negotovost glede socialnovarstvenih predpisov in pokojninskih pravic ena glavnih ovir za prosti pretok delavcev; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj pospeši delo za direktivo o prenosu pokojninskih pravic, saj je pravna negotovost glede socialnovarstvenih predpisov in pokojninskih pravic ena glavnih ovir za prosti pretok delavcev;

| 31. | poziva države članice, naj kljub varčevalnim ukrepom, ki jih zahteva gospodarska kriza, in kljub nujnemu zmanjšanju javnega dolga, predvsem v evroobmočju, sprejmejo ali ohranijo rasti prijazne politike, tudi s prednostno porabo za izobraževanje, vseživljenjsko učenje, raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj kljub varčevalnim ukrepom, ki jih zahteva gospodarska kriza, in kljub nujnemu zmanjšanju javnega dolga, predvsem v evroobmočju, sprejmejo ali ohranijo rasti prijazne politike, tudi s prednostno porabo za izobraževanje, vseživljenjsko učenje, raziskave in inovacije;

| 32. | poziva Komisijo, naj okrepi pravično mobilnost in naj se bojuje proti zlorabam napotenih delavcev v matični državi in gostiteljici; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj okrepi pravično mobilnost in naj se bojuje proti zlorabam napotenih delavcev v matični državi in gostiteljici;

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

33.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0466.

(2)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 29.

(3)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 39.

(4)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 6.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0455.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0263.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0495.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/87 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/87

---

Četrtek, 14. junij 2012Pohabljanje ženskih spolnih organov

P7_TA(2012)0261

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o končanju pohabljanja ženskih spolnih organov (2012/2684(RSP))

2013/C 332 E/17

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročil, pripravljenih v okviru konvencije OZN o odpravljanju vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) in njenega izbirnega protokola, in konvencije o preprečevanju mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil, pripravljenih v okviru konvencije OZN o odpravljanju vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) in njenega izbirnega protokola, in konvencije o preprečevanju mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o boju proti pohabljanju ženskih spolnih organov v EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o boju proti pohabljanju ženskih spolnih organov v EU (1),

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN z dne 5. decembra 2011 o končanju pohabljanja ženskih spolnih organov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN z dne 5. decembra 2011 o končanju pohabljanja ženskih spolnih organov,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 8. marca 2010 o izkoreninjenju nasilja nad ženskami v Evropski uniji in njegovega poziva k mednarodnemu pristopu k boju proti pohabljanju ženskih spolnih organov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 8. marca 2010 o izkoreninjenju nasilja nad ženskami v Evropski uniji in njegovega poziva k mednarodnemu pristopu k boju proti pohabljanju ženskih spolnih organov,

| — | ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope z dne 12. aprila 2011 o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njemu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope z dne 12. aprila 2011 o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njemu,

| — | ob upoštevanju smernic EU glede nasilja nad ženskami in preprečevanja vseh oblik diskriminacije proti njim, ki jih je Svet za splošne zadeve sprejel 8. decembra 2008; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU glede nasilja nad ženskami in preprečevanja vseh oblik diskriminacije proti njim, ki jih je Svet za splošne zadeve sprejel 8. decembra 2008;

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (3),

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je pohabljanje ženskih spolnih organov nepopravljiva zloraba, pri kateri so ženski spolni organi namerno spremenjeni oziroma poškodovani iz nemedicinskih razlogov in s trajnimi posledicami; ker je danes po svetu med ženskami in dekleti 140 milijonov žrtev tega običaja, vsako leto pa so ogroženi še dodatni 3 milijoni deklet; |
| --- | --- |

A.

ker je pohabljanje ženskih spolnih organov nepopravljiva zloraba, pri kateri so ženski spolni organi namerno spremenjeni oziroma poškodovani iz nemedicinskih razlogov in s trajnimi posledicami; ker je danes po svetu med ženskami in dekleti 140 milijonov žrtev tega običaja, vsako leto pa so ogroženi še dodatni 3 milijoni deklet;

| B. | ker po ocenah Svetovne zdravstvene organizacije v Evropi živi najmanj 500 tisoč pohabljenih žensk in deklet, 180 tisoč deklet pa naj bi bilo ogroženih; ker so po oceni strokovnjakov ti podatki podcenjeni in ne upoštevajo druge generacije in neevidentiranih migrantov; |
| --- | --- |

B.

ker po ocenah Svetovne zdravstvene organizacije v Evropi živi najmanj 500 tisoč pohabljenih žensk in deklet, 180 tisoč deklet pa naj bi bilo ogroženih; ker so po oceni strokovnjakov ti podatki podcenjeni in ne upoštevajo druge generacije in neevidentiranih migrantov;

| C. | ker vse oblike pohabljanja ženskih spolnih organov izvirajo iz škodljive tradicije in običajev, ki jih ne moremo obravnavati kot del vere, ampak kot dejanje nasilja nad ženskami in dekleti in kot kršenje njihovih temeljnih pravic, zlasti pravice do osebne varnosti in integritete ter telesnega, duševnega, spolnega in reproduktivnega zdravja, v primerih deklic, ki so mladoletne, pa gre tudi za zlorabo otrok; ker spoštovanje kulturnih običajev in različnih obredov iniciacije v nobenem primeru ne more opravičevati takšnega nasilja, |
| --- | --- |

C.

ker vse oblike pohabljanja ženskih spolnih organov izvirajo iz škodljive tradicije in običajev, ki jih ne moremo obravnavati kot del vere, ampak kot dejanje nasilja nad ženskami in dekleti in kot kršenje njihovih temeljnih pravic, zlasti pravice do osebne varnosti in integritete ter telesnega, duševnega, spolnega in reproduktivnega zdravja, v primerih deklic, ki so mladoletne, pa gre tudi za zlorabo otrok; ker spoštovanje kulturnih običajev in različnih obredov iniciacije v nobenem primeru ne more opravičevati takšnega nasilja,

| D. | ker je pohabljanje ženskih spolnih organov samo po sebi kršitev človekovih pravic, ki pušča hude in nepopravljive kratko- in dolgoročne posledice za telesno in duševno zdravje prizadetih žensk in deklet, pa tudi za njihove pravice, saj pomeni hud napad na njihovo osebno celovitost, ki se v nekaterih primerih lahko konča tudi s smrtjo; ker imata uporaba preprostih pripomočkov in neuporaba razkužil škodljive stranske učinke, zaradi česar so spolni odnosi in porodi lahko boleči, organi so nepopravljivo poškodovani, lahko pa se pojavijo zapleti, kot so krvavitve, šok, okužbe, prenos virusa aidsa, tetanus, benigni tumorji ter hudi zapleti pri nosečnosti in porodu, |
| --- | --- |

D.

ker je pohabljanje ženskih spolnih organov samo po sebi kršitev človekovih pravic, ki pušča hude in nepopravljive kratko- in dolgoročne posledice za telesno in duševno zdravje prizadetih žensk in deklet, pa tudi za njihove pravice, saj pomeni hud napad na njihovo osebno celovitost, ki se v nekaterih primerih lahko konča tudi s smrtjo; ker imata uporaba preprostih pripomočkov in neuporaba razkužil škodljive stranske učinke, zaradi česar so spolni odnosi in porodi lahko boleči, organi so nepopravljivo poškodovani, lahko pa se pojavijo zapleti, kot so krvavitve, šok, okužbe, prenos virusa aidsa, tetanus, benigni tumorji ter hudi zapleti pri nosečnosti in porodu,

| E. | ker je pohabljanje ženskih spolnih organov izraz neenakopravnih razmerij moči in je ob drugih resnih oblikah spolnega nasilja še dodatna oblika nasilja nad ženskami; ker je treba boj proti pohabljanju ženskih spolnih organov obvezno vključiti v splošen in skladen pristop k boju proti spolnemu nasilju in nasilju nad ženskami; |
| --- | --- |

E.

ker je pohabljanje ženskih spolnih organov izraz neenakopravnih razmerij moči in je ob drugih resnih oblikah spolnega nasilja še dodatna oblika nasilja nad ženskami; ker je treba boj proti pohabljanju ženskih spolnih organov obvezno vključiti v splošen in skladen pristop k boju proti spolnemu nasilju in nasilju nad ženskami;

| 1. | pozdravlja sklep s 56. zasedanja Komisije za položaj žensk z dne 8. marca 2012 o tem, da bi morala vprašanje pohabljanja ženskih spolnih organov na svojem 67. zasedanju obravnavati generalna skupščina Organizacije združenih narodov; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sklep s 56. zasedanja Komisije za položaj žensk z dne 8. marca 2012 o tem, da bi morala vprašanje pohabljanja ženskih spolnih organov na svojem 67. zasedanju obravnavati generalna skupščina Organizacije združenih narodov;

| 2. | poziva generalno skupščino OZN, naj na 67. zasedanju sprejme resolucijo, v kateri bi se zavzela za končanje pohabljanja ženskih spolnih organov po svetu, k čemur je pozvala Afriška unija na vrhovnem zasedanju 1. julija 2011, za uskladitev ukrepov držav članic ter pripravo priporočil in smernic za razvoj in krepitev regionalnih in mednarodnih pravnih instrumentov in nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

2.

poziva generalno skupščino OZN, naj na 67. zasedanju sprejme resolucijo, v kateri bi se zavzela za končanje pohabljanja ženskih spolnih organov po svetu, k čemur je pozvala Afriška unija na vrhovnem zasedanju 1. julija 2011, za uskladitev ukrepov držav članic ter pripravo priporočil in smernic za razvoj in krepitev regionalnih in mednarodnih pravnih instrumentov in nacionalne zakonodaje;

| 3. | opozarja, da se pohabljanje ženskih spolnih organov izvaja predvsem na mladih deklicah od otroštva do 15. leta, zato gre tudi za kršenje pravic otrok; znova poudarja, da se je 27 držav članic EU s konvencijo OZN o pravicah otrok zavezalo varstvu pravic otrok; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da se pohabljanje ženskih spolnih organov izvaja predvsem na mladih deklicah od otroštva do 15. leta, zato gre tudi za kršenje pravic otrok; znova poudarja, da se je 27 držav članic EU s konvencijo OZN o pravicah otrok zavezalo varstvu pravic otrok;

| 4. | poziva države članice, naj nadaljujejo postopek ratifikacije mednarodnih instrumentov, izvajajo pa naj jih s celovito zakonodajo, ki bo prepovedovala vse oblike pohabljanja ženskih spolnih organov in bo predpisovala učinkovite sankcije proti storilcem teh dejanj; ugotavlja, da bi morala zakonodaja predpisati tudi celovit niz preventivnih in zaščitnih ukrepov, med njimi mehanizme za usklajevanje, spremljanje in oceno izvrševanja predpisov, z njo pa bi se morali tudi izboljšati pogoji, ki bi ženskam in dekletom omogočali, da prijavijo primere pohabljanja ženskih spolnih organov; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj nadaljujejo postopek ratifikacije mednarodnih instrumentov, izvajajo pa naj jih s celovito zakonodajo, ki bo prepovedovala vse oblike pohabljanja ženskih spolnih organov in bo predpisovala učinkovite sankcije proti storilcem teh dejanj; ugotavlja, da bi morala zakonodaja predpisati tudi celovit niz preventivnih in zaščitnih ukrepov, med njimi mehanizme za usklajevanje, spremljanje in oceno izvrševanja predpisov, z njo pa bi se morali tudi izboljšati pogoji, ki bi ženskam in dekletom omogočali, da prijavijo primere pohabljanja ženskih spolnih organov;

| 5. | poziva ustrezne organe OZN in civilno družbo, naj z zadostnimi finančnimi sredstvi dejavno podprejo ciljno usmerjene programe in širjenje primerov najboljše prakse o tem, kako zadostiti prednostnim potrebam ogroženih deklet, vključno s tistimi, ki so žrtve pohabljanja ženskih spolnih organov in imajo težave pri dostopanju do storitev in programov; |
| --- | --- |

5.

poziva ustrezne organe OZN in civilno družbo, naj z zadostnimi finančnimi sredstvi dejavno podprejo ciljno usmerjene programe in širjenje primerov najboljše prakse o tem, kako zadostiti prednostnim potrebam ogroženih deklet, vključno s tistimi, ki so žrtve pohabljanja ženskih spolnih organov in imajo težave pri dostopanju do storitev in programov;

| 6. | poziva generalnega sekretarja OZN, naj zagotovi, da bodo vse ustrezne organizacije in organi v sistemu OZN, zlasti Sklad za otroke, Sklad za prebivalstvo, Svetovna zdravstvena organizacija, Organizacija za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO), organ za enakopravnost spolov in večji vpliv žensk, Razvojni sklad za ženske, program za razvoj in Urad visoke komisarke za človekove pravice, posamič ali skupaj v svojih programih za posamezne države ustrezno in v skladu z nacionalnimi prednostnimi nalogami poskrbeli za varovanje in spodbujanje pravic deklet do zaščite pred pohabljanjem spolnih organov in bodo na ta način okrepili svoja prizadevanja; |
| --- | --- |

6.

poziva generalnega sekretarja OZN, naj zagotovi, da bodo vse ustrezne organizacije in organi v sistemu OZN, zlasti Sklad za otroke, Sklad za prebivalstvo, Svetovna zdravstvena organizacija, Organizacija za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO), organ za enakopravnost spolov in večji vpliv žensk, Razvojni sklad za ženske, program za razvoj in Urad visoke komisarke za človekove pravice, posamič ali skupaj v svojih programih za posamezne države ustrezno in v skladu z nacionalnimi prednostnimi nalogami poskrbeli za varovanje in spodbujanje pravic deklet do zaščite pred pohabljanjem spolnih organov in bodo na ta način okrepili svoja prizadevanja;

| 7. | poudarja, da je treba podpreti civilno družbo, zlasti organizacije žensk, ki si v svojih skupnostih prizadevajo, da bi odpravile nasilje nad ženskami, vključno s pohabljanjem ženskih spolnih organov; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba podpreti civilno družbo, zlasti organizacije žensk, ki si v svojih skupnostih prizadevajo, da bi odpravile nasilje nad ženskami, vključno s pohabljanjem ženskih spolnih organov;

| 8. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo ukrepi za preprečevanje nasilja nad ženskami na podlagi spola in ukrepi za spodbujanje večjega vpliva žensk vključili v vse razvojne politike in programe EU, in sicer prek njenega akcijskega načrta za enakost spolov iz leta 2010; poudarja, da je potrebno ozaveščanje, mobilizacija skupnosti, izobraževanje in usposabljanje, pritegniti pa je treba tudi nacionalne, regionalne in lokalne organe in civilno družbo v partnerskih državah; poudarja, da bodo prizadevanja za odpravo prepričanj in navad, ki so škodljiva za dekleta, uspešna le ob polnem sodelovanju vseh ključnih akterjev, med njimi verskih vodij in vodij skupnosti, pa vseh, ki z dekleti neposredno delajo, vključno s starši, družinami in skupnostmi; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo ukrepi za preprečevanje nasilja nad ženskami na podlagi spola in ukrepi za spodbujanje večjega vpliva žensk vključili v vse razvojne politike in programe EU, in sicer prek njenega akcijskega načrta za enakost spolov iz leta 2010; poudarja, da je potrebno ozaveščanje, mobilizacija skupnosti, izobraževanje in usposabljanje, pritegniti pa je treba tudi nacionalne, regionalne in lokalne organe in civilno družbo v partnerskih državah; poudarja, da bodo prizadevanja za odpravo prepričanj in navad, ki so škodljiva za dekleta, uspešna le ob polnem sodelovanju vseh ključnih akterjev, med njimi verskih vodij in vodij skupnosti, pa vseh, ki z dekleti neposredno delajo, vključno s starši, družinami in skupnostmi;

| 9. | poziva Komisijo, naj pohabljanju ženskih spolnih organov nameni posebno pozornost v okviru splošne strategije za boj proti nasilju nad ženskami, vključno s skupnimi ukrepi proti pohabljanju; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj pohabljanju ženskih spolnih organov nameni posebno pozornost v okviru splošne strategije za boj proti nasilju nad ženskami, vključno s skupnimi ukrepi proti pohabljanju;

| 10. | poziva Komisijo, naj si kot prednostno nalogo zastavi končanje nasilja nad ženskami in dekleti ter s primernimi finančnimi sredstvi podpre ciljno usmerjene in inovativne programe tako v EU kot v državah nečlanicah; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj si kot prednostno nalogo zastavi končanje nasilja nad ženskami in dekleti ter s primernimi finančnimi sredstvi podpre ciljno usmerjene in inovativne programe tako v EU kot v državah nečlanicah;

| 11. | poziva države članice, naj v primeru te nezakonite prakse odločno ukrepajo; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj v primeru te nezakonite prakse odločno ukrepajo;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, generalnemu sekretarju OZN in državam članicam. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, generalnemu sekretarju OZN in državam članicam.

---

(1)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 52.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0127.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0126.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/89

---

Četrtek, 14. junij 2012Pomanjkljivi silikonski prsni vsadki francoskega podjetja PIP

P7_TA(2012)0262

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o silikonskih prsnih vsadkih neustrezne kakovosti francoskega podjetja PIP (2012/2621(RSP))

2013/C 332 E/18

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 184 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 184 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o inovacijah v sektorju medicinskih pripomočkov (1); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o inovacijah v sektorju medicinskih pripomočkov (1);

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (2),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 90/385/EGS z dne 20. junija 1990 o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/385/EGS z dne 20. junija 1990 o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 98/79/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 98/79/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2000 o spremembi Direktive Sveta 93/42/EGS glede medicinskih pripomočkov, ki vsebujejo stabilne derivate človeške krvi ali človeške plazme (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2000 o spremembi Direktive Sveta 93/42/EGS glede medicinskih pripomočkov, ki vsebujejo stabilne derivate človeške krvi ali človeške plazme (5),

| — | ob upoštevanju mnenja znanstvenega odbora za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (SCENIHR) o varnosti silikonskih izdelkov, ki jih je proizvedlo podjetje Poly Implant Prothèse (PIP), objavljenega 1. februarja 2012 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja znanstvenega odbora za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (SCENIHR) o varnosti silikonskih izdelkov, ki jih je proizvedlo podjetje Poly Implant Prothèse (PIP), objavljenega 1. februarja 2012 (6),

| — | ob upoštevanju sklepov (7) z zdravstvene konference na visoki ravni o inovacijah na področju medicinske tehnologije, ki je potekala 22. marca 2011 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov (7) z zdravstvene konference na visoki ravni o inovacijah na področju medicinske tehnologije, ki je potekala 22. marca 2011 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2001 o dopustnih peticijah glede silikonskih vsadkov (peticiji 0470/1998 in 0771/1998) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2001 o dopustnih peticijah glede silikonskih vsadkov (peticiji 0470/1998 in 0771/1998) (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2012 o usklajenem evropskem pristopu h kolektivnim tožbam (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2012 o usklajenem evropskem pristopu h kolektivnim tožbam (9),

| — | ob upoštevanju Direktive 2007/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o spremembi direktive Sveta 90/385/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev, Direktive Sveta 93/42/EGS o medicinskih pripomočkih in Direktive 98/8/ES o dajanju biocidnih pripravkov v promet (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2007/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o spremembi direktive Sveta 90/385/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev, Direktive Sveta 93/42/EGS o medicinskih pripomočkih in Direktive 98/8/ES o dajanju biocidnih pripravkov v promet (10),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji z dne 18. aprila 2012 o silikonskih prsnih vsadkih neustrezne kakovosti francoskega podjetja PIP (O-000101/2012 – B7-0118/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji z dne 18. aprila 2012 o silikonskih prsnih vsadkih neustrezne kakovosti francoskega podjetja PIP (O-000101/2012 – B7-0118/2012),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker glede na ugotovitve francoskih zdravstvenih organov poteka proti francoskemu proizvajalcu (podjetje Poly Implant Prothèse) preiskava zaradi goljufive uporabe materiala nizke kakovosti (industrijski silikon), ki se razlikuje od navedenega v dokumentih, ki jih je podjetje predložilo za ugotavljanje skladnosti (silikon medicinske kakovosti), |
| --- | --- |

A.

ker glede na ugotovitve francoskih zdravstvenih organov poteka proti francoskemu proizvajalcu (podjetje Poly Implant Prothèse) preiskava zaradi goljufive uporabe materiala nizke kakovosti (industrijski silikon), ki se razlikuje od navedenega v dokumentih, ki jih je podjetje predložilo za ugotavljanje skladnosti (silikon medicinske kakovosti),

| B. | ker ni ne kliničnih ne epidemioloških podatkov o morebitnih tveganjih uporabe prsnih vsadkov podjetja PIP, |
| --- | --- |

B.

ker ni ne kliničnih ne epidemioloških podatkov o morebitnih tveganjih uporabe prsnih vsadkov podjetja PIP,

| C. | ker je tveganje poškodbe vsadkov tretje generacije v obdobju 10 let od vsaditve 10 do 15 %, |
| --- | --- |

C.

ker je tveganje poškodbe vsadkov tretje generacije v obdobju 10 let od vsaditve 10 do 15 %,

| D. | ker je testiranje, ki so ga opravili francoski organi o telesni celovitosti vzorca silikonskih prsnih vsadkov podjetja PIP, pokazalo pomanjkljivosti ovojnice vsadkov tega podjetja, ki niso značilne za druge vsadke, ki so na voljo na tržišču, |
| --- | --- |

D.

ker je testiranje, ki so ga opravili francoski organi o telesni celovitosti vzorca silikonskih prsnih vsadkov podjetja PIP, pokazalo pomanjkljivosti ovojnice vsadkov tega podjetja, ki niso značilne za druge vsadke, ki so na voljo na tržišču,

| E. | ker je v poročilu odbora SCENIHR, ki ga je Komisija zahtevala na začetku januarja 2012, poudarjeno, da obstaja skrb zaradi možnosti vnetja, ki ga lahko povzroči pretrganje ali puščanje silikonskih vsadkov podjetja PIP, |
| --- | --- |

E.

ker je v poročilu odbora SCENIHR, ki ga je Komisija zahtevala na začetku januarja 2012, poudarjeno, da obstaja skrb zaradi možnosti vnetja, ki ga lahko povzroči pretrganje ali puščanje silikonskih vsadkov podjetja PIP,

| F. | ker na ravni EU ne obstaja registriranje prsnih vsadkov, kar pomeni, da ni znano celotno število žensk z vsadki; ker se na podlagi razpoložljivih podatkov, ki jih je posredovala Evropska komisija, ocenjuje, da je bilo po svetu prodanih 400 000 silikonskih prsnih vsadkov podjetja PIP; ker so številne ženske v Združenem kraljestvu (40 000), Franciji (30 000), Španiji (10 000), Nemčiji (7 500) in na Portugalskem (2 000) dobile silikonske prsne vsadke podjetja PIP; |
| --- | --- |

F.

ker na ravni EU ne obstaja registriranje prsnih vsadkov, kar pomeni, da ni znano celotno število žensk z vsadki; ker se na podlagi razpoložljivih podatkov, ki jih je posredovala Evropska komisija, ocenjuje, da je bilo po svetu prodanih 400 000 silikonskih prsnih vsadkov podjetja PIP; ker so številne ženske v Združenem kraljestvu (40 000), Franciji (30 000), Španiji (10 000), Nemčiji (7 500) in na Portugalskem (2 000) dobile silikonske prsne vsadke podjetja PIP;

| G. | ker se morajo pacientke zavedati, da vsadki niso trajni in da jih je morda treba zamenjati ali odstraniti; ker je treba pacientke tudi obvestiti o kakovosti vsadkov in z njimi povezanih morebitnih splošnih tveganjih; |
| --- | --- |

G.

ker se morajo pacientke zavedati, da vsadki niso trajni in da jih je morda treba zamenjati ali odstraniti; ker je treba pacientke tudi obvestiti o kakovosti vsadkov in z njimi povezanih morebitnih splošnih tveganjih;

| H. | ker prenos zakonodaje EU o medicinskih pripomočkih v nacionalne zakonodaje ni preprečil te zdravstvene goljufije, ki je in še bo povzročila resne negativne posledice za zdravje po vsem svetu, |
| --- | --- |

H.

ker prenos zakonodaje EU o medicinskih pripomočkih v nacionalne zakonodaje ni preprečil te zdravstvene goljufije, ki je in še bo povzročila resne negativne posledice za zdravje po vsem svetu,

| I. | ker je ta zdravstvena goljufija pokazala slabo delovanje na evropski in nacionalni ravni, zlasti v zvezi s sodelovanjem držav članic in mednarodne skupnosti pri izmenjavi informacij in obvestil o škodljivih učinkih ter s pomanjkanjem sledljivosti surovinam, uporabljenim v medicinskih pripomočkih; |
| --- | --- |

I.

ker je ta zdravstvena goljufija pokazala slabo delovanje na evropski in nacionalni ravni, zlasti v zvezi s sodelovanjem držav članic in mednarodne skupnosti pri izmenjavi informacij in obvestil o škodljivih učinkih ter s pomanjkanjem sledljivosti surovinam, uporabljenim v medicinskih pripomočkih;

| J. | ker sta primera silikonskih vsadkov podjetja PIP in kolčnih protez pokazala neuspešnost sedanjega sistema preverjanja skladnosti z osnovnimi varnostnimi in zdravstvenimi zahtevami, pa tudi kontrol priglašenih organov in nadzora nad njimi, ki ga izvajajo pristojni nacionalni organi, v skladu z direktivo o medicinskih pripomočkih (2007/47/ES), |
| --- | --- |

J.

ker sta primera silikonskih vsadkov podjetja PIP in kolčnih protez pokazala neuspešnost sedanjega sistema preverjanja skladnosti z osnovnimi varnostnimi in zdravstvenimi zahtevami, pa tudi kontrol priglašenih organov in nadzora nad njimi, ki ga izvajajo pristojni nacionalni organi, v skladu z direktivo o medicinskih pripomočkih (2007/47/ES),

| K. | ker želja, da bi bili novi medicinski pripomočki čim prej na voljo, ne sme nikoli imeti prednost pred varnostjo pacientov, |
| --- | --- |

K.

ker želja, da bi bili novi medicinski pripomočki čim prej na voljo, ne sme nikoli imeti prednost pred varnostjo pacientov,

| L. | ker bo Direktiva 2007/47/ES o medicinskih pripomočkih pregledana leta 2012; ker se je treba od goljufivega trženja vsadkov podjetja PIP nekaj naučiti, kot denimo, da se okrepijo nadzor in varnostne kontrole ter zahteve za uvrstitev proizvodov na trg, tako na nacionalni kot tudi na evropski ravni; |
| --- | --- |

L.

ker bo Direktiva 2007/47/ES o medicinskih pripomočkih pregledana leta 2012; ker se je treba od goljufivega trženja vsadkov podjetja PIP nekaj naučiti, kot denimo, da se okrepijo nadzor in varnostne kontrole ter zahteve za uvrstitev proizvodov na trg, tako na nacionalni kot tudi na evropski ravni;

| M. | ker so bili glede na razpoložljive podatke mnogi vsadki podjetja PIP proizvedeni iz silikona nemedicinske kakovosti, ki vsebuje nekatere sestavine, ki oslabijo ovojnico vsadkov, zaradi česar se lahko silikon razlije po telesnem tkivu; |
| --- | --- |

M.

ker so bili glede na razpoložljive podatke mnogi vsadki podjetja PIP proizvedeni iz silikona nemedicinske kakovosti, ki vsebuje nekatere sestavine, ki oslabijo ovojnico vsadkov, zaradi česar se lahko silikon razlije po telesnem tkivu;

| 1. | ugotavlja, da je več držav članic predlagalo pacientkam, naj se posvetujejo s svojimi kirurgi ali pa naj si prsne vsadke tega podjetja preventivno odstranijo; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je več držav članic predlagalo pacientkam, naj se posvetujejo s svojimi kirurgi ali pa naj si prsne vsadke tega podjetja preventivno odstranijo;

| 2. | ugotavlja pa, da so pacienti v različnih državah članicah v neenakem položaju, saj so jim te dale nasprotujoče si nasvete, kako ukrepati, zaradi česar je nastala zmeda med pacienti; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja pa, da so pacienti v različnih državah članicah v neenakem položaju, saj so jim te dale nasprotujoče si nasvete, kako ukrepati, zaradi česar je nastala zmeda med pacienti;

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje v obstoječih pravnih okvirih, zlasti na področju tržnega nadzora, stalnega nadzora in inšpekcij, ter poostrijo kontrole, da bodo zagotovile boljšo varnost pacientov, zlasti tistih, ki so izpostavljeni pripomočkom z visokim tveganjem; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje v obstoječih pravnih okvirih, zlasti na področju tržnega nadzora, stalnega nadzora in inšpekcij, ter poostrijo kontrole, da bodo zagotovile boljšo varnost pacientov, zlasti tistih, ki so izpostavljeni pripomočkom z visokim tveganjem;

| 4. | poudarja, da morajo po izvedeni oceni države članice nemudoma obvestiti Komisijo in druge države članice o sprejetih ali predvidenih ukrepih, da bi kar najbolj zmanjšale možnost ponovitve takšnega incidenta; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da morajo po izvedeni oceni države članice nemudoma obvestiti Komisijo in druge države članice o sprejetih ali predvidenih ukrepih, da bi kar najbolj zmanjšale možnost ponovitve takšnega incidenta;

| 5. | poziva Komisijo, naj oblikuje ustrezen pravni okvir za zagotavljanje varnosti prsnih vsadkov in medicinske tehnologije nasploh; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj oblikuje ustrezen pravni okvir za zagotavljanje varnosti prsnih vsadkov in medicinske tehnologije nasploh;

| 6. | poziva k uvedbi in izvajanju osnovnih in takojšnih posebnih ukrepov na podlagi sedanje zakonodaje o medicinskih pripomočkih, zlasti za:






  — | okrepitev kontrol nad medicinskimi pripomočki, ki so že na trgu, tudi tistimi, ki uporabljajo vzorce; |
| --- | --- | --- |

6.

poziva k uvedbi in izvajanju osnovnih in takojšnih posebnih ukrepov na podlagi sedanje zakonodaje o medicinskih pripomočkih, zlasti za:

—

okrepitev kontrol nad medicinskimi pripomočki, ki so že na trgu, tudi tistimi, ki uporabljajo vzorce;

| — | zagotovitev, da vsi priglašeni organi s področja ocenjevanja skladnosti v celoti uporabljajo svoje pristojnosti za izvajanje pogostih (najmanj enkrat letno) in nenapovedanih inšpekcij v celotni dobavni verigi ter delovanja nekaterih dobaviteljev, zlasti dobaviteljev medicinskih pripomočkov, ki se povezujejo z večjimi tveganji in v zvezi s katerimi obstajajo poročila o povečanju števila incidentov; |
| --- | --- |

—

zagotovitev, da vsi priglašeni organi s področja ocenjevanja skladnosti v celoti uporabljajo svoje pristojnosti za izvajanje pogostih (najmanj enkrat letno) in nenapovedanih inšpekcij v celotni dobavni verigi ter delovanja nekaterih dobaviteljev, zlasti dobaviteljev medicinskih pripomočkov, ki se povezujejo z večjimi tveganji in v zvezi s katerimi obstajajo poročila o povečanju števila incidentov;

| — | okrepitev meril za akreditacijo ter preglednost priglašenih organov, zlasti kar zadeva izkazano usposobljenost redno zaposlenih delavcev, najemanje pogodbenih človeških virov in transparentnost pri njihovem delovanju in nalogah, ter vzpostavitev vseevropskega sistema upravljanja kvalifikacij za te organe, njihove zaposlene, revizorje in strokovnjake; |
| --- | --- |

—

okrepitev meril za akreditacijo ter preglednost priglašenih organov, zlasti kar zadeva izkazano usposobljenost redno zaposlenih delavcev, najemanje pogodbenih človeških virov in transparentnost pri njihovem delovanju in nalogah, ter vzpostavitev vseevropskega sistema upravljanja kvalifikacij za te organe, njihove zaposlene, revizorje in strokovnjake;

| — | krepitev nadzora nad trgom in izmenjave informacij o škodljivih učinkih in umiku pripomočkov s trga med nacionalnimi organi, da bi zagotovili boljšo sledljivost medicinskih pripomočkov in nadaljnje spremljanje ukrepov za nadzor njihovega trženja; |
| --- | --- |

—

krepitev nadzora nad trgom in izmenjave informacij o škodljivih učinkih in umiku pripomočkov s trga med nacionalnimi organi, da bi zagotovili boljšo sledljivost medicinskih pripomočkov in nadaljnje spremljanje ukrepov za nadzor njihovega trženja;

| — | izboljšanje nadzora nacionalnih organov nad priglašenimi organi in zagotavljanje skladnosti med državami članicami; |
| --- | --- |

—

izboljšanje nadzora nacionalnih organov nad priglašenimi organi in zagotavljanje skladnosti med državami članicami;

| — | spodbujanje inovacij v medicinski tehnologiji, saj so ključnega pomena za prizadevanje premagovanja današnjih in jutrišnjih zdravstvenih izzivov; |
| --- | --- |

—

spodbujanje inovacij v medicinski tehnologiji, saj so ključnega pomena za prizadevanje premagovanja današnjih in jutrišnjih zdravstvenih izzivov;

| — | obvezati proizvajalce medicinskih pripomočkov, da svoje nacionalne pristojne organe nemudoma obvestijo o vseh prepovedih, omejitvah ali sodnih postopkih, ki potekajo v eni ali več državah članicah; |
| --- | --- |

—

obvezati proizvajalce medicinskih pripomočkov, da svoje nacionalne pristojne organe nemudoma obvestijo o vseh prepovedih, omejitvah ali sodnih postopkih, ki potekajo v eni ali več državah članicah;

| — | izboljšanje delovanja sistema nadzora za medicinske pripomočke, na primer tako, da se dejavno spodbuja paciente, združenja ter skupine pacientov in zdravstvene delavce ter se jim omogoči, da prijavijo neželene dogodke in škodljive učinke pristojnim organom, ne da bi jih pri tem ovirala pretirana birokracija, tako da se priglašenim organom zagotovi sistematičen dostop do poročil o neželenih dogodkih, ter z vzpostavitvijo centraliziranega postopka za zbiranje in obravnavanje opozoril o škodljivih učinkih ter o umiku pripomočkov s trga; |
| --- | --- |

—

izboljšanje delovanja sistema nadzora za medicinske pripomočke, na primer tako, da se dejavno spodbuja paciente, združenja ter skupine pacientov in zdravstvene delavce ter se jim omogoči, da prijavijo neželene dogodke in škodljive učinke pristojnim organom, ne da bi jih pri tem ovirala pretirana birokracija, tako da se priglašenim organom zagotovi sistematičen dostop do poročil o neželenih dogodkih, ter z vzpostavitvijo centraliziranega postopka za zbiranje in obravnavanje opozoril o škodljivih učinkih ter o umiku pripomočkov s trga;

| — | uvedbo orodij, ki zagotavljajo varstvo podatkov, vendar tudi sledljivost medicinskih pripomočkov ter dolgoročno spremljanje njihove varnosti in uspešnosti, kot je enotni identifikacijski sistem, register vsadkov in povzetek značilnosti proizvoda za vsak medicinski pripomoček; |
| --- | --- |

—

uvedbo orodij, ki zagotavljajo varstvo podatkov, vendar tudi sledljivost medicinskih pripomočkov ter dolgoročno spremljanje njihove varnosti in uspešnosti, kot je enotni identifikacijski sistem, register vsadkov in povzetek značilnosti proizvoda za vsak medicinski pripomoček;

| — | omogočiti, da bodo združenja pacientov in zdravstvenih delavcev lažje obveščala nacionalne organe o škodljivih učinkih; |
| --- | --- |

—

omogočiti, da bodo združenja pacientov in zdravstvenih delavcev lažje obveščala nacionalne organe o škodljivih učinkih;

| — | ustanoviti enotno evropsko zbirko podatkov, ki združuje podatke o zdravstvenih pripomočkih, ki so na voljo na trgu, registraciji gospodarskih operaciji, pobudah za nadzor in kontrolo trga, klinične preiskave, priglašene organe in izdane certifikate ES; |
| --- | --- |

—

ustanoviti enotno evropsko zbirko podatkov, ki združuje podatke o zdravstvenih pripomočkih, ki so na voljo na trgu, registraciji gospodarskih operaciji, pobudah za nadzor in kontrolo trga, klinične preiskave, priglašene organe in izdane certifikate ES;

| 7. | poziva Komisijo, naj preide na sistem za predhodno odobritev za trg za nekatere vrste medicinskih pripomočkov, vsaj za medicinske pripomočke razredov IIb in III; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj preide na sistem za predhodno odobritev za trg za nekatere vrste medicinskih pripomočkov, vsaj za medicinske pripomočke razredov IIb in III;

| 8. | poziva k uvedbi, če še ne obstaja na nacionalni ravni, potnega lista prejemnika vsadka, v katerem bodo opredeljeni enolična oznaka vsadka, njegove posebne značilnosti, morebitni škodljivi učinki in opozorilo o morebitnih zdravstvenih tveganjih ter nadaljnji z njim povezani pooperacijski zaščitni ukrepi; potni list bi se morala podpisati kirurg in pacient ter bi bil veljaven kot obrazec za privolitev k operaciji; |
| --- | --- |

8.

poziva k uvedbi, če še ne obstaja na nacionalni ravni, potnega lista prejemnika vsadka, v katerem bodo opredeljeni enolična oznaka vsadka, njegove posebne značilnosti, morebitni škodljivi učinki in opozorilo o morebitnih zdravstvenih tveganjih ter nadaljnji z njim povezani pooperacijski zaščitni ukrepi; potni list bi se morala podpisati kirurg in pacient ter bi bil veljaven kot obrazec za privolitev k operaciji;

| 9. | priporoča bolnišnicam, naj za prihodnje potrebe hranijo elektronsko različico potnega lista, saj se elektronska različica na zahtevo pacienta lahko zlahka posreduje novi zdravstveni ustanovi, bodisi v isti ali v drugi državi; |
| --- | --- |

9.

priporoča bolnišnicam, naj za prihodnje potrebe hranijo elektronsko različico potnega lista, saj se elektronska različica na zahtevo pacienta lahko zlahka posreduje novi zdravstveni ustanovi, bodisi v isti ali v drugi državi;

| 10. | poziva države članice, naj učinkoviteje povečajo zavest v zvezi z morebitnimi tveganji in naj bolje uredijo oglaševanje kozmetičnih vsadkov za zagotovitev, da bodo pacienti v celoti seznanjeni s tveganji in koristmi; poudarja, da morajo biti ženske seznanjene z dejstvom, da je treba prsne vsadke nadomestiti po časovnem obdobju, ki se razlikuje od osebe do osebe, s čimer bi se jim omogočilo, da učinkoviteje ocenijo tveganje; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj učinkoviteje povečajo zavest v zvezi z morebitnimi tveganji in naj bolje uredijo oglaševanje kozmetičnih vsadkov za zagotovitev, da bodo pacienti v celoti seznanjeni s tveganji in koristmi; poudarja, da morajo biti ženske seznanjene z dejstvom, da je treba prsne vsadke nadomestiti po časovnem obdobju, ki se razlikuje od osebe do osebe, s čimer bi se jim omogočilo, da učinkoviteje ocenijo tveganje;

| 11. | priznava, da bodo morda pacientke, ki so že prejele prsne vsadke, potrebovale naknadne informacije, svetovanje, zdravniški nadzor in strokovne nasvete, pa tudi pregled za notranje ali zunanje poškodbe vsadka; |
| --- | --- |

11.

priznava, da bodo morda pacientke, ki so že prejele prsne vsadke, potrebovale naknadne informacije, svetovanje, zdravniški nadzor in strokovne nasvete, pa tudi pregled za notranje ali zunanje poškodbe vsadka;

| 12. | poudarja, da je treba zaradi boljšega razumevanja medsebojnega vplivanja materiala ovojnice in notranjega gela ter okoliških telesnih tekočin glede odpornosti ovojnice in celotnega vsadka izboljšati testne postopke in standarde za prsne vsadke; meni, da bi bilo treba pripraviti več predlogov zato, da se preuči razvoj neškodljivih metod testiranja vsadkov; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba zaradi boljšega razumevanja medsebojnega vplivanja materiala ovojnice in notranjega gela ter okoliških telesnih tekočin glede odpornosti ovojnice in celotnega vsadka izboljšati testne postopke in standarde za prsne vsadke; meni, da bi bilo treba pripraviti več predlogov zato, da se preuči razvoj neškodljivih metod testiranja vsadkov;

| 13. | priporoča, da se podrobnosti operacij prsnih vsadkov nujno zabeležijo v EU v obliki obveznega nacionalnega registra prsnih vsadkov v vsaki državi članici; poudarja, da bi bilo z obveznim registrom obveščanje obvezno za vse klinike, vendar poudarja, da bi se osebni podatki pacientov lahko vključili samo z njihovo odobritvijo; priporoča, da bi bili nacionalni registri medsebojno povezani in bi morali omogočati izmenjavo informacij, kadar je to potrebno, na primer ob odkritju večjih pomanjkljivosti vsadkov; |
| --- | --- |

13.

priporoča, da se podrobnosti operacij prsnih vsadkov nujno zabeležijo v EU v obliki obveznega nacionalnega registra prsnih vsadkov v vsaki državi članici; poudarja, da bi bilo z obveznim registrom obveščanje obvezno za vse klinike, vendar poudarja, da bi se osebni podatki pacientov lahko vključili samo z njihovo odobritvijo; priporoča, da bi bili nacionalni registri medsebojno povezani in bi morali omogočati izmenjavo informacij, kadar je to potrebno, na primer ob odkritju večjih pomanjkljivosti vsadkov;

| 14. | priporoča nujno revizijo direktive o medicinskih pripomočkih za povečanje zmogljivosti, da se odkrije in čim bolj zmanjša možnost goljufije, z osredotočanjem zlasti na določbe o nadzoru, spremljanju in delovanju trga ter nalog priglašenih organov, da se prepreči ponovitev česa takega kot v primeru podjetja PIP; |
| --- | --- |

14.

priporoča nujno revizijo direktive o medicinskih pripomočkih za povečanje zmogljivosti, da se odkrije in čim bolj zmanjša možnost goljufije, z osredotočanjem zlasti na določbe o nadzoru, spremljanju in delovanju trga ter nalog priglašenih organov, da se prepreči ponovitev česa takega kot v primeru podjetja PIP;

| 15. | poziva Komisijo, naj razmisli o uvedbi učinkovitega sistema za sledenje medicinskim pripomočkom, ki se uporabljajo kot vsadki, zlasti najbolj nevarnim pripomočkom iz razreda III; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj razmisli o uvedbi učinkovitega sistema za sledenje medicinskim pripomočkom, ki se uporabljajo kot vsadki, zlasti najbolj nevarnim pripomočkom iz razreda III;

| 16. | poziva Komisijo, naj pri prihodnji reviziji zakonodaje o medicinskih pripomočkih upošteva naslednje vidike: potrebo po zahtevi za dovoljenje za promet z nevarnimi medicinskimi pripomočki, ki bo enaka ali podobna zahtevam za medicinske proizvode; uvedbo obveznih nenapovedanih inšpekcij; potrebo po boljši sledljivosti medicinskih vsadkov, boljšemu usklajevanju med državami članicami pri poročanju in opozarjanju o škodljivih stranskih učinkih ali poškodbah zaradi medicinskih pripomočkov; obsežnejše kontrole priglašenih organov in dodatno vzorčno testiranje proizvodov, ki so že na trgu; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj pri prihodnji reviziji zakonodaje o medicinskih pripomočkih upošteva naslednje vidike: potrebo po zahtevi za dovoljenje za promet z nevarnimi medicinskimi pripomočki, ki bo enaka ali podobna zahtevam za medicinske proizvode; uvedbo obveznih nenapovedanih inšpekcij; potrebo po boljši sledljivosti medicinskih vsadkov, boljšemu usklajevanju med državami članicami pri poročanju in opozarjanju o škodljivih stranskih učinkih ali poškodbah zaradi medicinskih pripomočkov; obsežnejše kontrole priglašenih organov in dodatno vzorčno testiranje proizvodov, ki so že na trgu;

| 17. | poziva Komisijo, naj med prihodnjo revizijo zakonodaje o medicinskih pripomočkih razmisli, ali je med kliničnimi preiskavami potrebno ustrezno testiranje na ljudeh, zlasti za medicinske vsadke, preden se jih začne tržiti; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj med prihodnjo revizijo zakonodaje o medicinskih pripomočkih razmisli, ali je med kliničnimi preiskavami potrebno ustrezno testiranje na ljudeh, zlasti za medicinske vsadke, preden se jih začne tržiti;

| 18. | poziva države članice, naj vsaj enkrat na leto opravijo temeljite nenapovedane inšpekcijske preglede medicinskih pripomočkov, ki so povezani z največjimi tveganji, in pripomočkov, zvezi s katerimi obstajajo poročila o povečanju števila incidentov; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj vsaj enkrat na leto opravijo temeljite nenapovedane inšpekcijske preglede medicinskih pripomočkov, ki so povezani z največjimi tveganji, in pripomočkov, zvezi s katerimi obstajajo poročila o povečanju števila incidentov;

| 19. | poziva države članice, naj uvedejo kazni za kršitve; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj uvedejo kazni za kršitve;

| 20. | meni, da ta goljufija dodatno dokazuje, da je potreben sistem kolektivnih tožb za pomoč potrošnikom in pacientom pri pridobivanju odškodnine, kot je poudaril Evropski parlament v zgoraj navedeni resoluciji z dne 2. februarja 2012; |
| --- | --- |

20.

meni, da ta goljufija dodatno dokazuje, da je potreben sistem kolektivnih tožb za pomoč potrošnikom in pacientom pri pridobivanju odškodnine, kot je poudaril Evropski parlament v zgoraj navedeni resoluciji z dne 2. februarja 2012;

| 21. | poziva države članice, naj združijo svoja poročila o neželenih dogodkih in druge regulativne podatke v centralizirano bazo podatkov, kot je zahtevano v direktivi o medicinskih pripomočkih, da bi omogočile učinkovitejše ukrepe za nadzor in varovanje zdravja; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj združijo svoja poročila o neželenih dogodkih in druge regulativne podatke v centralizirano bazo podatkov, kot je zahtevano v direktivi o medicinskih pripomočkih, da bi omogočile učinkovitejše ukrepe za nadzor in varovanje zdravja;

| 22. | poziva Komisijo, naj zahteva ustrezno toksikološko oceno vseh medicinskih pripomočkov in predlaga postopno opustitev uporabe snovi, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje (kategorija 1A ali 1B), razen v primerih, ko ne obstajajo nadomestne snovi; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj zahteva ustrezno toksikološko oceno vseh medicinskih pripomočkov in predlaga postopno opustitev uporabe snovi, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje (kategorija 1A ali 1B), razen v primerih, ko ne obstajajo nadomestne snovi;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 202, 8.7.2011, str. 7.

(2)  UL L 169, 12.7.1993, str. 1.

(3)  UL L 189, 20.7.1990, str. 17.

(4)  UL L 331, 7.12.1998, str. 1.

(5)  UL L 313, 13.12.2000, str. 22.

(6)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_034.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/consumers/sectors/medical-devices/files/exploratory_process/hlc_en.pdf

(8)  UL C 53 E, 28.2.2002, str. 231.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0021.

(10)  UL L 247, 21.9.2007, str. 21.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/94 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/94

---

Četrtek, 14. junij 2012Človekove pravice in varnostne razmere na območju Sahela

P7_TA(2012)0263

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o človekovih pravicah in varnostnih razmerah na območju Sahela (2012/2680(RSP))

2013/C 332 E/19

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije o Maliju/Sahelu z dne 23. aprila 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije o Maliju/Sahelu z dne 23. aprila 2012 (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije o Sahelu z dne 23. marca 2012 (2), s katerimi je bil odobren koncept civilnega upravljanja za civilno misijo SVOP za svetovanje, pomoč in usposabljanje v Sahelu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije o Sahelu z dne 23. marca 2012 (2), s katerimi je bil odobren koncept civilnega upravljanja za civilno misijo SVOP za svetovanje, pomoč in usposabljanje v Sahelu,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske službe za zunanje sodelovanje z marca 2012 z naslovom Strategija za varnost in razvoj Sahela; poročilo o napredku; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske službe za zunanje sodelovanje z marca 2012 z naslovom Strategija za varnost in razvoj Sahela; poročilo o napredku;

| — | ob upoštevanju poročila ocenjevalne misije Združenih narodov o učinku libijske krize na regijo Sahela (varnostni svet Združenih narodov, 2012 (3)) in izjav varnostnega sveta Združenih narodov o Maliju z dne 22. marca (4), 26. marca (5), 4. aprila (6) in 9. aprila (7) 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ocenjevalne misije Združenih narodov o učinku libijske krize na regijo Sahela (varnostni svet Združenih narodov, 2012 (3)) in izjav varnostnega sveta Združenih narodov o Maliju z dne 22. marca (4), 26. marca (5), 4. aprila (6) in 9. aprila (7) 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o strategiji Evropske unije za varnost in razvoj Sahela z dne 21. marca 2011 (3076. seja Sveta za zunanje zadeve), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o strategiji Evropske unije za varnost in razvoj Sahela z dne 21. marca 2011 (3076. seja Sveta za zunanje zadeve),

| — | ob upoštevanju resolucij skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 18. maja 2011 o demokratičnih spremembah v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu: posledice za države AKP, Evropo in ves svet (8) ter z dne 23. novembra 2011 o vplivu arabske pomladi na sosednje države v podsaharski Afriki (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 18. maja 2011 o demokratičnih spremembah v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu: posledice za države AKP, Evropo in ves svet (8) ter z dne 23. novembra 2011 o vplivu arabske pomladi na sosednje države v podsaharski Afriki (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 1. decembra 2011, v katerih Svet spodbuja visoko predstavnico, naj nadaljuje pripravo ukrepov v sklopu SVOP, s katerimi bi okrepili regionalne varnostne zmogljivosti v regiji Sahela v tesnem sodelovanju z Afriško unijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 1. decembra 2011, v katerih Svet spodbuja visoko predstavnico, naj nadaljuje pripravo ukrepov v sklopu SVOP, s katerimi bi okrepili regionalne varnostne zmogljivosti v regiji Sahela v tesnem sodelovanju z Afriško unijo,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Libiji z dne 21. marca, 23. maja in 18. julija 2011 ter 23. marca 2012; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Libiji z dne 21. marca, 23. maja in 18. julija 2011 ter 23. marca 2012;

| — | ob upoštevanju končnega poročila Sveta Evropske unije o pobudi za varnost in razvoj v Sahelu z dne 1. oktobra 2010 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Sveta Evropske unije o pobudi za varnost in razvoj v Sahelu z dne 1. oktobra 2010 (10),

| — | ob upoštevanju drugih ustreznih določb Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 3, 6, 21 in 39, ter Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 205, 208, 214 in 222, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugih ustreznih določb Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 3, 6, 21 in 39, ter Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 205, 208, 214 in 222,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med državami AKP in EU (sporazuma iz Cotonouja), zlasti členov 1, 8, 25 in 28, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med državami AKP in EU (sporazuma iz Cotonouja), zlasti členov 1, 8, 25 in 28,

| — | ob upoštevanju partnerstva med Afriko in EU za mir in varnost, zlasti pobud 2, 7 in 8 v akcijskem načrtu 2011–2013, sprejetem na vrhunskem srečanju med Afriko in Evropsko unijo 29. in 30. novembra 2010 v Tripoliju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerstva med Afriko in EU za mir in varnost, zlasti pobud 2, 7 in 8 v akcijskem načrtu 2011–2013, sprejetem na vrhunskem srečanju med Afriko in Evropsko unijo 29. in 30. novembra 2010 v Tripoliju,

| — | ob upoštevanju protokola h konvenciji Afriške unije o preprečevanju in boju proti terorizmu, sprejetem na 3. rednem zasedanju konference Afriške unije 8. julija 2004 v Adis Abebi; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola h konvenciji Afriške unije o preprečevanju in boju proti terorizmu, sprejetem na 3. rednem zasedanju konference Afriške unije 8. julija 2004 v Adis Abebi;

| — | ob upoštevanju govora Ban Ki Muna v luksemburškem parlamentu 17. aprila 2012, v katerem je mednarodno skupnost pozval, naj se odzove na vse resnejši konflikt in nemire na območju Sahela, ki ga je prizadela huda suša in kjer se povečuje število razseljenih oseb, cene hrane in goriva pa rastejo; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora Ban Ki Muna v luksemburškem parlamentu 17. aprila 2012, v katerem je mednarodno skupnost pozval, naj se odzove na vse resnejši konflikt in nemire na območju Sahela, ki ga je prizadela huda suša in kjer se povečuje število razseljenih oseb, cene hrane in goriva pa rastejo;

| — | ob upoštevanju poziva na pomoč, ki ga je na mednarodno skupnost naslovila Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav po svojem srečanju na visoki ravni 5. junija 2012 v Loméju v Togu, in sicer da bi opozorila na vprašanje oskrbe s hrano v regiji, zlasti v Senegalu, Mavretaniji, Maliju, Burkini Faso, Nigru in Čadu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva na pomoč, ki ga je na mednarodno skupnost naslovila Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav po svojem srečanju na visoki ravni 5. junija 2012 v Loméju v Togu, in sicer da bi opozorila na vprašanje oskrbe s hrano v regiji, zlasti v Senegalu, Mavretaniji, Maliju, Burkini Faso, Nigru in Čadu,

| — | ob upoštevanju strateškega dokumenta o pripravi na krizo zaradi pomanjkanja hrane v Sahelu in sosednjih državah, ki so ga skupaj pripravile organizacija Action Against Hunger, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), Urad Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA), Sklad Združenih narodov za otroke (Unicef) in Svetovni program za hrano (WPF) ter ga februarja 2012 posodobile, ta dokument pa se je preoblikoval v strategijo za boljši odziv na nevarnosti nove krize zaradi pomanjkanja hrane v Sahelu v letu 2012 v imenu delovne skupine IASC za regionalno zanesljivo oskrbo s hrano in prehrano; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega dokumenta o pripravi na krizo zaradi pomanjkanja hrane v Sahelu in sosednjih državah, ki so ga skupaj pripravile organizacija Action Against Hunger, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), Urad Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA), Sklad Združenih narodov za otroke (Unicef) in Svetovni program za hrano (WPF) ter ga februarja 2012 posodobile, ta dokument pa se je preoblikoval v strategijo za boljši odziv na nevarnosti nove krize zaradi pomanjkanja hrane v Sahelu v letu 2012 v imenu delovne skupine IASC za regionalno zanesljivo oskrbo s hrano in prehrano;

| — | ob upoštevanju poziva različnih agencij Združenih narodov z dne 10. aprila 2012, in sicer Sklada Združenih narodov za otroke, Visokega komisariata Združenih narodov za begunce in Svetovne zdravstvene organizacije, za dodatna sredstva za milijone ljudi, ki jih je prizadela slaba oskrba s hrano na območju Sahela; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva različnih agencij Združenih narodov z dne 10. aprila 2012, in sicer Sklada Združenih narodov za otroke, Visokega komisariata Združenih narodov za begunce in Svetovne zdravstvene organizacije, za dodatna sredstva za milijone ljudi, ki jih je prizadela slaba oskrba s hrano na območju Sahela;

| — | ob upoštevanju poziva Sklada Združenih narodov za otroke za 26 milijonov USD za Mali, da bo lahko do konca leta pokril zdravstvene in prehranske potrebe otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva Sklada Združenih narodov za otroke za 26 milijonov USD za Mali, da bo lahko do konca leta pokril zdravstvene in prehranske potrebe otrok,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o zahodni Afriki, zlasti resolucije o Maliju z dne 20. aprila 2012 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o zahodni Afriki, zlasti resolucije o Maliju z dne 20. aprila 2012 (11),

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o političnih posledicah libijskega konflikta za sosednje države AKP in države EU (101.157/konč), sprejete 30. maja 2012 v Horsensu na Danskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o političnih posledicah libijskega konflikta za sosednje države AKP in države EU (101.157/konč), sprejete 30. maja 2012 v Horsensu na Danskem,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so na območju Sahela milijoni ljudi prizadeti zaradi kombinacije suše, poplav, degradacije tal, slabih letin, visokih cen hrane, razseljevanja, begunske krize, kronične revščine, slabega upravljanja in zaradi konfliktov vse slabših razmer na področju varnosti in človekovih pravic; |
| --- | --- |

A.

ker so na območju Sahela milijoni ljudi prizadeti zaradi kombinacije suše, poplav, degradacije tal, slabih letin, visokih cen hrane, razseljevanja, begunske krize, kronične revščine, slabega upravljanja in zaradi konfliktov vse slabših razmer na področju varnosti in človekovih pravic;

| B. | ker ljudje, ki jih je prizadela politična kriza in kriza zaradi pomanjkanja hrane, živijo v izredni revščini, tako da ni zadoščeno njihovim osnovnim človeškim potrebam, socialne napetosti pa se povečujejo; ker so večina med njimi ženske brez kakršne koli zaščite, ki predstavljajo posebej ranljivo skupino; |
| --- | --- |

B.

ker ljudje, ki jih je prizadela politična kriza in kriza zaradi pomanjkanja hrane, živijo v izredni revščini, tako da ni zadoščeno njihovim osnovnim človeškim potrebam, socialne napetosti pa se povečujejo; ker so večina med njimi ženske brez kakršne koli zaščite, ki predstavljajo posebej ranljivo skupino;

| C. | ker so države članice skupnosti ECOWAS v letu 2012 v primerjavi z letom 2011 zabeležile 9-odstotni upad v pridelavi žit, pri čemer se je pridelava žit v Sahelu zmanjšala za 26 %, v Čadu in Gambiji pa za 50 %; |
| --- | --- |

C.

ker so države članice skupnosti ECOWAS v letu 2012 v primerjavi z letom 2011 zabeležile 9-odstotni upad v pridelavi žit, pri čemer se je pridelava žit v Sahelu zmanjšala za 26 %, v Čadu in Gambiji pa za 50 %;

| D. | ker je po podatkih Združenih narodov zaradi suše in konfliktov na območju Sahela v zahodni Afriki prizadetih 18 milijonov ljudi, leta 2011 je zaradi podhranjenosti umrlo več kot 200 000 otrok, milijon otrok pa je danes ogroženih zaradi hude akutne podhranjenosti, |
| --- | --- |

D.

ker je po podatkih Združenih narodov zaradi suše in konfliktov na območju Sahela v zahodni Afriki prizadetih 18 milijonov ljudi, leta 2011 je zaradi podhranjenosti umrlo več kot 200 000 otrok, milijon otrok pa je danes ogroženih zaradi hude akutne podhranjenosti,

| E. | ker nestabilnost države, slabo upravljanje in korupcija v državah Sahela, skupaj z gospodarsko nerazvitostjo, ki povzroča kronično revščino, predstavljajo idealno okolje za teroristične skupine, trgovino z drogami in ljudmi, piratstvo, trgovino z orožjem, pranje denarja, nezakonito priseljevanje, mreže organiziranega kriminala, vse skupaj pa destabilizira to regijo in negativno vpliva tudi na sosednje; |
| --- | --- |

E.

ker nestabilnost države, slabo upravljanje in korupcija v državah Sahela, skupaj z gospodarsko nerazvitostjo, ki povzroča kronično revščino, predstavljajo idealno okolje za teroristične skupine, trgovino z drogami in ljudmi, piratstvo, trgovino z orožjem, pranje denarja, nezakonito priseljevanje, mreže organiziranega kriminala, vse skupaj pa destabilizira to regijo in negativno vpliva tudi na sosednje;

| F. | ker se v regiji zaskrbljujoče krepijo povezave med preprodajalci z drogami v Latinski Ameriki in v državah zahodne in centralne Afrike in ker ta regija sedaj pomeni glavno tranzitno pot za pošiljke drog v Evropo, ki predstavlja več kot 25 % svetovne porabe kokaina; ker mora biti zaradi tega dogajanja Evropska unija bolj navzoča; |
| --- | --- |

F.

ker se v regiji zaskrbljujoče krepijo povezave med preprodajalci z drogami v Latinski Ameriki in v državah zahodne in centralne Afrike in ker ta regija sedaj pomeni glavno tranzitno pot za pošiljke drog v Evropo, ki predstavlja več kot 25 % svetovne porabe kokaina; ker mora biti zaradi tega dogajanja Evropska unija bolj navzoča;

| G. | ker konflikti v Libiji in Maliju s tisoči razseljenih oseb in ljudmi, ki migrirajo v Burkino Faso, Niger in Mavretanijo, negativno vplivajo na varnostne razmere v tej regiji, ki trpi zaradi izredno slabe oskrbe s hrano, pomanjkanja vode, naraščajočega kriminala in velike nestabilnosti; |
| --- | --- |

G.

ker konflikti v Libiji in Maliju s tisoči razseljenih oseb in ljudmi, ki migrirajo v Burkino Faso, Niger in Mavretanijo, negativno vplivajo na varnostne razmere v tej regiji, ki trpi zaradi izredno slabe oskrbe s hrano, pomanjkanja vode, naraščajočega kriminala in velike nestabilnosti;

| H. | ker je zaradi libijskega konflikta na območju Sahela in Sahare prišlo do širjenja velikih količin orožja ter nenadnega dotoka težkega orožja, ki v rokah različnih terorističnih in kriminalnih skupin ter preprodajalcev z drogami, ki jih je v regiji veliko, resno ogroža varnost in stabilnost celotne podregije; |
| --- | --- |

H.

ker je zaradi libijskega konflikta na območju Sahela in Sahare prišlo do širjenja velikih količin orožja ter nenadnega dotoka težkega orožja, ki v rokah različnih terorističnih in kriminalnih skupin ter preprodajalcev z drogami, ki jih je v regiji veliko, resno ogroža varnost in stabilnost celotne podregije;

| I. | ker so nekdanji borci, ki se iz Libije vračajo v Niger, Čad, Mali in Mavretanijo z velikimi količinami orožja in streliva, potencialni rekruti za uporniška gibanja, skupine, povezane z Al Kajdo v islamskem Magrebu, ter kriminalne združbe in prispevajo k destabilizaciji te regije kot celote; |
| --- | --- |

I.

ker so nekdanji borci, ki se iz Libije vračajo v Niger, Čad, Mali in Mavretanijo z velikimi količinami orožja in streliva, potencialni rekruti za uporniška gibanja, skupine, povezane z Al Kajdo v islamskem Magrebu, ter kriminalne združbe in prispevajo k destabilizaciji te regije kot celote;

| J. | ob upoštevanju tradicije strpnosti, solidarnosti in spoštovanja človeške osebe, ki jo spoštuje islam v tej regiji; |
| --- | --- |

J.

ob upoštevanju tradicije strpnosti, solidarnosti in spoštovanja človeške osebe, ki jo spoštuje islam v tej regiji;

| K. | ker imajo pomanjkanje pomembnejšega socialno-ekonomskega razvoja, nepoštena razdelitev virov, visoka stopnja brezposelnosti med mladimi, kronična revščina, nezanesljiva zaposlitev in socialna prikrajšanost brez obetov za prihodnost pomembno vlogo pri novačenju mladih v teroristične skupine; |
| --- | --- |

K.

ker imajo pomanjkanje pomembnejšega socialno-ekonomskega razvoja, nepoštena razdelitev virov, visoka stopnja brezposelnosti med mladimi, kronična revščina, nezanesljiva zaposlitev in socialna prikrajšanost brez obetov za prihodnost pomembno vlogo pri novačenju mladih v teroristične skupine;

| L. | ker krepitev uporniških skupin, kot je Boko Haram v Čadu in Nigeriji, ogroža stabilnost na celotnem območju Sahela; |
| --- | --- |

L.

ker krepitev uporniških skupin, kot je Boko Haram v Čadu in Nigeriji, ogroža stabilnost na celotnem območju Sahela;

| M. | ker to dogajanje, skupaj s ponovno okrepitvijo gibanja Tuaregov za samostojnost v državah, kot sta Mali in Niger, ogroža stabilnost in ozemeljsko celovitost držav na območju Sahela in Sahare, zlasti Mavretanije in Burkine Faso; |
| --- | --- |

M.

ker to dogajanje, skupaj s ponovno okrepitvijo gibanja Tuaregov za samostojnost v državah, kot sta Mali in Niger, ogroža stabilnost in ozemeljsko celovitost držav na območju Sahela in Sahare, zlasti Mavretanije in Burkine Faso;

| N. | ker obstajajo priznane povezave med terorističnimi skupinami na območju Sahela in Sahare ter preprodajalci z drogami, orožjem, cigaretami in ljudmi; ker je bilo zlasti v zadnjih letih ugrabljenih več Evropejcev, ki so bili zadržani kot talci; |
| --- | --- |

N.

ker obstajajo priznane povezave med terorističnimi skupinami na območju Sahela in Sahare ter preprodajalci z drogami, orožjem, cigaretami in ljudmi; ker je bilo zlasti v zadnjih letih ugrabljenih več Evropejcev, ki so bili zadržani kot talci;

| O. | ker se je proti terorizmu v Sahelu deloma treba boriti z dejavno politiko za spodbujanje razvoja, socialne pravičnosti, pravne države in vključevanja; ker je treba lokalnemu prebivalstvu ponuditi ekonomske možnosti, ki bodo predstavljale alternativo kriminalnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

O.

ker se je proti terorizmu v Sahelu deloma treba boriti z dejavno politiko za spodbujanje razvoja, socialne pravičnosti, pravne države in vključevanja; ker je treba lokalnemu prebivalstvu ponuditi ekonomske možnosti, ki bodo predstavljale alternativo kriminalnemu gospodarstvu;

| P. | ker je sahelski lok osrednje območje med podsaharsko Afriko in Evropo in ker so razmere v pasu Sahela in Sahare bistveno varnostno vprašanje za Afriko in Evropo; |
| --- | --- |

P.

ker je sahelski lok osrednje območje med podsaharsko Afriko in Evropo in ker so razmere v pasu Sahela in Sahare bistveno varnostno vprašanje za Afriko in Evropo;

| Q. | ker bi bilo treba mobilizirati vse mednarodne, regionalne in nacionalne zainteresirane strani, da bi okrepili boj proti terorizmu in varnost v tej regiji, tudi s strukturiranim dialogom; |
| --- | --- |

Q.

ker bi bilo treba mobilizirati vse mednarodne, regionalne in nacionalne zainteresirane strani, da bi okrepili boj proti terorizmu in varnost v tej regiji, tudi s strukturiranim dialogom;

| R. | ker strategija EU prepoznava Mavretanijo, Mali in Niger kot osrednje države Sahela ter navaja, da sta pomanjkanje vladnih zmogljivosti in sistemska revščina dinamiki, ki se vzajemno krepita; |
| --- | --- |

R.

ker strategija EU prepoznava Mavretanijo, Mali in Niger kot osrednje države Sahela ter navaja, da sta pomanjkanje vladnih zmogljivosti in sistemska revščina dinamiki, ki se vzajemno krepita;

| S. | ob upoštevanju resnih posledic pomanjkanja varnosti za gospodarstvo te regije, zlasti za sektorja rudarstva in turizma, za njen razvoj in ustvarjanje delovnih mest; ker je bila posledica slabših varnostnih razmer prekinitev tekočih razvojnih projektov v mnogih državah te podregije, zaradi česar je veliko mladih ostalo brez službe, njihova ranljivost pa bi lahko koristila terorističnim in kriminalnim skupinam; |
| --- | --- |

S.

ob upoštevanju resnih posledic pomanjkanja varnosti za gospodarstvo te regije, zlasti za sektorja rudarstva in turizma, za njen razvoj in ustvarjanje delovnih mest; ker je bila posledica slabših varnostnih razmer prekinitev tekočih razvojnih projektov v mnogih državah te podregije, zaradi česar je veliko mladih ostalo brez službe, njihova ranljivost pa bi lahko koristila terorističnim in kriminalnim skupinam;

| 1. | je zelo zaskrbljen zaradi poslabšanja varnostnih razmer na območju Sahela in poziva EU, naj tesno sodeluje z oblastmi in parlamenti držav te regije, civilno družbo ter regionalnimi in mednarodnimi organi, vključno z Afriško unijo in skupnostjo ECOWAS, da bi celovito obravnavala osnovne politične, gospodarske, socialne in okoljske vzroke revščine, podprla gospodarski razvoj, dobro upravljanje ter izboljšan dostop do bistvene infrastrukture in storitev za lokalno prebivalstvo, pomagala utrditi državne institucije, pravosodje, policijo in carino, da bi s tem okrepili varnost in pravno državo v tej regiji; |
| --- | --- |

1.

je zelo zaskrbljen zaradi poslabšanja varnostnih razmer na območju Sahela in poziva EU, naj tesno sodeluje z oblastmi in parlamenti držav te regije, civilno družbo ter regionalnimi in mednarodnimi organi, vključno z Afriško unijo in skupnostjo ECOWAS, da bi celovito obravnavala osnovne politične, gospodarske, socialne in okoljske vzroke revščine, podprla gospodarski razvoj, dobro upravljanje ter izboljšan dostop do bistvene infrastrukture in storitev za lokalno prebivalstvo, pomagala utrditi državne institucije, pravosodje, policijo in carino, da bi s tem okrepili varnost in pravno državo v tej regiji;

| 2. | odločno obsoja poskuse prevzema oblasti s silo, vsa dejanja terorizma, plenjenje bolnišnic, šol, agencij za pomoč in vladnih stavb, vse oblike krutega in nečloveškega kaznovanja, povezano z uporabo šeriatskega prava, vojne zločine, ugrabitve in resne kršitve človekovih pravic prebivalstva Malija, zlasti v severnih območjih pod nadzorom upornikov, ter poziva malijske oblasti in tuareško gibanje za osvoboditev, naj s konstruktivnim dialogom dosežejo miroljubno in trajno rešitev; |
| --- | --- |

2.

odločno obsoja poskuse prevzema oblasti s silo, vsa dejanja terorizma, plenjenje bolnišnic, šol, agencij za pomoč in vladnih stavb, vse oblike krutega in nečloveškega kaznovanja, povezano z uporabo šeriatskega prava, vojne zločine, ugrabitve in resne kršitve človekovih pravic prebivalstva Malija, zlasti v severnih območjih pod nadzorom upornikov, ter poziva malijske oblasti in tuareško gibanje za osvoboditev, naj s konstruktivnim dialogom dosežejo miroljubno in trajno rešitev;

| 3. | obsoja zlasti grozodejstva, zagrešena nad civilnim prebivalstvom, ki so bila usmerjena bolj proti ženskam in otrokom kot drugim žrtvam, ter zlasti obsoja uporabo ugrabitev in posilstva kot orožja v vojni; |
| --- | --- |

3.

obsoja zlasti grozodejstva, zagrešena nad civilnim prebivalstvom, ki so bila usmerjena bolj proti ženskam in otrokom kot drugim žrtvam, ter zlasti obsoja uporabo ugrabitev in posilstva kot orožja v vojni;

| 4. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj pospeši izvajanje različnih delov strategije EU za varnost in razvoj Sahela; podpira zavezanost Sveta prispevanju k razvoju miroljubne in stabilne regije, kjer bo zagotovljena samooskrba s hrano; |
| --- | --- |

4.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj pospeši izvajanje različnih delov strategije EU za varnost in razvoj Sahela; podpira zavezanost Sveta prispevanju k razvoju miroljubne in stabilne regije, kjer bo zagotovljena samooskrba s hrano;

| 5. | opominja, da je izboljšanje varnostnih razmer bistveno za gospodarsko rast in zmanjšanje revščine v regiji, saj sta varnost in razvoj tesno medsebojno povezana; zato poziva EU, naj oblikuje instrumente za povečanje varnosti v tej regiji, zlasti z osredotočenjem na gradnjo zmogljivosti v zadevnih državah ter na spodbujanje in krepitev celovitega dialoga med glavnimi regionalnimi akterji; |
| --- | --- |

5.

opominja, da je izboljšanje varnostnih razmer bistveno za gospodarsko rast in zmanjšanje revščine v regiji, saj sta varnost in razvoj tesno medsebojno povezana; zato poziva EU, naj oblikuje instrumente za povečanje varnosti v tej regiji, zlasti z osredotočenjem na gradnjo zmogljivosti v zadevnih državah ter na spodbujanje in krepitev celovitega dialoga med glavnimi regionalnimi akterji;

| 6. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pri izvajanju strategije EU za varnost in razvoj Sahela (ki je osredotočena na štiri skupine ukrepov, in sicer na razvoj, dobro upravljanje in notranje reševanje sporov, politične in diplomatske ukrepe, varnost in pravno državo ter ukrepe za preprečevanje nasilnega ekstremizma in radikalizacije) kot prevladujoče načelo sprejmeta povezovanje varnosti z razvojnimi potrebami, zlasti prehransko varnostjo; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pri izvajanju strategije EU za varnost in razvoj Sahela (ki je osredotočena na štiri skupine ukrepov, in sicer na razvoj, dobro upravljanje in notranje reševanje sporov, politične in diplomatske ukrepe, varnost in pravno državo ter ukrepe za preprečevanje nasilnega ekstremizma in radikalizacije) kot prevladujoče načelo sprejmeta povezovanje varnosti z razvojnimi potrebami, zlasti prehransko varnostjo;

| 7. | pozdravlja protiteroristični program za Sahel, zahodnoafriški informacijski sistem, mirovni in varnostni projekt skupnosti ECOWAS ter njen akcijski načrt glede drog in kriminala, ki so bili sprejeti v okviru strategije EU za varnost in razvoj Sahela, pa tudi regionalne pobude, kot so pobude Afriškega centra za raziskovanje terorizma glede zmogljivosti nacionalnih pravnih sistemov za odziv na terorizem; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja protiteroristični program za Sahel, zahodnoafriški informacijski sistem, mirovni in varnostni projekt skupnosti ECOWAS ter njen akcijski načrt glede drog in kriminala, ki so bili sprejeti v okviru strategije EU za varnost in razvoj Sahela, pa tudi regionalne pobude, kot so pobude Afriškega centra za raziskovanje terorizma glede zmogljivosti nacionalnih pravnih sistemov za odziv na terorizem;

| 8. | meni, da bi morala strategija EU za varnost in razvoj Sahela ob tem, da zagotavlja pozitivne rezultate, obravnavati tveganje razdrobljenosti ter izboljšati usklajevanje ukrepov, ki jih EU sprejema v okviru različnih instrumentov za obravnavo vprašanj, povezanih s Sahelom; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi morala strategija EU za varnost in razvoj Sahela ob tem, da zagotavlja pozitivne rezultate, obravnavati tveganje razdrobljenosti ter izboljšati usklajevanje ukrepov, ki jih EU sprejema v okviru različnih instrumentov za obravnavo vprašanj, povezanih s Sahelom;

| 9. | poziva Svet in države članice, naj mobilizirajo vsa razpoložljiva sredstva za spodbujanje varnosti in razvoja na območju Sahela in Sahare v sodelovanju z državami te regije, Združenimi narodi in drugimi mednarodnimi partnerji; |
| --- | --- |

9.

poziva Svet in države članice, naj mobilizirajo vsa razpoložljiva sredstva za spodbujanje varnosti in razvoja na območju Sahela in Sahare v sodelovanju z državami te regije, Združenimi narodi in drugimi mednarodnimi partnerji;

| 10. | pozdravlja zahodnoafriški paket skupnosti v višini 80 milijonov USD za odziv na nujno krizo na območju Sahela in povečanje humanitarne pomoči EU območju Sahela s 45 milijonov EUR na več kot 120 milijonov EUR od začetka leta 2012 ter poziva vse strani, naj zagotovijo, da bo ta pomoč koristila tistim, ki jo potrebujejo; istočasno poziva mednarodno skupnost, naj sprejme finančne ukrepe, potrebne za obravnavo prehranske krize in pomanjkanja varnosti v tej regiji; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja zahodnoafriški paket skupnosti v višini 80 milijonov USD za odziv na nujno krizo na območju Sahela in povečanje humanitarne pomoči EU območju Sahela s 45 milijonov EUR na več kot 120 milijonov EUR od začetka leta 2012 ter poziva vse strani, naj zagotovijo, da bo ta pomoč koristila tistim, ki jo potrebujejo; istočasno poziva mednarodno skupnost, naj sprejme finančne ukrepe, potrebne za obravnavo prehranske krize in pomanjkanja varnosti v tej regiji;

| 11. | poudarja, da je Sahel ena od regij, na katere najbolj vplivajo podnebne spremembe in izguba biotske raznolikosti, kar močno vpliva na kmetijstvo, kmetovalce in življenja lokalnih prebivalcev ter povečuje revščino in neenakost; pozdravlja ukrepe organizacije FAO, ki jih je sprejela v sodelovanju s Stalnim meddržavnim odborom za nadzor suše v Sahelu (CILSS), Mrežo sistemov za zgodnje opozarjanje na lakoto (FEWSNET), Svetovnim programom za hrano in vladami; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je Sahel ena od regij, na katere najbolj vplivajo podnebne spremembe in izguba biotske raznolikosti, kar močno vpliva na kmetijstvo, kmetovalce in življenja lokalnih prebivalcev ter povečuje revščino in neenakost; pozdravlja ukrepe organizacije FAO, ki jih je sprejela v sodelovanju s Stalnim meddržavnim odborom za nadzor suše v Sahelu (CILSS), Mrežo sistemov za zgodnje opozarjanje na lakoto (FEWSNET), Svetovnim programom za hrano in vladami;

| 12. | poziva EU, naj pri usklajevanju z drugimi donatorji prevzame odločno vodilno vlogo, nemudoma ukrepa in s tem prepreči, da bi kriza na območju Sahela postala katastrofa, saj bodo humanitarne razmere po pričakovanjih ostale kritične vsaj do glavne žetve jeseni; |
| --- | --- |

12.

poziva EU, naj pri usklajevanju z drugimi donatorji prevzame odločno vodilno vlogo, nemudoma ukrepa in s tem prepreči, da bi kriza na območju Sahela postala katastrofa, saj bodo humanitarne razmere po pričakovanjih ostale kritične vsaj do glavne žetve jeseni;

| 13. | je prepričan, da je za mednarodno skupnost srednje- in dolgoročno nujno osredotočiti ukrepe na krepitev zmožnosti tamkajšnjih prebivalcev za obvladovanje prihodnjih suš in drugih pretresov, da bi zmanjšala odvisnost od nujne pomoči, izboljšala strategije za odziv na lakoto ter se bojevala proti strukturnim ranljivostim in se s tem učinkoviteje spoprijela s težavo; |
| --- | --- |

13.

je prepričan, da je za mednarodno skupnost srednje- in dolgoročno nujno osredotočiti ukrepe na krepitev zmožnosti tamkajšnjih prebivalcev za obvladovanje prihodnjih suš in drugih pretresov, da bi zmanjšala odvisnost od nujne pomoči, izboljšala strategije za odziv na lakoto ter se bojevala proti strukturnim ranljivostim in se s tem učinkoviteje spoprijela s težavo;

| 14. | poziva EU in mednarodno skupnost, naj svoje dejavnosti osredotočita na prizadevanja za zaščito preživetja najranljivejših gospodinjstev, okrepitev odpornosti tistih, ki se ukvarjajo s pastirstvom, poljedelstvom/pastirstvom oziroma kmetovanjem, podporo upravljanju/ohranjanju naravnih virov, kot so voda, drevesa in zemlja, zagotavljanje celovite podpore za prehrano v sili najranljivejšim družinam in zlasti ženskam, krepitev zmanjševanja in upravljanja tveganja nesreč na lokalni, nacionalni in regionalni ravni, podporo usklajevanju in krepitvi upravljanja s sistemi za informacije o prehranski varnosti in zgodnje opozarjanje; |
| --- | --- |

14.

poziva EU in mednarodno skupnost, naj svoje dejavnosti osredotočita na prizadevanja za zaščito preživetja najranljivejših gospodinjstev, okrepitev odpornosti tistih, ki se ukvarjajo s pastirstvom, poljedelstvom/pastirstvom oziroma kmetovanjem, podporo upravljanju/ohranjanju naravnih virov, kot so voda, drevesa in zemlja, zagotavljanje celovite podpore za prehrano v sili najranljivejšim družinam in zlasti ženskam, krepitev zmanjševanja in upravljanja tveganja nesreč na lokalni, nacionalni in regionalni ravni, podporo usklajevanju in krepitvi upravljanja s sistemi za informacije o prehranski varnosti in zgodnje opozarjanje;

| 15. | je prepričan, da je nujno treba podpreti pobude za krepitev dialoga o privlačnosti terorizma in povečanje zmožnosti lokalnih skupnosti, da se ji bodo lahko uprle in jo odvrnile ter teroristom in drugim kriminalnim skupinam preprečile pridobivanje mladih, tudi s podporo zaposlovanju in usposabljanju mladih; |
| --- | --- |

15.

je prepričan, da je nujno treba podpreti pobude za krepitev dialoga o privlačnosti terorizma in povečanje zmožnosti lokalnih skupnosti, da se ji bodo lahko uprle in jo odvrnile ter teroristom in drugim kriminalnim skupinam preprečile pridobivanje mladih, tudi s podporo zaposlovanju in usposabljanju mladih;

| 16. | poziva države območja Sahela in Sahare, nove libijske oblasti in pristojne večstranske agencije, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaustavitev trgovanja z orožjem v tej regiji, tako da tam vzpostavijo primerne mehanizme za nadzor nad nacionalnimi mejami in njihovo zavarovanje, vključno z mehanizmom za zaustavitev trgovine z osebnim in lahkim orožjem, za izvajanje programov zbiranja in uničevanja nezakonitega osebnega in lahkega orožja ter uvajanje ukrepov za izmenjavo informacij in začetek skupnih varnostnih operacij v tej regiji; |
| --- | --- |

16.

poziva države območja Sahela in Sahare, nove libijske oblasti in pristojne večstranske agencije, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaustavitev trgovanja z orožjem v tej regiji, tako da tam vzpostavijo primerne mehanizme za nadzor nad nacionalnimi mejami in njihovo zavarovanje, vključno z mehanizmom za zaustavitev trgovine z osebnim in lahkim orožjem, za izvajanje programov zbiranja in uničevanja nezakonitega osebnega in lahkega orožja ter uvajanje ukrepov za izmenjavo informacij in začetek skupnih varnostnih operacij v tej regiji;

| 17. | pozdravlja vzpostavitev odbora za operacije združenih sil (CEMOC), ki so ga Alžirija, Mali, Mavretanija in Niger oblikovali za usklajevanje boja proti terorizmu, organiziranemu kriminalu in trgovini z drogami na območju Sahela in Sahare; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja vzpostavitev odbora za operacije združenih sil (CEMOC), ki so ga Alžirija, Mali, Mavretanija in Niger oblikovali za usklajevanje boja proti terorizmu, organiziranemu kriminalu in trgovini z drogami na območju Sahela in Sahare;

| 18. | poziva vso mednarodno skupnost in posebej EU, naj okrepita sodelovanje z državami območja Sahela in Sahare ter skupnostjo ECOWAS pri boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu v podregiji, zlasti s povečanjem sredstev, ki so na voljo odboru CEMOC; |
| --- | --- |

18.

poziva vso mednarodno skupnost in posebej EU, naj okrepita sodelovanje z državami območja Sahela in Sahare ter skupnostjo ECOWAS pri boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu v podregiji, zlasti s povečanjem sredstev, ki so na voljo odboru CEMOC;

| 19. | poziva, naj vsi ukrepi, sprejeti za boj proti terorizmu, upoštevajo mednarodne konvencije in protokole o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

19.

poziva, naj vsi ukrepi, sprejeti za boj proti terorizmu, upoštevajo mednarodne konvencije in protokole o človekovih pravicah;

| 20. | poudarja, da bi bilo treba sprejeti učinkovite ukrepe za prekinitev virov financiranja za teroriste in njihove sostorilce, ter poziva države te regije, naj sprejmejo ukrepe, ki jih zagovarja Urad Združenih narodov za droge in kriminal, in sicer reformo kazenskopravnih sistemov, sprejetje protikorupcijske zakonodaje, izboljšanje spremljanja trgovine z lahkim orožjem ter zamrznitev bančnih računov osumljencev; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi bilo treba sprejeti učinkovite ukrepe za prekinitev virov financiranja za teroriste in njihove sostorilce, ter poziva države te regije, naj sprejmejo ukrepe, ki jih zagovarja Urad Združenih narodov za droge in kriminal, in sicer reformo kazenskopravnih sistemov, sprejetje protikorupcijske zakonodaje, izboljšanje spremljanja trgovine z lahkim orožjem ter zamrznitev bančnih računov osumljencev;

| 21. | želi spomniti na ugrabitev dveh francoskih državljanov, švedskega državljana, nizozemskega državljana in južnoafričana z britanskim potnim listom ter umor nemškega državljana, ki se je upiral ugrabiteljem, 24. in 25. novembra 2011, ter ta dejanja obsoja; ugotavlja, da se je število talcev iz EU na območju Sahela povzpelo na 12, saj Al Kajda v islamskem Magrebu še vedno zadržuje španska državljana in italjanskega državljana, ki so bili oktobra 2011 ugrabljeni v zahodni Alžiriji, štiri francoske državljane, ugrabljene septembra 2010 v Nigru, ter švicarskega misijonarja, ugrabljenega 15. aprila 2012 v Timbuktuju; |
| --- | --- |

21.

želi spomniti na ugrabitev dveh francoskih državljanov, švedskega državljana, nizozemskega državljana in južnoafričana z britanskim potnim listom ter umor nemškega državljana, ki se je upiral ugrabiteljem, 24. in 25. novembra 2011, ter ta dejanja obsoja; ugotavlja, da se je število talcev iz EU na območju Sahela povzpelo na 12, saj Al Kajda v islamskem Magrebu še vedno zadržuje španska državljana in italjanskega državljana, ki so bili oktobra 2011 ugrabljeni v zahodni Alžiriji, štiri francoske državljane, ugrabljene septembra 2010 v Nigru, ter švicarskega misijonarja, ugrabljenega 15. aprila 2012 v Timbuktuju;

| 22. | upa, da bodo misije v okviru evropske varnostne in obrambne politike, za katere bo malijska vlada uradno zaprosila, pomagale državam te podregije pri učinkovitejšem nadzoru nad mejami in zlasti pri boju proti trgovini z orožjem, drogami in ljudmi; |
| --- | --- |

22.

upa, da bodo misije v okviru evropske varnostne in obrambne politike, za katere bo malijska vlada uradno zaprosila, pomagale državam te podregije pri učinkovitejšem nadzoru nad mejami in zlasti pri boju proti trgovini z orožjem, drogami in ljudmi;

| 23. | pozdravlja ukrepe skupnosti ECOWAS, Afriške unije, Združenih narodov in sosednjih držav za pomoč Maliju pri hitri ponovni vzpostavitvi ustavnega reda ter za začetek konkretnih ukrepov za zaščito njegove suverenosti, enotnosti in ozemeljske celovitosti; je seznanjen z zaključki konference z dni 14. in 15. aprila 2012 v Ouagadougouju, ki jo je gostil predsednik Burkine Faso Blaise Compaoré, posrednik, ki ga je imenovala skupnost ECOWAS, in upa, da bosta časovni načrt in podrobna ureditev tranzicije čim prej nadalje pojasnjena; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja ukrepe skupnosti ECOWAS, Afriške unije, Združenih narodov in sosednjih držav za pomoč Maliju pri hitri ponovni vzpostavitvi ustavnega reda ter za začetek konkretnih ukrepov za zaščito njegove suverenosti, enotnosti in ozemeljske celovitosti; je seznanjen z zaključki konference z dni 14. in 15. aprila 2012 v Ouagadougouju, ki jo je gostil predsednik Burkine Faso Blaise Compaoré, posrednik, ki ga je imenovala skupnost ECOWAS, in upa, da bosta časovni načrt in podrobna ureditev tranzicije čim prej nadalje pojasnjena;

| 24. | poziva EU in njene države članice, naj posebno pozornost namenijo položaju žensk in deklet na območju Sahela ter sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihove zaščite pred vsako vrsto nasilja in pred kršitvami njihovih človekovih pravic; |
| --- | --- |

24.

poziva EU in njene države članice, naj posebno pozornost namenijo položaju žensk in deklet na območju Sahela ter sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihove zaščite pred vsako vrsto nasilja in pred kršitvami njihovih človekovih pravic;

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnima sekretarjema Združenih narodov in Afriške unije, skupnosti ECOWAS in državam članicam EU. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnima sekretarjema Združenih narodov in Afriške unije, skupnosti ECOWAS in državam članicam EU.

---

(1)  Dokument 09009/2012.

(2)  Dokument 08067/2012.

(3)  S/2012/42.

(4)  SC/10590.

(5)  SC/10592.

(6)  SC/10600.

(7)  SC/10603.

(8)  UL C 327, 10.11.2011, str. 38.

(9)  UL C 145, 23.5.2012, str. 34.

(10)  Dokument 14361/2010.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0141.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/99 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/99

---

Četrtek, 14. junij 2012Primeri nekaznovanja na Filipinih

P7_TA(2012)0264

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o primerih nekaznovanja na Filipinih (2012/2681(RSP))

2013/C 332 E/20

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter dodatnega protokola, katerih podpisnica je država Filipini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter dodatnega protokola, katerih podpisnica je država Filipini,

| — | ob upoštevanju nacionalnega strateškega dokumenta Komisije za obdobje 2007–2013 za Filipine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalnega strateškega dokumenta Komisije za obdobje 2007–2013 za Filipine,

| — | ob upoštevanju finančnega sporazuma za podporni program za pravosodje EU–Filipini, podpisanega oktobra 2009, ki naj bi pospešil sodne postopke proti storilcem izvensodnih ubojev, in novega programa "Pravica za vse", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju finančnega sporazuma za podporni program za pravosodje EU–Filipini, podpisanega oktobra 2009, ki naj bi pospešil sodne postopke proti storilcem izvensodnih ubojev, in novega programa "Pravica za vse",

| — | ob upoštevanju dejstva, da je država Filipini nedavno ratificirala Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča in Opcijskega protokola h Konvenciji proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju (MOPPM), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je država Filipini nedavno ratificirala Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča in Opcijskega protokola h Konvenciji proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju (MOPPM),

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine OZN za splošni redni pregled o Filipinih z dne 31. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine OZN za splošni redni pregled o Filipinih z dne 31. maja 2012,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 24. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 24. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Filipinih, zlasti resolucije z dne 21. januarja 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Filipinih, zlasti resolucije z dne 21. januarja 2010 (1),

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je Esmail Amil Enog, uslužbenec družine Ampatuan iz Maguindanaa, marca 2012 izginil, potem ko je pred sodiščem pričal, da je pripadnike oborožene milice vozil do mesta, na katerem je bilo leta 2009 umorjenih 57 žrtev; ker so 31. maja 2012 našli ostanke njegovega trupla, na katerih so bile sledi mučenja; |
| --- | --- |

A.

ker je Esmail Amil Enog, uslužbenec družine Ampatuan iz Maguindanaa, marca 2012 izginil, potem ko je pred sodiščem pričal, da je pripadnike oborožene milice vozil do mesta, na katerem je bilo leta 2009 umorjenih 57 žrtev; ker so 31. maja 2012 našli ostanke njegovega trupla, na katerih so bile sledi mučenja;

| B. | ker so bili vodilni člani družine Ampatuan, obtoženi organiziranja poboja v Maguindanau, po dogodkih 23. novembra 2009 aretirani, premoženje in bančni računi 28 pripadnikov klana pa zamrznjeni, kar je poteza brez primere; |
| --- | --- |

B.

ker so bili vodilni člani družine Ampatuan, obtoženi organiziranja poboja v Maguindanau, po dogodkih 23. novembra 2009 aretirani, premoženje in bančni računi 28 pripadnikov klana pa zamrznjeni, kar je poteza brez primere;

| C. | ker se je 8. septembra 2010 v Manili začelo sojenje osebam, obtoženim poboja v Maguindanau; ker proti Andalu Ampatuanu in nekaterim njegovim sinovom poteka sodni postopek zaradi poboja, vendar je približno 100 osumljencev še vedno na prostosti; |
| --- | --- |

C.

ker se je 8. septembra 2010 v Manili začelo sojenje osebam, obtoženim poboja v Maguindanau; ker proti Andalu Ampatuanu in nekaterim njegovim sinovom poteka sodni postopek zaradi poboja, vendar je približno 100 osumljencev še vedno na prostosti;

| D. | ker je Esmail Enog tretja žrtev, ki je bila ubita od začetka sojenja leta 2010, in ker so sorodniki drugih žrtev poročali, da so tarča napadov, groženj, podkupovanja in nadlegovanja; |
| --- | --- |

D.

ker je Esmail Enog tretja žrtev, ki je bila ubita od začetka sojenja leta 2010, in ker so sorodniki drugih žrtev poročali, da so tarča napadov, groženj, podkupovanja in nadlegovanja;

| E. | ker brutalna smrt Esmaila Enoga jasno kaže, da je v državi še vedno živ duh nekaznovanja, ki je spodbudil poboj v Maguindanau; |
| --- | --- |

E.

ker brutalna smrt Esmaila Enoga jasno kaže, da je v državi še vedno živ duh nekaznovanja, ki je spodbudil poboj v Maguindanau;

| F. | ker mednarodni tisk poroča, da so bili v letu 2012 ubiti štirje novinarji in da so Filipini po mnenju organizacij, ki spremljajo razmere na področju človekovih pravic, za medije nevarna država; |
| --- | --- |

F.

ker mednarodni tisk poroča, da so bili v letu 2012 ubiti štirje novinarji in da so Filipini po mnenju organizacij, ki spremljajo razmere na področju človekovih pravic, za medije nevarna država;

| G. | ker je število izvensodnih ubojev in prisilnih izginotij precej znižalo, odkar je oblast prevzel predsednik Benigno Aquino III; ker pa je zmožnost vlade, da bi se učinkovito borila proti splošno razširjenemu nekaznovanju storilcev takih dejanj in da bi uspešno obravnavala politično motivirano nasilje v državi, še vedno nezadostna; |
| --- | --- |

G.

ker je število izvensodnih ubojev in prisilnih izginotij precej znižalo, odkar je oblast prevzel predsednik Benigno Aquino III; ker pa je zmožnost vlade, da bi se učinkovito borila proti splošno razširjenemu nekaznovanju storilcev takih dejanj in da bi uspešno obravnavala politično motivirano nasilje v državi, še vedno nezadostna;

| H. | ker se je po podatkih organizacij za človekove pravice od več sto primerov izvensodnih pobojev v zadnjem desetletju uspešno sodilo zgolj v sedmih primerih z 11 obtoženci, po nastopu predsednika Aquina pa niti enemu; |
| --- | --- |

H.

ker se je po podatkih organizacij za človekove pravice od več sto primerov izvensodnih pobojev v zadnjem desetletju uspešno sodilo zgolj v sedmih primerih z 11 obtoženci, po nastopu predsednika Aquina pa niti enemu;

| I. | ker je po poboju v Maguindanau vlada ustanovila neodvisno komisijo proti zasebnim vojskam, ki naj bi razpustila zasebne milice, vendar komisija še ni dosegla konkretnih rezultatov; |
| --- | --- |

I.

ker je po poboju v Maguindanau vlada ustanovila neodvisno komisijo proti zasebnim vojskam, ki naj bi razpustila zasebne milice, vendar komisija še ni dosegla konkretnih rezultatov;

| J. | ker je v skladu s poročilom neodvisne komisije proti zasebnim vojskam iz maja 2011 v državi vsaj 72 dejavnih zasebnih oboroženih skupin; |
| --- | --- |

J.

ker je v skladu s poročilom neodvisne komisije proti zasebnim vojskam iz maja 2011 v državi vsaj 72 dejavnih zasebnih oboroženih skupin;

| K. | ker so v najnovejšem splošnem rednem pregledu o Filipinih ponovno poudarjena priporočila iz leta 2008: nekaznovanost za izvensodne poboje, prisilna izginotja in mučenje se morajo končati, odgovornim pa je treba soditi; prizadevanja za popolno prepoved primerov mučenja, izvensodnih pobojev in prisilnih izginotij se morajo okrepiti; nekaznovanost je treba končati, storilcem pa soditi; novinarjem ter zagovornikom človekovih pravic je treba zagotoviti ustrezno zaščito; |
| --- | --- |

K.

ker so v najnovejšem splošnem rednem pregledu o Filipinih ponovno poudarjena priporočila iz leta 2008: nekaznovanost za izvensodne poboje, prisilna izginotja in mučenje se morajo končati, odgovornim pa je treba soditi; prizadevanja za popolno prepoved primerov mučenja, izvensodnih pobojev in prisilnih izginotij se morajo okrepiti; nekaznovanost je treba končati, storilcem pa soditi; novinarjem ter zagovornikom človekovih pravic je treba zagotoviti ustrezno zaščito;

| L. | ker je senat Filipinov junija 2011 sprejel akt o prisilnih ali neprostovoljnih izginotjih, predstavniški dom pa maja 2012; |
| --- | --- |

L.

ker je senat Filipinov junija 2011 sprejel akt o prisilnih ali neprostovoljnih izginotjih, predstavniški dom pa maja 2012;

| 1. | ostro obsoja umor tretje priče poboja v Maguindanau in štirih novinarjev ter izraža solidarnost z družinami umrlih; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja umor tretje priče poboja v Maguindanau in štirih novinarjev ter izraža solidarnost z družinami umrlih;

| 2. | izraža resno zaskrbljenost glede sodne neodvisnosti in počasnih obsodb za kršitve človekovih pravic v državi in poziva k takojšnji neodvisni preiskavi nedavnih primerov umorov; |
| --- | --- |

2.

izraža resno zaskrbljenost glede sodne neodvisnosti in počasnih obsodb za kršitve človekovih pravic v državi in poziva k takojšnji neodvisni preiskavi nedavnih primerov umorov;

| 3. | poziva vlado Filipinov, naj sprejme dodatne ukrepe, da bi se odpravila praksa nekaznovanja za izvensodne poboje, prisilna izginotja in mučenje, odgovornim, tudi storilcem poboja v Maguindanau, ki so še vedno na prostosti, pa bi se sodilo; nadalje poziva k izpustitvi vseh izginulih, ki so še vedno v ujetništvu, ter k pojasnitvi vseh drugih nerešenih primerov; |
| --- | --- |

3.

poziva vlado Filipinov, naj sprejme dodatne ukrepe, da bi se odpravila praksa nekaznovanja za izvensodne poboje, prisilna izginotja in mučenje, odgovornim, tudi storilcem poboja v Maguindanau, ki so še vedno na prostosti, pa bi se sodilo; nadalje poziva k izpustitvi vseh izginulih, ki so še vedno v ujetništvu, ter k pojasnitvi vseh drugih nerešenih primerov;

| 4. | pozdravlja obtožnico proti 196 osebam v zvezi s pobojem v Maguindanau in obžaluje, da sojenje še ni resno napredovalo; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja obtožnico proti 196 osebam v zvezi s pobojem v Maguindanau in obžaluje, da sojenje še ni resno napredovalo;

| 5. | poziva vlado Filipinov, naj ratificira Mednarodno konvencijo o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem in naj uzakoni akt o prisilnih ali neprostovoljnih izginotjih; |
| --- | --- |

5.

poziva vlado Filipinov, naj ratificira Mednarodno konvencijo o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem in naj uzakoni akt o prisilnih ali neprostovoljnih izginotjih;

| 6. | poziva vlado Filipinov, naj zagotovi ustrezno zaščito zagovornikov človekovih pravic, sindikalistov in novinarjev, naj učinkovito preišče in sodno preganja napade na novinarje ter naj v nacionalno zakonodajo uvede učinkovit zakon, ki bo prepovedoval taka dejanja in nalagal kazenske sankcije; |
| --- | --- |

6.

poziva vlado Filipinov, naj zagotovi ustrezno zaščito zagovornikov človekovih pravic, sindikalistov in novinarjev, naj učinkovito preišče in sodno preganja napade na novinarje ter naj v nacionalno zakonodajo uvede učinkovit zakon, ki bo prepovedoval taka dejanja in nalagal kazenske sankcije;

| 7. | poziva državne organe, naj v okviru komisije za človekove pravice ustanovijo poseben program za žrtve in njihovo zaščito, v katerega bodo v primerih hudih kršitev človekovih pravic vključene tudi družine žrtev, zlasti kadar so domnevni storilci vojaki, policisti ali državni uslužbenci; |
| --- | --- |

7.

poziva državne organe, naj v okviru komisije za človekove pravice ustanovijo poseben program za žrtve in njihovo zaščito, v katerega bodo v primerih hudih kršitev človekovih pravic vključene tudi družine žrtev, zlasti kadar so domnevni storilci vojaki, policisti ali državni uslužbenci;

| 8. | izraža zaskrbljenost, ker se priprti osumljenci mučijo in se z njimi slabo ravna, tovrstno ravnanje pa je splošno razširjeno; poziva organe Filipinov, naj okrepijo prizadevanja za strog boj proti kršitvam nacionalnega akta proti terorizmu iz leta 2009; |
| --- | --- |

8.

izraža zaskrbljenost, ker se priprti osumljenci mučijo in se z njimi slabo ravna, tovrstno ravnanje pa je splošno razširjeno; poziva organe Filipinov, naj okrepijo prizadevanja za strog boj proti kršitvam nacionalnega akta proti terorizmu iz leta 2009;

| 9. | poziva vlado, naj nemudoma prepove in razpusti paravojaške sile (tudi kadar tovrstne dejavnosti nadzoruje vojaško poveljstvo) in lokalne milice ter naj vzpostavi popoln vojaški in policijski nadzor nad oboroženimi civilnimi enotami, zlasti nad geografskimi enotami civilnih oboroženih sil in organizacijami civilnih prostovoljcev; |
| --- | --- |

9.

poziva vlado, naj nemudoma prepove in razpusti paravojaške sile (tudi kadar tovrstne dejavnosti nadzoruje vojaško poveljstvo) in lokalne milice ter naj vzpostavi popoln vojaški in policijski nadzor nad oboroženimi civilnimi enotami, zlasti nad geografskimi enotami civilnih oboroženih sil in organizacijami civilnih prostovoljcev;

| 10. | poziva vlado, naj sprejme konkretne ukrepe za uresničevanje priporočil Filipinom iz nedavnega splošnega rednega pregleda; poziva vlado, naj nemudoma umakne odlok št. 546, da bi se prepovedale zasebne vojske; |
| --- | --- |

10.

poziva vlado, naj sprejme konkretne ukrepe za uresničevanje priporočil Filipinom iz nedavnega splošnega rednega pregleda; poziva vlado, naj nemudoma umakne odlok št. 546, da bi se prepovedale zasebne vojske;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da je država Filipini dne 30. avgusta 2011 ratificirala Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča in dne 17. aprila 2012 izbirni protokol Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da je država Filipini dne 30. avgusta 2011 ratificirala Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča in dne 17. aprila 2012 izbirni protokol Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju,

| 12. | pozdravlja pomembne korake filipinske vlade pri prizadevanjih za preprečitev ubojev in privedbo storilcev pred sodišče ter vzpostavitev projektne skupine zavzetih tožilcev, ki se ukvarja z izvensodnimi poboji in prisilnimi izginotji; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja pomembne korake filipinske vlade pri prizadevanjih za preprečitev ubojev in privedbo storilcev pred sodišče ter vzpostavitev projektne skupine zavzetih tožilcev, ki se ukvarja z izvensodnimi poboji in prisilnimi izginotji;

| 13. | pozdravlja uspešno izvajanje programa EPJUST in nov program EU-Filipini za podporo pravosodja "Pravica za vse", ki se bo kmalu začel izvajati in bo v obdobju 2012–2015 namenil 10 milijonov EUR za spodbujanje pravičnega dostopa do sodišča in učinkovito uveljavljanje pravic za vse državljane, zlasti za ženske, otroke, manjšine in avtohtono prebivalstvo ter zagovornike človekovih pravic in socialne aktiviste; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja uspešno izvajanje programa EPJUST in nov program EU-Filipini za podporo pravosodja "Pravica za vse", ki se bo kmalu začel izvajati in bo v obdobju 2012–2015 namenil 10 milijonov EUR za spodbujanje pravičnega dostopa do sodišča in učinkovito uveljavljanje pravic za vse državljane, zlasti za ženske, otroke, manjšine in avtohtono prebivalstvo ter zagovornike človekovih pravic in socialne aktiviste;

| 14. | poziva vlado Filipinov, naj posebnemu poročevalcu Združenih narodov omogoči obisk, da bi preučil razmere na področju človekovih pravic v državi; |
| --- | --- |

14.

poziva vlado Filipinov, naj posebnemu poročevalcu Združenih narodov omogoči obisk, da bi preučil razmere na področju človekovih pravic v državi;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiki, predsedniku in vladi Filipinov, visokemu komisarju ZN za človekove pravice in vladam držav članic ASEAN. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiki, predsedniku in vladi Filipinov, visokemu komisarju ZN za človekove pravice in vladam držav članic ASEAN.

---

(1)  UL C 305 E, 11.11.2010, str. 11.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/102 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/102

---

Četrtek, 14. junij 2012Položaj etničnih manjšin v Iranu

P7_TA(2012)0265

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o položaju etničnih manjšin v Iranu (2012/2682(RSP))

2013/C 332 E/21

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Iranu, zlasti tistih, ki so povezane s človekovimi pravicami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Iranu, zlasti tistih, ki so povezane s človekovimi pravicami,

| — | ob upoštevanju resolucije sveta ZN za človekove pravice št. 16/9, s katero je bil vzpostavljen mandat posebnega poročevalca o položaju človekovih pravic v Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije sveta ZN za človekove pravice št. 16/9, s katero je bil vzpostavljen mandat posebnega poročevalca o položaju človekovih pravic v Iranu,

| — | ob upoštevanju poročil o položaju človekovih pravic v Islamski republiki Iran, ki ju je pripravil posebni poročevalec ZN o položaju človekovih pravic v Iranu 23. septembra 2011 in 6. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil o položaju človekovih pravic v Islamski republiki Iran, ki ju je pripravil posebni poročevalec ZN o položaju človekovih pravic v Iranu 23. septembra 2011 in 6. marca 2012,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika visoke predstavnice Catherine Ashton o uporabi smrtne kazni v Iranu z dne 30. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika visoke predstavnice Catherine Ashton o uporabi smrtne kazni v Iranu z dne 30. maja 2012,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah in Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, katerih država pogodbenica je Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah in Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, katerih država pogodbenica je Iran,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je za sedanji položaj človekovih pravic v Iranu značilen stalen vzorec sistematičnih kršitev temeljnih pravic; ker se v Iranu nadaljuje diskriminacija in nadlegovanje manjšin zaradi njihove etnične ali verske pripadnosti; ker so v zadnjih mesecih manjšinske skupine demonstrirale za svoje pravice, zaradi česar je bilo veliko udeležencev zaprtih; |
| --- | --- |

A.

ker je za sedanji položaj človekovih pravic v Iranu značilen stalen vzorec sistematičnih kršitev temeljnih pravic; ker se v Iranu nadaljuje diskriminacija in nadlegovanje manjšin zaradi njihove etnične ali verske pripadnosti; ker so v zadnjih mesecih manjšinske skupine demonstrirale za svoje pravice, zaradi česar je bilo veliko udeležencev zaprtih;

| B. | ker poteka sojenje proti šestim članom iranske arabske manjšine Ahvazi, potem ko so bili skoraj leto dni priprti brez obtožnice zaradi svojih dejavnosti v korist te manjšine; ker obstaja upravičena bojazen, da sojenje proti njim ne bo pošteno in da jim verjetno grozi mučenje ali drugo grdo ravnanje; |
| --- | --- |

B.

ker poteka sojenje proti šestim članom iranske arabske manjšine Ahvazi, potem ko so bili skoraj leto dni priprti brez obtožnice zaradi svojih dejavnosti v korist te manjšine; ker obstaja upravičena bojazen, da sojenje proti njim ne bo pošteno in da jim verjetno grozi mučenje ali drugo grdo ravnanje;

| C. | ker je na primer 5. junija 2012 Mohamed Mehdi Zaljeh, iranski zapornik kurdskega rodu umrl v zaporu Radžaji Šahr zaradi slabe zdravniške oskrbe organov zapora; |
| --- | --- |

C.

ker je na primer 5. junija 2012 Mohamed Mehdi Zaljeh, iranski zapornik kurdskega rodu umrl v zaporu Radžaji Šahr zaradi slabe zdravniške oskrbe organov zapora;

| D. | ker ustava Islamske republike Iran formalno zagotavlja pošteno obravnavo etničnih manjšin; ker pa se v praksi obsežno kršijo človekove in državljanske pravice pripadnikov etničnih manjšin, kot so Azeri, Arabci, Kurdi in Belučijci, vključno s kratenjem njihove svobode do zbiranja, združevanja in izražanja; |
| --- | --- |

D.

ker ustava Islamske republike Iran formalno zagotavlja pošteno obravnavo etničnih manjšin; ker pa se v praksi obsežno kršijo človekove in državljanske pravice pripadnikov etničnih manjšin, kot so Azeri, Arabci, Kurdi in Belučijci, vključno s kratenjem njihove svobode do zbiranja, združevanja in izražanja;

| E. | ker je socialno-ekonomska diskriminacija pripadnikov manjšin zelo razširjena ter vključuje zaseg zemljišč in lastnine in odrekanje zaposlitve, pa tudi omejevanje socialnih, kulturnih in jezikovnih pravic, kar pomeni kršitev Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in Mednarodnega pakta o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah; |
| --- | --- |

E.

ker je socialno-ekonomska diskriminacija pripadnikov manjšin zelo razširjena ter vključuje zaseg zemljišč in lastnine in odrekanje zaposlitve, pa tudi omejevanje socialnih, kulturnih in jezikovnih pravic, kar pomeni kršitev Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in Mednarodnega pakta o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah;

| F. | ker ima diskriminacija do etničnih manjšin precejšen vpliv na področju izobraževanja, saj so šole v regijah, kjer živijo manjšine, pogosto revne, šolski osip in nepismenost pa sta navadno v teh regijah višja od nacionalnega povprečja, kar prispeva k nezadostni zastopanosti nacionalnih in etničnih manjšin na visokih vladnih položajih; |
| --- | --- |

F.

ker ima diskriminacija do etničnih manjšin precejšen vpliv na področju izobraževanja, saj so šole v regijah, kjer živijo manjšine, pogosto revne, šolski osip in nepismenost pa sta navadno v teh regijah višja od nacionalnega povprečja, kar prispeva k nezadostni zastopanosti nacionalnih in etničnih manjšin na visokih vladnih položajih;

| G. | ker se ženske, ki niso iranskega porekla, srečujejo z dvojno diskriminacijo, in sicer kot pripadnice marginaliziranih skupnosti in kot ženske v Iranu, kjer zakonodaja izrecno omejuje njihove pravice; |
| --- | --- |

G.

ker se ženske, ki niso iranskega porekla, srečujejo z dvojno diskriminacijo, in sicer kot pripadnice marginaliziranih skupnosti in kot ženske v Iranu, kjer zakonodaja izrecno omejuje njihove pravice;

| H. | ker v zadnjih letih v Iranu beležijo velik porast usmrtitev, tudi mladoletnikov; ker se smrtna kazen redno izreka v primerih, ko se obtoženim odrekajo predpisane procesne pravice, in za kazniva dejanja, ki po mednarodnih standardih ne sodijo med najresnejša kazniva dejanja; |
| --- | --- |

H.

ker v zadnjih letih v Iranu beležijo velik porast usmrtitev, tudi mladoletnikov; ker se smrtna kazen redno izreka v primerih, ko se obtoženim odrekajo predpisane procesne pravice, in za kazniva dejanja, ki po mednarodnih standardih ne sodijo med najresnejša kazniva dejanja;

| 1. | izraža resno zaskrbljenost zaradi vse slabšega položaja človekovih pravic v Iranu, vključno za pripadnike etničnih in verskih manjšin, zaradi sistematične politične, gospodarske, socialne in kulturne diskriminacije; |
| --- | --- |

1.

izraža resno zaskrbljenost zaradi vse slabšega položaja človekovih pravic v Iranu, vključno za pripadnike etničnih in verskih manjšin, zaradi sistematične politične, gospodarske, socialne in kulturne diskriminacije;

| 2. | poziva iranske oblasti, naj odpravijo vse oblike diskriminacije zoper osebe, ki pripadajo etničnim in verskim manjšinam, če so te uradno priznane ali ne; zahteva, da se vsem pripadnikom manjšin omogoči izvajanje vseh pravic, ki jih zagotavljata iranska ustava in mednarodno pravo, vključno z jamstvi, ki so določena v Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah in Mednarodnem paktu o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah, katerih pogodbenica je Iran; |
| --- | --- |

2.

poziva iranske oblasti, naj odpravijo vse oblike diskriminacije zoper osebe, ki pripadajo etničnim in verskim manjšinam, če so te uradno priznane ali ne; zahteva, da se vsem pripadnikom manjšin omogoči izvajanje vseh pravic, ki jih zagotavljata iranska ustava in mednarodno pravo, vključno z jamstvi, ki so določena v Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah in Mednarodnem paktu o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah, katerih pogodbenica je Iran;

| 3. | poziva iranske oblasti, naj zagotovijo, da bo prijetim pripadnikom iranske arabske manjšine Ahvazi Mohamedu Aliju Amuriju, Rahmanu Asakerehu, Hašemu Šabaniju Amuriju, Hadiju Rašidiju, Sajedu Džaberju Albošoki in Sajedu Moktarju Albošoki sojeno v skladu z mednarodnimi standardi pravičnega sojenja, da bodo zaščiteni pred mučenjem in grdim ravnanjem, in da se pri njih ne po uporabila smrtna kazen; |
| --- | --- |

3.

poziva iranske oblasti, naj zagotovijo, da bo prijetim pripadnikom iranske arabske manjšine Ahvazi Mohamedu Aliju Amuriju, Rahmanu Asakerehu, Hašemu Šabaniju Amuriju, Hadiju Rašidiju, Sajedu Džaberju Albošoki in Sajedu Moktarju Albošoki sojeno v skladu z mednarodnimi standardi pravičnega sojenja, da bodo zaščiteni pred mučenjem in grdim ravnanjem, in da se pri njih ne po uporabila smrtna kazen;

| 4. | poziva iranske oblasti, naj izpustijo vse aktiviste, ki so zaprti zaradi miroljubnega zagovarjanja pravic manjšin; |
| --- | --- |

4.

poziva iranske oblasti, naj izpustijo vse aktiviste, ki so zaprti zaradi miroljubnega zagovarjanja pravic manjšin;

| 5. | poziva iranske oblasti, naj spoštujejo pravico etničnih manjšin do uporabe njihovega jezika v zasebnem in javnem življenju, zlasti pa naj zagotovijo izobraževanje v jeziku manjšin, v skladu z ustavo Islamske republike Iran; |
| --- | --- |

5.

poziva iranske oblasti, naj spoštujejo pravico etničnih manjšin do uporabe njihovega jezika v zasebnem in javnem življenju, zlasti pa naj zagotovijo izobraževanje v jeziku manjšin, v skladu z ustavo Islamske republike Iran;

| 6. | poziva neodvisnega strokovnjaka EU za vprašanja manjšin in posebnega poročevalca ZN o sodobnih oblikah rasizma, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti, naj zahteva obisk v tej državi, da bo lahko poročal o položaju človekovih pravic, zlasti o trpljenju manjšin; |
| --- | --- |

6.

poziva neodvisnega strokovnjaka EU za vprašanja manjšin in posebnega poročevalca ZN o sodobnih oblikah rasizma, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti, naj zahteva obisk v tej državi, da bo lahko poročal o položaju človekovih pravic, zlasti o trpljenju manjšin;

| 7. | poziva iranske organe, naj zagotovijo versko svobodo v skladu z iransko ustavo in Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah ter odpravijo prakso diskriminacije in nadlegovanja verskih manjšin kot so nešiitski muslimani, Asirci in druge krščanske skupine, sistematično preganjanje bahajske manjšine in uporabo smrtne kazni za spreobrnjence iz islama; |
| --- | --- |

7.

poziva iranske organe, naj zagotovijo versko svobodo v skladu z iransko ustavo in Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah ter odpravijo prakso diskriminacije in nadlegovanja verskih manjšin kot so nešiitski muslimani, Asirci in druge krščanske skupine, sistematično preganjanje bahajske manjšine in uporabo smrtne kazni za spreobrnjence iz islama;

| 8. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju s Parlamentom učinkovito uporabi novi instrument za demokracijo in človekove pravice, da podpre demokracijo in spoštovanje človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, v Iranu; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju s Parlamentom učinkovito uporabi novi instrument za demokracijo in človekove pravice, da podpre demokracijo in spoštovanje človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, v Iranu;

| 9. | odločno obsoja uporabo smrtne kazni v Iranu in v skladu z resolucijama št. 62/149 in 63/168 generalne skupščine Združenih narodov poziva iranske oblasti, naj do odprave smrtne kazni uvedejo moratorij za usmrtitve; poziva vlado, naj prepove usmrtitve mladoletnikov in spremeni vse smrtne kazni, ki zdaj grozijo mladoletnikom; |
| --- | --- |

9.

odločno obsoja uporabo smrtne kazni v Iranu in v skladu z resolucijama št. 62/149 in 63/168 generalne skupščine Združenih narodov poziva iranske oblasti, naj do odprave smrtne kazni uvedejo moratorij za usmrtitve; poziva vlado, naj prepove usmrtitve mladoletnikov in spremeni vse smrtne kazni, ki zdaj grozijo mladoletnikom;

| 10. | ponovno poudarja pripravljenost, da začne dialog na temo človekovih pravic z Iranom, in sicer na vseh ravneh in na osnovi univerzalnih vrednot, ki so zapisane v listini in konvencijah Združenih narodov; |
| --- | --- |

10.

ponovno poudarja pripravljenost, da začne dialog na temo človekovih pravic z Iranom, in sicer na vseh ravneh in na osnovi univerzalnih vrednot, ki so zapisane v listini in konvencijah Združenih narodov;

| 11. | poziva iranske oblasti, naj dokažejo, da so v celoti zavezane sodelovanju z mednarodno skupnostjo za izboljšanje stanja človekovih pravic v Iranu; poudarja, da je potrebno tesnejše sodelovanje s svetom ZN za človekove pravice in mehanizmi ZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

11.

poziva iranske oblasti, naj dokažejo, da so v celoti zavezane sodelovanju z mednarodno skupnostjo za izboljšanje stanja človekovih pravic v Iranu; poudarja, da je potrebno tesnejše sodelovanje s svetom ZN za človekove pravice in mehanizmi ZN za človekove pravice;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenih narodov, svetu ZN za človekove pravice, uradu vrhovnega voditelja ter vladi in parlamentu Islamske republike Iran. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenih narodov, svetu ZN za človekove pravice, uradu vrhovnega voditelja ter vladi in parlamentu Islamske republike Iran.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/104

---

Četrtek, 14. junij 2012Določitev evropskega tedna osveščanja o srčnem infarktu

P7_TA(2012)0266

Izjava Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o določitvi evropskega tedna osveščanja o srčnem infarktu

2013/C 332 E/22

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker vsako leto približno 400 000 ljudi v Evropi doživi srčni infarkt zunaj bolnice, stopnja preživetja pa je manj kot 10 %, |
| --- | --- |

A.

ker vsako leto približno 400 000 ljudi v Evropi doživi srčni infarkt zunaj bolnice, stopnja preživetja pa je manj kot 10 %,

| B. | ker je preživetje številnih na videz zdravih žrtev odvisno od kardiopulmonalnega oživljanja, ki ga opravijo mimoidoči, in od hitre defibrilacije ter ker lahko poseg v 3-4 minutah poveča verjetnost preživetja na več kot 50 %, |
| --- | --- |

B.

ker je preživetje številnih na videz zdravih žrtev odvisno od kardiopulmonalnega oživljanja, ki ga opravijo mimoidoči, in od hitre defibrilacije ter ker lahko poseg v 3-4 minutah poveča verjetnost preživetja na več kot 50 %,

| C. | ker se v Evropi le delno izvajajo programi z avtomatskimi zunanjimi defibrilatorji; |
| --- | --- |

C.

ker se v Evropi le delno izvajajo programi z avtomatskimi zunanjimi defibrilatorji;

| 1. | poziva Komisijo in Svet, naj spodbudita:






  — | sprejetje skupnih programov za uvedbo avtomatskih zunanjih defibrilatorjev na javnih mestih ter usposabljanje laikov za njihovo uporabo v vseh državah članicah, |
| --- | --- | --- |

1.

poziva Komisijo in Svet, naj spodbudita:

—

sprejetje skupnih programov za uvedbo avtomatskih zunanjih defibrilatorjev na javnih mestih ter usposabljanje laikov za njihovo uporabo v vseh državah članicah,

| — | prilagoditev zakonodaje, da se olajšata oživljanje in uporaba defibrilatorjev osebam, ki niso zdravstveni delavci, |
| --- | --- |

—

prilagoditev zakonodaje, da se olajšata oživljanje in uporaba defibrilatorjev osebam, ki niso zdravstveni delavci,

| — | sistematično zbiranje podatkov za povratne informacije in zagotavljanje kakovosti v vseh programih, |
| --- | --- |

—

sistematično zbiranje podatkov za povratne informacije in zagotavljanje kakovosti v vseh programih,

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj določijo evropski teden osveščanja o srčnem infarktu, da bi se povečala ozaveščenost in znanje javnosti, zdravnikov in zdravstvenega osebja; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in države članice, naj določijo evropski teden osveščanja o srčnem infarktu, da bi se povečala ozaveščenost in znanje javnosti, zdravnikov in zdravstvenega osebja;

| 3. | poziva Komisijo, naj podpre države članice pri sprejemanju in izvrševanju nacionalnih strategij za enak dostop do kakovostnega kardiopulmonalnega oživljanja; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj podpre države članice pri sprejemanju in izvrševanju nacionalnih strategij za enak dostop do kakovostnega kardiopulmonalnega oživljanja;

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj po vsej EU uveljavijo skladno zakonodajo, da bi imeli mimoidoči, ki niso zdravstveni delavci in ki prostovoljno nudijo pomoč ob srčnih zastojih, imuniteto pred odgovornostjo za škodo; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in države članice, naj po vsej EU uveljavijo skladno zakonodajo, da bi imeli mimoidoči, ki niso zdravstveni delavci in ki prostovoljno nudijo pomoč ob srčnih zastojih, imuniteto pred odgovornostjo za škodo;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 14. junija 2012 (P7_PV(2012)06-14(ANN1)).

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Sreda, 13. junij 2012

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/106 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/106

---

Sreda, 13. junij 2012Priporočilo Svetu glede 67. zasedanja generalne skupščine Združenih narodov

P7_TA(2012)0240

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 13. junija 2012 glede 67. zasedanja generalne skupščine Združenih narodov (2012/2036(INI))

2013/C 332 E/23

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21 in 34 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21 in 34 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju predloga priporočila Svetu o 67. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (GSZN), ki ga je v imenu skupine ALDE pripravil Alexander Graf Lambsdorff (B7-0132/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga priporočila Svetu o 67. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (GSZN), ki ga je v imenu skupine ALDE pripravil Alexander Graf Lambsdorff (B7-0132/2012),

| — | ob upoštevanju priporočila Svetu z dne 8. junija 2011 o 66. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (1) in svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o vlogi EU kot svetovnega akterja: njeni vlogi v večstranskih organizacijah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Svetu z dne 8. junija 2011 o 66. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (1) in svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o vlogi EU kot svetovnega akterja: njeni vlogi v večstranskih organizacijah (2),

| — | ob upoštevanju prednostnih nalog EU za 66. zasedanje generalne skupščine Združenih narodov, ki jih je Svet sprejel dne 10. junija 2011 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prednostnih nalog EU za 66. zasedanje generalne skupščine Združenih narodov, ki jih je Svet sprejel dne 10. junija 2011 (3),

| — | ob upoštevanju 66. zasedanja generalne skupščine Združenih narodov, zlasti njenih resolucij "Združeni narodi pri upravljanju na svetovni ravni" (4), "Spodbujanje učinkovitosti, odgovornosti, uspešnosti in preglednosti javne uprave s krepitvijo vrhovnih revizijskih institucij" (5), "Razmere v Sirski arabski republiki" (6), "Krepitev vloge ljudstva in njegov razvoj" (7), "Globalnim partnerstvom naproti" (8), "Sodelovanje jug-jug" (9), "Vloga Združenih narodov pri spodbujanju razvoja v okviru globalizacije in soodvisnosti" (10), "Krepitev vloge Združenih narodov pri spodbujanju rednih in poštenih volitev ter demokratizacije" (11), "Poročilo s konference o razorožitvi" (12), "Spodbujanje demokratičnega in pravičnega mednarodnega reda" (13) ter "Splošna veljavnost, nedeljivost ter medsebojna odvisnost, povezanost in dopolnjevanje vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin" (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 66. zasedanja generalne skupščine Združenih narodov, zlasti njenih resolucij "Združeni narodi pri upravljanju na svetovni ravni" (4), "Spodbujanje učinkovitosti, odgovornosti, uspešnosti in preglednosti javne uprave s krepitvijo vrhovnih revizijskih institucij" (5), "Razmere v Sirski arabski republiki" (6), "Krepitev vloge ljudstva in njegov razvoj" (7), "Globalnim partnerstvom naproti" (8), "Sodelovanje jug-jug" (9), "Vloga Združenih narodov pri spodbujanju razvoja v okviru globalizacije in soodvisnosti" (10), "Krepitev vloge Združenih narodov pri spodbujanju rednih in poštenih volitev ter demokratizacije" (11), "Poročilo s konference o razorožitvi" (12), "Spodbujanje demokratičnega in pravičnega mednarodnega reda" (13) ter "Splošna veljavnost, nedeljivost ter medsebojna odvisnost, povezanost in dopolnjevanje vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin" (14),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 19. decembra 2011 o boju proti netolerantnosti, negativnim stereotipom ter stigmatizaciji, diskriminaciji in pozivanju k nasilju ter nasilju nad osebami na podlagi vere ali prepričanja (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 19. decembra 2011 o boju proti netolerantnosti, negativnim stereotipom ter stigmatizaciji, diskriminaciji in pozivanju k nasilju ter nasilju nad osebami na podlagi vere ali prepričanja (15),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 3. maja 2011 o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 3. maja 2011 o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov (16),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 31. marca 2010 o izvajanju Agende 21, programa za nadaljnje izvajanje Agende 21 ter sklepov s Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 31. marca 2010 o izvajanju Agende 21, programa za nadaljnje izvajanje Agende 21 ter sklepov s Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju (17),

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, ki določa razvojne cilje tisočletja kot skupne cilje mednarodne skupnosti za izkoreninjenje revščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, ki določa razvojne cilje tisočletja kot skupne cilje mednarodne skupnosti za izkoreninjenje revščine,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. septembra 2003 z naslovom "Evropska unija in Združeni narodi: izbira večstranskosti" (COM(2003)0526), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. septembra 2003 z naslovom "Evropska unija in Združeni narodi: izbira večstranskosti" (COM(2003)0526),

| — | ob upoštevanju pripomb predsednika Evropskega sveta po njegovem srečanju z generalnim sekretarjem Združenih narodov dne 16. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripomb predsednika Evropskega sveta po njegovem srečanju z generalnim sekretarjem Združenih narodov dne 16. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2012 k stališču Parlamenta o zasedanju Sveta ZN za človekove pravice (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2012 k stališču Parlamenta o zasedanju Sveta ZN za človekove pravice (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o podpori EU Mednarodnemu kazenskemu sodišču: soočanje z izzivi in reševanje težav (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o podpori EU Mednarodnemu kazenskemu sodišču: soočanje z izzivi in reševanje težav (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o prihodnosti strateškega partnerstva med EU in Afriko po tretjem vrhunskem srečanju EU-Afrika (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o prihodnosti strateškega partnerstva med EU in Afriko po tretjem vrhunskem srečanju EU-Afrika (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o 10. obletnici resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o 10. obletnici resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti (22),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 23. novembra 2010 o civilno-vojaškem sodelovanju in razvoju civilno-vojaških zmogljivosti (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 23. novembra 2010 o civilno-vojaškem sodelovanju in razvoju civilno-vojaških zmogljivosti (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2005 o reformi OZN (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2005 o reformi OZN (24),

| — | ob upoštevanju poročila skupne delegacije Odbora za zunanje zadeve in Pododbora za človekove pravice k 66. zasedanju generalne skupščine ZN dne 28. in 29. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupne delegacije Odbora za zunanje zadeve in Pododbora za človekove pravice k 66. zasedanju generalne skupščine ZN dne 28. in 29. novembra 2011,

| — | ob upoštevanju člena 121(3) in člena 97 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121(3) in člena 97 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7-0186/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7-0186/2012),

| A. | ker je namen skupnih mednarodnih vrednot in norm zagotoviti mir, varovati človekove pravice, varnost in blaginjo na svetu ter bolj pravično deliti koristi globalizacije med vse prebivalce; |
| --- | --- |

A.

ker je namen skupnih mednarodnih vrednot in norm zagotoviti mir, varovati človekove pravice, varnost in blaginjo na svetu ter bolj pravično deliti koristi globalizacije med vse prebivalce;

| B. | ker so Združeni narodi v središču upravljanja na svetovni ravni, medtem ko si hkrati prizadevajo za svoje reforme, da bi povečali svojo preglednost, uspešnost in učinkovitost; |
| --- | --- |

B.

ker so Združeni narodi v središču upravljanja na svetovni ravni, medtem ko si hkrati prizadevajo za svoje reforme, da bi povečali svojo preglednost, uspešnost in učinkovitost;

| C. | ker so vedno bolj potrebna skupna pravila in mehanizmi za sprejemanje odločitev, da bi skupaj obravnavali nastajajoče svetovne izzive in negativni učinek svetovne gospodarske krize; |
| --- | --- |

C.

ker so vedno bolj potrebna skupna pravila in mehanizmi za sprejemanje odločitev, da bi skupaj obravnavali nastajajoče svetovne izzive in negativni učinek svetovne gospodarske krize;

| D. | ker mora EU okrepiti svojo kohezijo, da bi ostala ključni igralec v vedno bolj večpolnem svetu, ki potrebuje globalno usklajeno delovanje; ker morajo države članice EU v skladu s pogodbami usklajevati svoje ukrepe v mednarodnih organizacijah in na mednarodnih konferencah; |
| --- | --- |

D.

ker mora EU okrepiti svojo kohezijo, da bi ostala ključni igralec v vedno bolj večpolnem svetu, ki potrebuje globalno usklajeno delovanje; ker morajo države članice EU v skladu s pogodbami usklajevati svoje ukrepe v mednarodnih organizacijah in na mednarodnih konferencah;

| E. | ker je EU zavezana učinkoviti večstranskosti z močnimi Združenimi narodi na čelu, saj je to bistveno za reševanje svetovnih izzivov; |
| --- | --- |

E.

ker je EU zavezana učinkoviti večstranskosti z močnimi Združenimi narodi na čelu, saj je to bistveno za reševanje svetovnih izzivov;

| F. | ker EU in njene države članice finančno največ prispevajo v sistem Združenih narodov; ker EU-27 financira 39 % rednega proračuna Združenih narodov in več kot 40 % njihovih mirovnih operacij; |
| --- | --- |

F.

ker EU in njene države članice finančno največ prispevajo v sistem Združenih narodov; ker EU-27 financira 39 % rednega proračuna Združenih narodov in več kot 40 % njihovih mirovnih operacij;

| G. | ker je trdno in stabilno partnerstvo med EU in Združenimi narodi temeljno za njihovo delovanje v okviru vseh treh stebrov – miru in varnosti, človekovih pravic in razvoja – in je tudi ključno za vlogo EU kot svetovnega akterja; |
| --- | --- |

G.

ker je trdno in stabilno partnerstvo med EU in Združenimi narodi temeljno za njihovo delovanje v okviru vseh treh stebrov – miru in varnosti, človekovih pravic in razvoja – in je tudi ključno za vlogo EU kot svetovnega akterja;

| H. | ker sta EU in Združeni narodi naravna partnerja pri vzpostavljanju miru in oblikovanju države ter skupaj zagotavljata okvir za tovrstna skupna prizadevanja; |
| --- | --- |

H.

ker sta EU in Združeni narodi naravna partnerja pri vzpostavljanju miru in oblikovanju države ter skupaj zagotavljata okvir za tovrstna skupna prizadevanja;

| I. | ker so človekove pravice in demokracija ustanovne vrednote EU ter načela in cilji evropskega zunanjepolitičnega delovanja, vključno z mednarodno trgovino; ker so spoštovanje, spodbujanje in varovanje splošne veljavnosti in nedeljivosti človekovih pravic temelji evropske enotnosti in celovitosti; |
| --- | --- |

I.

ker so človekove pravice in demokracija ustanovne vrednote EU ter načela in cilji evropskega zunanjepolitičnega delovanja, vključno z mednarodno trgovino; ker so spoštovanje, spodbujanje in varovanje splošne veljavnosti in nedeljivosti človekovih pravic temelji evropske enotnosti in celovitosti;

| J. | ker sta pravičnost in pravna država stebra trajnega miru, saj zagotavljata človekove pravice in temeljne svoboščine; ker Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča odločilno prispeva k spoštovanju človekovih pravic in mednarodnega prava ter k boju proti nekaznovanju; |
| --- | --- |

J.

ker sta pravičnost in pravna država stebra trajnega miru, saj zagotavljata človekove pravice in temeljne svoboščine; ker Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča odločilno prispeva k spoštovanju človekovih pravic in mednarodnega prava ter k boju proti nekaznovanju;

| K. | ker imajo vse države in vsi državljani ter mednarodna skupnost sama koristi od stalne podpore demokratičnim procesom; ker se soočajo z izzivi vzpostavljanja, obnavljanja in ohranjanja demokracij; |
| --- | --- |

K.

ker imajo vse države in vsi državljani ter mednarodna skupnost sama koristi od stalne podpore demokratičnim procesom; ker se soočajo z izzivi vzpostavljanja, obnavljanja in ohranjanja demokracij;

1.   naslavlja naslednja priporočila na Svet:

EU v Združenih narodih

| (a) | naj v čim večji mer uskladi in izrazi enotna stališča ter okrepi usklajenost in prepoznavnost EU kot globalnega akterja v Združenih narodih; naj izpolni pričakovanja članic Združenih narodov glede sposobnosti EU, da ukrepa in zagotavlja rezultate pravočasno; naj sprejme širok in prilagodljiv pristop do stališč Skupne zunanje in varnostne politike na ravni ZN, da EU omogoči hitro in obsežno delovanje v povezavi s vprašanji Skupne zunanje in varnostne politike; |
| --- | --- |

(a)

naj v čim večji mer uskladi in izrazi enotna stališča ter okrepi usklajenost in prepoznavnost EU kot globalnega akterja v Združenih narodih; naj izpolni pričakovanja članic Združenih narodov glede sposobnosti EU, da ukrepa in zagotavlja rezultate pravočasno; naj sprejme širok in prilagodljiv pristop do stališč Skupne zunanje in varnostne politike na ravni ZN, da EU omogoči hitro in obsežno delovanje v povezavi s vprašanji Skupne zunanje in varnostne politike;

| (b) | naj poveča svoj prispevek k delu ZN, tako da se dogovori o skupni razlagi resolucije generalne skupščine ZN o načinu sodelovanja EU pri delu generalne skupščine ZN in s partnerji deluje v smeri celovitega izvajanja te resolucije; naj Parlamentu posreduje poročilo o njenem izvajanju v praksi; |
| --- | --- |

(b)

naj poveča svoj prispevek k delu ZN, tako da se dogovori o skupni razlagi resolucije generalne skupščine ZN o načinu sodelovanja EU pri delu generalne skupščine ZN in s partnerji deluje v smeri celovitega izvajanja te resolucije; naj Parlamentu posreduje poročilo o njenem izvajanju v praksi;

| (c) | naj z državami članicami EU in delegacijo EU pri ZN deluje v smeri boljšega sodelovanja, preglednosti in izmenjave informacij v varnostnem svetu Združenih narodov ter boljše obrambe stališč in interesov EU v varnostnem svetu s strani tistih držav članic EU, ki so članice tega organa, ali s strani predstavnika EU na poziv predsednika; naj okrepi vpliv EU na odločitve varnostnega sveta ZN in poveča njeno prepoznavnost v ZN pri bistvenih vprašanjih, ki jih obravnava varnostni svet; |
| --- | --- |

(c)

naj z državami članicami EU in delegacijo EU pri ZN deluje v smeri boljšega sodelovanja, preglednosti in izmenjave informacij v varnostnem svetu Združenih narodov ter boljše obrambe stališč in interesov EU v varnostnem svetu s strani tistih držav članic EU, ki so članice tega organa, ali s strani predstavnika EU na poziv predsednika; naj okrepi vpliv EU na odločitve varnostnega sveta ZN in poveča njeno prepoznavnost v ZN pri bistvenih vprašanjih, ki jih obravnava varnostni svet;

| (d) | naj zagotovi močno zastopanost EU v vseh institucijah ZN in specializiranih agencijah; |
| --- | --- |

(d)

naj zagotovi močno zastopanost EU v vseh institucijah ZN in specializiranih agencijah;

| (e) | naj razvije dolgoročno strategijo, katere cilj bo članstvo v ZN in naj si prizadeva za močnejšo javno diplomacijo o zadevah Združenih narodov; |
| --- | --- |

(e)

naj razvije dolgoročno strategijo, katere cilj bo članstvo v ZN in naj si prizadeva za močnejšo javno diplomacijo o zadevah Združenih narodov;

EU in upravljanje na svetovni ravni

| (f) | naj se zavzame za učinkovito večstranskost kot osrednjo strateško skrb EU, tako da krepi reprezentativnost, preglednost, odgovornost, učinkovitost in uspešnost Združenih narodov, da bi se izboljšalo njihovo delovanje v praksi; naj ponovno poudari potrebo po vzpostavitvi novega institucionalnega ravnotežja med vedno večjo vlogo držav skupine G-20, ZN in njegovimi agencijami ter mednarodnimi finančnimi institucijami; pri tem poziva k okrepitvi svetovnega upravljanja ter k iskanju rešitev za boljše usklajevanje med skupinami G ter sistemom Združenih narodov, pri čemer bi lahko te skupine koristno pokrivale ekonomsko razsežnost, Združeni narodi pa bi ohranili osrednjo vlogo in ostali legitimen organ za svetovno ukrepanje; |
| --- | --- |

(f)

naj se zavzame za učinkovito večstranskost kot osrednjo strateško skrb EU, tako da krepi reprezentativnost, preglednost, odgovornost, učinkovitost in uspešnost Združenih narodov, da bi se izboljšalo njihovo delovanje v praksi; naj ponovno poudari potrebo po vzpostavitvi novega institucionalnega ravnotežja med vedno večjo vlogo držav skupine G-20, ZN in njegovimi agencijami ter mednarodnimi finančnimi institucijami; pri tem poziva k okrepitvi svetovnega upravljanja ter k iskanju rešitev za boljše usklajevanje med skupinami G ter sistemom Združenih narodov, pri čemer bi lahko te skupine koristno pokrivale ekonomsko razsežnost, Združeni narodi pa bi ohranili osrednjo vlogo in ostali legitimen organ za svetovno ukrepanje;

| (g) | naj bolj dejavno sodeluje s strateškimi ter drugimi dvostranskimi in večstranskimi partnerji, zlasti z ZDA, da bi spodbudil iskanje učinkovitih rešitev za težave, s katerimi se srečujejo državljani EU in svet na splošno, vključno z najrevnejšim in najbolj ranljivim prebivalstvom; |
| --- | --- |

(g)

naj bolj dejavno sodeluje s strateškimi ter drugimi dvostranskimi in večstranskimi partnerji, zlasti z ZDA, da bi spodbudil iskanje učinkovitih rešitev za težave, s katerimi se srečujejo državljani EU in svet na splošno, vključno z najrevnejšim in najbolj ranljivim prebivalstvom;

| (h) | naj dejavno podpira celovito in konsenzualno reformo varnostnega sveta ZN, da bi okrepili njegovo legitimnost, regionalno zastopanost, odgovornost in učinkovitost; naj ponovno poudari, da sedež EU v razširjenem varnostnem svetu ZN ostaja osrednji dolgoročni cilj Evropske unije; naj v ta namen visoko predstavnico/podpredsednico pozove k oblikovanju skupnega stališča držav članic, da se v prihodnosti doseže ta cilj, v Svetu EU predhodno usklajujejo stališča glede uvedbe novih članic varnostnega sveta ZN in glede reforme postopka odločanja v tem organu; |
| --- | --- |

(h)

naj dejavno podpira celovito in konsenzualno reformo varnostnega sveta ZN, da bi okrepili njegovo legitimnost, regionalno zastopanost, odgovornost in učinkovitost; naj ponovno poudari, da sedež EU v razširjenem varnostnem svetu ZN ostaja osrednji dolgoročni cilj Evropske unije; naj v ta namen visoko predstavnico/podpredsednico pozove k oblikovanju skupnega stališča držav članic, da se v prihodnosti doseže ta cilj, v Svetu EU predhodno usklajujejo stališča glede uvedbe novih članic varnostnega sveta ZN in glede reforme postopka odločanja v tem organu;

| (i) | naj se vključi v razmislek, ki se je začel v generalni skupščini ZN, o vlogi ZN pri upravljanju na svetovni ravni, da se dosežeta večja preglednost in sodelovanje; naj spodbuja boljše sodelovanje med EU in generalno skupščino ZN; |
| --- | --- |

(i)

naj se vključi v razmislek, ki se je začel v generalni skupščini ZN, o vlogi ZN pri upravljanju na svetovni ravni, da se dosežeta večja preglednost in sodelovanje; naj spodbuja boljše sodelovanje med EU in generalno skupščino ZN;

| (j) | naj pomaga oživiti in povečati učinkovitost generalne skupščine ZN, med drugim s podporo dela začasne delovne skupine, spodbujanjem bolj poglobljenih in k rezultatom usmerjenih tematskih razprav o aktualnih in pomembnih vprašanjih ter tesnejšim sodelovanjem generalne skupščine ZN z drugimi zainteresiranimi stranmi, vključno s civilno družbo ter drugimi mednarodnimi in regionalnimi organizacijami in forumi; naj poudari, da je treba še bolj racionalizirati dnevne rede generalne skupščine ZN in njenih glavnih odborov; naj poudari, da je oživitev mogoče doseči samo, če generalna skupščina ZN sprejme relevantne in ustrezne ukrepe v zvezi s vprašanji, ki so v skupnem interesu mednarodne skupnosti; |
| --- | --- |

(j)

naj pomaga oživiti in povečati učinkovitost generalne skupščine ZN, med drugim s podporo dela začasne delovne skupine, spodbujanjem bolj poglobljenih in k rezultatom usmerjenih tematskih razprav o aktualnih in pomembnih vprašanjih ter tesnejšim sodelovanjem generalne skupščine ZN z drugimi zainteresiranimi stranmi, vključno s civilno družbo ter drugimi mednarodnimi in regionalnimi organizacijami in forumi; naj poudari, da je treba še bolj racionalizirati dnevne rede generalne skupščine ZN in njenih glavnih odborov; naj poudari, da je oživitev mogoče doseči samo, če generalna skupščina ZN sprejme relevantne in ustrezne ukrepe v zvezi s vprašanji, ki so v skupnem interesu mednarodne skupnosti;

| (k) | naj znova potrdi svojo zavezanost zagotavljanju uspešnosti in učinkovitosti upravljanja ustreznih finančnih sredstev ZN, in sicer v skladu z načeli proračunske discipline in usklajenosti ter najvišjimi mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

(k)

naj znova potrdi svojo zavezanost zagotavljanju uspešnosti in učinkovitosti upravljanja ustreznih finančnih sredstev ZN, in sicer v skladu z načeli proračunske discipline in usklajenosti ter najvišjimi mednarodnimi standardi;

Mir in varnost

Ohranjanje in izgradnja miru

| (l) | naj okrepi operativno partnerstvo in spodbudi strateško skladnost in učinkovitost kolektivnih prizadevanj za vzpostavitev miru, med drugim z delom posebnega odbora za operacije v zvezi z ohranitvijo miru; |
| --- | --- |

(l)

naj okrepi operativno partnerstvo in spodbudi strateško skladnost in učinkovitost kolektivnih prizadevanj za vzpostavitev miru, med drugim z delom posebnega odbora za operacije v zvezi z ohranitvijo miru;

| (m) | naj se zavzame za sodelovanje in oblikuje partnerstva na področju preprečevanja konfliktov, civilnega in vojaškega kriznega upravljanja ter reševanja konfliktov z OZN, OVSE, Afriško unijo (AU), Arabsko ligo ter drugimi mednarodnimi in regionalnimi organizacijami in civilno družbo; naj izboljša zmogljivosti regionalnih organizacij za vzpostavljanje miru, med drugim s predlaganima trojnima partnerstvoma EU–OZN–AU in EU–OZN–ECOWAS; |
| --- | --- |

(m)

naj se zavzame za sodelovanje in oblikuje partnerstva na področju preprečevanja konfliktov, civilnega in vojaškega kriznega upravljanja ter reševanja konfliktov z OZN, OVSE, Afriško unijo (AU), Arabsko ligo ter drugimi mednarodnimi in regionalnimi organizacijami in civilno družbo; naj izboljša zmogljivosti regionalnih organizacij za vzpostavljanje miru, med drugim s predlaganima trojnima partnerstvoma EU–OZN–AU in EU–OZN–ECOWAS;

| (n) | naj spodbuja sodelovanje različnih akterjev pri izgradnji miru, zlasti sodelovanje sekretariata, varnostnega sveta in generalne skupščine OZN z državami članicami OZN, ki sodelujejo pri mirovnih misijah; naj si prizadeva zagotoviti, da bodo države članice EU prispevale k mirovnim misijam OZN s posebnimi zmogljivostmi, kot sta prevoz in logistika, ter z usposabljanjem; naj razmisli o možnosti začetka vojaške operacije v okviru SVOP, vključno z možno razporeditvijo bojne skupine pred začetkom mirovne misije ZN na zahtevo ZN, pri čemer se posebno pozornost nameni zaščiti vseh članov mirovnih misij in bojnih skupin; naj podpira razvoj zmogljivosti za preprečevanje in obvladovanje konfliktov ter mediacije, ohranjanje in vzpostavljanje miru na nacionalni in podnacionalni ravni; naj spodbuja izmenjavo izkušenj in najboljših praks med partnerji; |
| --- | --- |

(n)

naj spodbuja sodelovanje različnih akterjev pri izgradnji miru, zlasti sodelovanje sekretariata, varnostnega sveta in generalne skupščine OZN z državami članicami OZN, ki sodelujejo pri mirovnih misijah; naj si prizadeva zagotoviti, da bodo države članice EU prispevale k mirovnim misijam OZN s posebnimi zmogljivostmi, kot sta prevoz in logistika, ter z usposabljanjem; naj razmisli o možnosti začetka vojaške operacije v okviru SVOP, vključno z možno razporeditvijo bojne skupine pred začetkom mirovne misije ZN na zahtevo ZN, pri čemer se posebno pozornost nameni zaščiti vseh članov mirovnih misij in bojnih skupin; naj podpira razvoj zmogljivosti za preprečevanje in obvladovanje konfliktov ter mediacije, ohranjanje in vzpostavljanje miru na nacionalni in podnacionalni ravni; naj spodbuja izmenjavo izkušenj in najboljših praks med partnerji;

| (o) | naj zagotovi podporo za pregled civilnih zmogljivosti, ki so ga začeli OZN, in sicer pri opredeljevanju praktičnih načinov za usklajevanje povpraševanja in ponudbe na ključnih področjih civilnih zmogljivosti; naj pospeši zaposlovanje, odpravi operativne neskladnosti in prepreči prekrivanje, kadar ukrepe OZN podpira s civilnimi zmogljivostmi SVOP; naj razišče možnosti za skupno razporeditev skupin za ukrepanje v krizi v okviru operacije OZN v primerih, v katerih je potrebna hitra razporeditev zmogljivosti; |
| --- | --- |

(o)

naj zagotovi podporo za pregled civilnih zmogljivosti, ki so ga začeli OZN, in sicer pri opredeljevanju praktičnih načinov za usklajevanje povpraševanja in ponudbe na ključnih področjih civilnih zmogljivosti; naj pospeši zaposlovanje, odpravi operativne neskladnosti in prepreči prekrivanje, kadar ukrepe OZN podpira s civilnimi zmogljivostmi SVOP; naj razišče možnosti za skupno razporeditev skupin za ukrepanje v krizi v okviru operacije OZN v primerih, v katerih je potrebna hitra razporeditev zmogljivosti;

| (p) | naj zagotovi sodelovanje žensk v vseh fazah mirovnih procesov in po sistematičnem vključevanju le-teh v preventivno diplomacijo, zgodnje opozarjanje in varnostni nadzor; naj se v skladu z resolucijo varnostnega sveta ZN 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti, o potrebi vključitve vidika spolov v preprečevanje konfliktov, ohranjanje miru, humanitarno pomoč, obnovo po konfliktih in pobude DDR (25); naj si dejavno prizadeva za zagotavljanje izvajanja resolucije varnostnega sveta ZN št. 1325 s strani vseh držav članic ZN; |
| --- | --- |

(p)

naj zagotovi sodelovanje žensk v vseh fazah mirovnih procesov in po sistematičnem vključevanju le-teh v preventivno diplomacijo, zgodnje opozarjanje in varnostni nadzor; naj se v skladu z resolucijo varnostnega sveta ZN 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti, o potrebi vključitve vidika spolov v preprečevanje konfliktov, ohranjanje miru, humanitarno pomoč, obnovo po konfliktih in pobude DDR (25); naj si dejavno prizadeva za zagotavljanje izvajanja resolucije varnostnega sveta ZN št. 1325 s strani vseh držav članic ZN;

| (q) | naj sodeluje z ZN pri reševanju sedanjih globalnih groženj, kot so podnebne spremembe, širjenje jedrskega orožja, organizirani kriminal in terorizem ter pandemije; |
| --- | --- |

(q)

naj sodeluje z ZN pri reševanju sedanjih globalnih groženj, kot so podnebne spremembe, širjenje jedrskega orožja, organizirani kriminal in terorizem ter pandemije;

| (r) | naj prispeva k uspešnemu izidu konference OZN o sporazumu o trgovini z orožjem in pregledne konference OZN o akcijskem programu o osebnem in lahkem orožju iz leta 2012 ter k nadaljnjemu ukrepanju po njh; |
| --- | --- |

(r)

naj prispeva k uspešnemu izidu konference OZN o sporazumu o trgovini z orožjem in pregledne konference OZN o akcijskem programu o osebnem in lahkem orožju iz leta 2012 ter k nadaljnjemu ukrepanju po njh;

Odgovornost za zaščito

| (s) | naj pomaga državam pri izpolnjevanju njihovih nalog za zaščito prebivalstva; naj poudari potrebo po časovnem in ustreznem mednarodnem ukrepanju, da se prepreči ter zaustavi genocid, etnično čiščenje, vojni zločini in zločini proti človeštvu; |
| --- | --- |

(s)

naj pomaga državam pri izpolnjevanju njihovih nalog za zaščito prebivalstva; naj poudari potrebo po časovnem in ustreznem mednarodnem ukrepanju, da se prepreči ter zaustavi genocid, etnično čiščenje, vojni zločini in zločini proti človeštvu;

| (t) | naj zagotovi nadaljnji politični in institucionalni napredek pri izvajanju koncepta odgovornosti za zaščito v organih ZN, zlasti v varnostnem svetu in generalni skupščini ter svetu ZN za človekove pravice, pri čemer sklepa in se uči na podlagi posegov v Libiji in nesposobnosti hitrega ukrepanja v primeru Sirije; naj omogoči razpravo o tem, kako bi lahko organi OZN, zlasti varnostni svet, uporabili ta koncept, da bi zagotovili boljše sodelovanje med državami članicami OZN v primeru krize; naj podpre pozitivno vlogo regionalnih organizacij pri razvoju in uporabi operativnega pristopa glede odgovornosti za zaščito; |
| --- | --- |

(t)

naj zagotovi nadaljnji politični in institucionalni napredek pri izvajanju koncepta odgovornosti za zaščito v organih ZN, zlasti v varnostnem svetu in generalni skupščini ter svetu ZN za človekove pravice, pri čemer sklepa in se uči na podlagi posegov v Libiji in nesposobnosti hitrega ukrepanja v primeru Sirije; naj omogoči razpravo o tem, kako bi lahko organi OZN, zlasti varnostni svet, uporabili ta koncept, da bi zagotovili boljše sodelovanje med državami članicami OZN v primeru krize; naj podpre pozitivno vlogo regionalnih organizacij pri razvoju in uporabi operativnega pristopa glede odgovornosti za zaščito;

| (u) | naj skupaj s partnerji zagotovi, da bo ta koncept osredotočena na preprečevanje konfliktov, zaščito in obnovo po konfliktih, v skladu s trojno delitvijo odgovornosti za zaščito na odgovornost za preprečevanje, odgovornost za zaščito in odgovornost za obnovo; naj pomaga državam pri vzpostavljanju zmogljivosti za ta namen, med drugim s krepitvijo mehanizmov za zgodnje opozarjanje in ustreznih zmogljivosti OZN za mediacijo; v sodelovanju z državami članicami OZN naj spodbudi ustanovitev kontaktnih točk za spremljanje nastajajočih konfliktnih situacij in vzpostavi ustrezne zmogljivosti v delegacijah EU; |
| --- | --- |

(u)

naj skupaj s partnerji zagotovi, da bo ta koncept osredotočena na preprečevanje konfliktov, zaščito in obnovo po konfliktih, v skladu s trojno delitvijo odgovornosti za zaščito na odgovornost za preprečevanje, odgovornost za zaščito in odgovornost za obnovo; naj pomaga državam pri vzpostavljanju zmogljivosti za ta namen, med drugim s krepitvijo mehanizmov za zgodnje opozarjanje in ustreznih zmogljivosti OZN za mediacijo; v sodelovanju z državami članicami OZN naj spodbudi ustanovitev kontaktnih točk za spremljanje nastajajočih konfliktnih situacij in vzpostavi ustrezne zmogljivosti v delegacijah EU;

| (v) | naj odločno potrdi zavezo EU konceptu odgovornosti za zaščito in začne z oblikovanjem medinstitucionalnega konsenza o odgovornosti za zaščito med Evropskim parlamentom, Evropsko službo za zunanje delovanje in državami članicami EU, ki bi lahko zagotovil doslednejše ukrepe EU v okviru forumov OZN pri tovrstnih vprašanjih; |
| --- | --- |

(v)

naj odločno potrdi zavezo EU konceptu odgovornosti za zaščito in začne z oblikovanjem medinstitucionalnega konsenza o odgovornosti za zaščito med Evropskim parlamentom, Evropsko službo za zunanje delovanje in državami članicami EU, ki bi lahko zagotovil doslednejše ukrepe EU v okviru forumov OZN pri tovrstnih vprašanjih;

Mediacija

| (w) | naj spodbuja mediacijo kot stroškovno učinkovito orodje za mirno preprečevanje in reševanje sporov ter preprečevanje oživitve konflikta med državami v pokonfliktnih razmerah; naj oblikuje bolj učinkovite smernice za mediacijo na področju pravne države in demokratične odgovornosti; |
| --- | --- |

(w)

naj spodbuja mediacijo kot stroškovno učinkovito orodje za mirno preprečevanje in reševanje sporov ter preprečevanje oživitve konflikta med državami v pokonfliktnih razmerah; naj oblikuje bolj učinkovite smernice za mediacijo na področju pravne države in demokratične odgovornosti;

| (x) | naj da prednost temu orodju in razvija njegovo izvajanje ter dodatno razvija zmogljivosti za mediacijo v okviru Evropske službe za zunanje delovanje na podlagi koncepta krepitve zmogljivosti EU za mediacijo in dialog; |
| --- | --- |

(x)

naj da prednost temu orodju in razvija njegovo izvajanje ter dodatno razvija zmogljivosti za mediacijo v okviru Evropske službe za zunanje delovanje na podlagi koncepta krepitve zmogljivosti EU za mediacijo in dialog;

| (y) | naj pri mediaciji tesno sodeluje z OZN in drugimi akterji; naj si prizadeva za sinergije pri mediaciji z oddelkom OZN za politične zadeve; naj krepi partnerstvo in sodelovanje mednarodnih, regionalnih in podregionalnih organizacij z OZN, njihovo medsebojno partnerstvo in sodelovanje ter partnerstvo in sodelovanje s civilno družbo, na primer preko skupnega partnerstva EU-OZN pri zmogljivostih za mediacijo; naj izboljša izmenjavo informacij, sodelovanje in usklajevanje, da se zagotovijo skladna in komplementarna prizadevanja akterjev, ki sodelujejo pri posamezni mediaciji; |
| --- | --- |

(y)

naj pri mediaciji tesno sodeluje z OZN in drugimi akterji; naj si prizadeva za sinergije pri mediaciji z oddelkom OZN za politične zadeve; naj krepi partnerstvo in sodelovanje mednarodnih, regionalnih in podregionalnih organizacij z OZN, njihovo medsebojno partnerstvo in sodelovanje ter partnerstvo in sodelovanje s civilno družbo, na primer preko skupnega partnerstva EU-OZN pri zmogljivostih za mediacijo; naj izboljša izmenjavo informacij, sodelovanje in usklajevanje, da se zagotovijo skladna in komplementarna prizadevanja akterjev, ki sodelujejo pri posamezni mediaciji;

Mednarodna sodišča

| (z) | naj krepi mednarodni sistem kazenskega prava; naj izpostavi vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča v boju proti nekaznovanju in dodatno spodbuja to sodišče kot edino stalno sodno telo, ki ima pristojnost soditi posameznim storilcem zaradi vojnih zločinov, zločinov proti človeštvu in genocida, ko državna sodišča tega ne zmorejo ali na to niso pripravljena; |
| --- | --- |

(z)

naj krepi mednarodni sistem kazenskega prava; naj izpostavi vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča v boju proti nekaznovanju in dodatno spodbuja to sodišče kot edino stalno sodno telo, ki ima pristojnost soditi posameznim storilcem zaradi vojnih zločinov, zločinov proti človeštvu in genocida, ko državna sodišča tega ne zmorejo ali na to niso pripravljena;

| (aa) | naj okrepi Mednarodno kazensko sodišče, tako da mu zagotovi politično, diplomatsko, finančno in logistično podporo; naj spodbuja vse države članice OZN, da z ratifikacijo Rimskega statuta pridružijo sodišču; naj pospešuje tesno sodelovanje OZN ter njenih organov in agencij s sodiščem; |
| --- | --- |

(aa)

naj okrepi Mednarodno kazensko sodišče, tako da mu zagotovi politično, diplomatsko, finančno in logistično podporo; naj spodbuja vse države članice OZN, da z ratifikacijo Rimskega statuta pridružijo sodišču; naj pospešuje tesno sodelovanje OZN ter njenih organov in agencij s sodiščem;

Človekove pravice

| (ab) | naj okrepi mednarodna prizadevanja, katerih cilj je zagotoviti, da se vse človekove pravice, opredeljene v konvencijah OZN, obravnavajo kot univerzalne, nedeljive ter medsebojno odvisne in povezane; naj pomaga okrepiti nacionalne zmogljivosti za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti na področju človekovih pravic; naj v zvezi s tem poudarja potrebo, da se za vse zagotovi pravica do svobode veroizpovedi in prepričanja; |
| --- | --- |

(ab)

naj okrepi mednarodna prizadevanja, katerih cilj je zagotoviti, da se vse človekove pravice, opredeljene v konvencijah OZN, obravnavajo kot univerzalne, nedeljive ter medsebojno odvisne in povezane; naj pomaga okrepiti nacionalne zmogljivosti za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti na področju človekovih pravic; naj v zvezi s tem poudarja potrebo, da se za vse zagotovi pravica do svobode veroizpovedi in prepričanja;

| (ac) | naj dejavno podpira pobudo pod afriškim vodstvom in priporočilo Komisije o položaju žensk, in sicer s prizadevanji, da generalna skupščina OZN leta 2012 sprejme resolucijo, katere cilj bo prepoved pohabljanja ženskih splovil po vsem svetu; naj pozove visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, da zagotovitvi uspeha tega procesa namenita absolutno prednost; |
| --- | --- |

(ac)

naj dejavno podpira pobudo pod afriškim vodstvom in priporočilo Komisije o položaju žensk, in sicer s prizadevanji, da generalna skupščina OZN leta 2012 sprejme resolucijo, katere cilj bo prepoved pohabljanja ženskih splovil po vsem svetu; naj pozove visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, da zagotovitvi uspeha tega procesa namenita absolutno prednost;

| (ad) | naj še dodatno spodbuja vključevanje človekovih pravic v vse vidike delovanja OZN in s tem ponovno potrdi, da so človekove pravice neločljivo povezane z drugimi cilji OZN glede miru in varnosti ter razvoja; |
| --- | --- |

(ad)

naj še dodatno spodbuja vključevanje človekovih pravic v vse vidike delovanja OZN in s tem ponovno potrdi, da so človekove pravice neločljivo povezane z drugimi cilji OZN glede miru in varnosti ter razvoja;

| (ae) | naj aktivno sodeluje pri delu sveta OZN za človekove pravice s sopokroviteljstvom resolucij, podajanjem izjav ter sodelovanjem v interaktivnih dialogih in razpravah za zagotovitev njegovega bolj uravnoteženega delovanja; |
| --- | --- |

(ae)

naj aktivno sodeluje pri delu sveta OZN za človekove pravice s sopokroviteljstvom resolucij, podajanjem izjav ter sodelovanjem v interaktivnih dialogih in razpravah za zagotovitev njegovega bolj uravnoteženega delovanja;

| (af) | naj z vzpostavitvijo mehanizma, ki bi posebnim postopkom omogočal samodejno sprožitev obravnave razmer v svetu OZN za človekove pravice, okrepi njihovo zmogljivost zgodnjega opozarjanja; naj okrepi proces spremljanje kar zadeva izvajanje priporočil, sprejetih v okviru posebnih postopkov; |
| --- | --- |

(af)

naj z vzpostavitvijo mehanizma, ki bi posebnim postopkom omogočal samodejno sprožitev obravnave razmer v svetu OZN za človekove pravice, okrepi njihovo zmogljivost zgodnjega opozarjanja; naj okrepi proces spremljanje kar zadeva izvajanje priporočil, sprejetih v okviru posebnih postopkov;

| (ag) | naj si prizadeva za okrepitev procesa splošnega rednega pregleda z vključitvijo priporočil v dvostranske in večstranske dialoge z državami članicami OZN in opiranjem teh dialogov na mednarodne norme in standarde; |
| --- | --- |

(ag)

naj si prizadeva za okrepitev procesa splošnega rednega pregleda z vključitvijo priporočil v dvostranske in večstranske dialoge z državami članicami OZN in opiranjem teh dialogov na mednarodne norme in standarde;

| (ah) | naj nadaljuje s svojimi prizadevanji v okviru generalne skupščine OZN in njenih odborov v povezavi s pozivom k moratoriju na uporabo smrtne kazni, kateremu podporo namenja vedno večje število držav, pa tudi v povezavi z otrokovimi pravicami, svobodo medijev in versko strpnostjo; naj podpre vsa prizadevanja, da se izkorenini mučenje; naj še posebej spodbuja sprejetje opcijskega protokola h Konvenciji OZN proti mučenju; |
| --- | --- |

(ah)

naj nadaljuje s svojimi prizadevanji v okviru generalne skupščine OZN in njenih odborov v povezavi s pozivom k moratoriju na uporabo smrtne kazni, kateremu podporo namenja vedno večje število držav, pa tudi v povezavi z otrokovimi pravicami, svobodo medijev in versko strpnostjo; naj podpre vsa prizadevanja, da se izkorenini mučenje; naj še posebej spodbuja sprejetje opcijskega protokola h Konvenciji OZN proti mučenju;

Podpora demokraciji

| (ai) | naj pomaga zagotoviti lokalno prevzemanje odgovornosti za demokratični proces ter razvoj kulture demokracije in pravne države; naj razširi podporo demokraciji tudi na obdobje po volitvah, da se bo ohranila na dolgi rok in se bodo lahko dosegli oprijemljivi rezultati za državljane; naj zagotovi večje vključevanje parlamentov in političnih strank v programe za podporo demokraciji; naj poudarja pomen neodvisnih nevladnih organizacij, ki lahko svobodno delujejo za razvoj močne državljanske kulture; |
| --- | --- |

(ai)

naj pomaga zagotoviti lokalno prevzemanje odgovornosti za demokratični proces ter razvoj kulture demokracije in pravne države; naj razširi podporo demokraciji tudi na obdobje po volitvah, da se bo ohranila na dolgi rok in se bodo lahko dosegli oprijemljivi rezultati za državljane; naj zagotovi večje vključevanje parlamentov in političnih strank v programe za podporo demokraciji; naj poudarja pomen neodvisnih nevladnih organizacij, ki lahko svobodno delujejo za razvoj močne državljanske kulture;

| (aj) | naj se osredotoči na socialno in ekonomsko vključevanje, prehod v demokracijo in politične/volilne procese, vzpostavljanje zmogljivosti, krepitev civilne družbe, sodelovanje mladih v parlamentarni demokraciji, zaščito svobode izražanja, svobodo vesti in veroizpovedi ter zaščito pravic žensk, tudi kar zadeva njihovo sodelovanje v javnem in političnem življenju tako na ravni družbene prakse kot na zakonske ureditve; |
| --- | --- |

(aj)

naj se osredotoči na socialno in ekonomsko vključevanje, prehod v demokracijo in politične/volilne procese, vzpostavljanje zmogljivosti, krepitev civilne družbe, sodelovanje mladih v parlamentarni demokraciji, zaščito svobode izražanja, svobodo vesti in veroizpovedi ter zaščito pravic žensk, tudi kar zadeva njihovo sodelovanje v javnem in političnem življenju tako na ravni družbene prakse kot na zakonske ureditve;

| (ak) | naj v evropsko zunanjepolitično delovanje bolje vključi podporo demokraciji; naj podpira demokratično upravljanje prek svojih različnih finančnih instrumentov, in sicer tako, da kadarkoli je to mogoče uporablja vire delegacij EU; naj si z OZN in drugimi partnerji na svetovni in lokalni ravni prizadeva za krepitev pravne države, spodbujanje neodvisnih medijev ter vzpostavitev in krepitev demokratičnih institucij, ki lahko zagotovijo rezultate; |
| --- | --- |

(ak)

naj v evropsko zunanjepolitično delovanje bolje vključi podporo demokraciji; naj podpira demokratično upravljanje prek svojih različnih finančnih instrumentov, in sicer tako, da kadarkoli je to mogoče uporablja vire delegacij EU; naj si z OZN in drugimi partnerji na svetovni in lokalni ravni prizadeva za krepitev pravne države, spodbujanje neodvisnih medijev ter vzpostavitev in krepitev demokratičnih institucij, ki lahko zagotovijo rezultate;

| (al) | naj zagotovi, da se v mandatih misij za ohranjanje miru odraža potreba po podpiranju misij za opazovanje volitev in zagotovijo sredstva, potrebna za zagotavljanje varnosti opazovalcev na terenu; |
| --- | --- |

(al)

naj zagotovi, da se v mandatih misij za ohranjanje miru odraža potreba po podpiranju misij za opazovanje volitev in zagotovijo sredstva, potrebna za zagotavljanje varnosti opazovalcev na terenu;

Razvoj

| (am) | naj na vseh ravneh vključuje politike EU, povezane z razvojem, da se preprečijo protislovja med politikami, ki so usmerjene v razvoj, na eni strani ter ovirami za razvoj partnerskih držav v dvostranskih in večstranskih sporazumih in forumih na drugi strani; naj v prostotrgovinskih sporazumih in med pogajanji na ravni Svetovne trgovinske organizacije posveti posebno pozornost človekovim pravicam in razvojnim posledicam; |
| --- | --- |

(am)

naj na vseh ravneh vključuje politike EU, povezane z razvojem, da se preprečijo protislovja med politikami, ki so usmerjene v razvoj, na eni strani ter ovirami za razvoj partnerskih držav v dvostranskih in večstranskih sporazumih in forumih na drugi strani; naj v prostotrgovinskih sporazumih in med pogajanji na ravni Svetovne trgovinske organizacije posveti posebno pozornost človekovim pravicam in razvojnim posledicam;

| (an) | naj še naprej deluje v smeri postavljanja ljudi v središče razvojnih procesov; naj sledi deklaraciji OZN o pravici do razvoja in se pri tem osredotoča na praktične korake v smeri njenega izvajanja; |
| --- | --- |

(an)

naj še naprej deluje v smeri postavljanja ljudi v središče razvojnih procesov; naj sledi deklaraciji OZN o pravici do razvoja in se pri tem osredotoča na praktične korake v smeri njenega izvajanja;

| (ao) | naj zagotovi, da se delež celotne evropske pomoči, zagotovljene v proračunu EU, ne bo zmanjšal in da bo pomoč še naprej osredotočena na revščino in lakoto; naj razmisli, da bi 20 % vse pomoči EU namenil osnovnim socialnim storitvam, kot jih opredeljujejo ZN, s posebnim poudarkom na prostem in enakem dostopu do osnovnega zdravstvenega varstva in osnovnega izobraževanja ter ob upoštevanju podpore EU pobudi "izobrazba za vse" in njenih zavez, da bo imela vlogo na področju zdravja v svetu; |
| --- | --- |

(ao)

naj zagotovi, da se delež celotne evropske pomoči, zagotovljene v proračunu EU, ne bo zmanjšal in da bo pomoč še naprej osredotočena na revščino in lakoto; naj razmisli, da bi 20 % vse pomoči EU namenil osnovnim socialnim storitvam, kot jih opredeljujejo ZN, s posebnim poudarkom na prostem in enakem dostopu do osnovnega zdravstvenega varstva in osnovnega izobraževanja ter ob upoštevanju podpore EU pobudi "izobrazba za vse" in njenih zavez, da bo imela vlogo na področju zdravja v svetu;

| (ap) | naj prispeva h krepitvi skladnosti politik za razvoj in izboljšanju učinkovitosti razvojne pomoči, saj to ostaja ključno za doseganje razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

(ap)

naj prispeva h krepitvi skladnosti politik za razvoj in izboljšanju učinkovitosti razvojne pomoči, saj to ostaja ključno za doseganje razvojnih ciljev tisočletja;

| (aq) | naj vodi in pospeši prizadevanja v okviru OZN za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja z osredotočanjem zlasti na cilje, pri katerih je bil dosedanji napredek najskromnejši; |
| --- | --- |

(aq)

naj vodi in pospeši prizadevanja v okviru OZN za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja z osredotočanjem zlasti na cilje, pri katerih je bil dosedanji napredek najskromnejši;

| (ar) | naj deluje v smeri opredelitve ambicioznega programa razvojnih ciljev tisočletja za obdobje po letu 2015, pri čemer naj upošteva tako dosedanji napredek kot preostale izzive, obenem pa naj ostane zavezan odpravljanju revščine v sodelovanju z mednarodno skupnostjo; |
| --- | --- |

(ar)

naj deluje v smeri opredelitve ambicioznega programa razvojnih ciljev tisočletja za obdobje po letu 2015, pri čemer naj upošteva tako dosedanji napredek kot preostale izzive, obenem pa naj ostane zavezan odpravljanju revščine v sodelovanju z mednarodno skupnostjo;

| (as) | naj sledi ciljem konference OZN Rio+20 o trajnostnem razvoju in si prizadeva za njihovo celovito izvajanje, med drugim s spodbujanjem trajnostnega razvoja kot vodilnega načela za dolgoročni svetovni razvoj; |
| --- | --- |

(as)

naj sledi ciljem konference OZN Rio+20 o trajnostnem razvoju in si prizadeva za njihovo celovito izvajanje, med drugim s spodbujanjem trajnostnega razvoja kot vodilnega načela za dolgoročni svetovni razvoj;

| (at) | naj oblikuje skupino uglednih osebnosti pri OZN; |
| --- | --- |

(at)

naj oblikuje skupino uglednih osebnosti pri OZN;

| (au) | naj aktivno spremlja uresničevanja sklepov, sprejetih v Busanu; |
| --- | --- |

(au)

naj aktivno spremlja uresničevanja sklepov, sprejetih v Busanu;

| (av) | naj odločilno prispeva k boju proti špekulacijam z živili in reševanju perečih problemov revščine in lakote; |
| --- | --- |

(av)

naj odločilno prispeva k boju proti špekulacijam z živili in reševanju perečih problemov revščine in lakote;

| (aw) | naj prednost nameni varni preskrbi s hrano, proizvodni zmogljivosti v kmetijstvu, infrastrukturi, izgradnji zmogljivosti, vključujoči gospodarski rasti, spodbudnim razmeram na trgu in novim podjetjem, dostopu do tehnologij ter človekovemu in socialnemu razvoju v najmanj razvitih državah v skladu z akcijskim programom iz Istanbula in sklepi, sprejetimi na 13. zasedanju konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) v Dohi 26. aprila 2012; |
| --- | --- |

(aw)

naj prednost nameni varni preskrbi s hrano, proizvodni zmogljivosti v kmetijstvu, infrastrukturi, izgradnji zmogljivosti, vključujoči gospodarski rasti, spodbudnim razmeram na trgu in novim podjetjem, dostopu do tehnologij ter človekovemu in socialnemu razvoju v najmanj razvitih državah v skladu z akcijskim programom iz Istanbula in sklepi, sprejetimi na 13. zasedanju konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) v Dohi 26. aprila 2012;

| (ax) | naj ponovno potrdi svojo zavezanosti načelom iz Rima o zanesljivosti preskrbe s hrano; naj obžaluje posledice špekulacije z živili; |
| --- | --- |

(ax)

naj ponovno potrdi svojo zavezanosti načelom iz Rima o zanesljivosti preskrbe s hrano; naj obžaluje posledice špekulacije z živili;

| (ay) | naj spodbuja države v razvoju, naj s pomočjo mednarodnih donatorjev sprejmejo dolgoročne ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da suša ne bo neizogibno privedla tudi do lakote; naj izvaja strategije za zmanjševanje tveganja nesreč in vzpostavitev sistemov zgodnjega opozarjanja; |
| --- | --- |

(ay)

naj spodbuja države v razvoju, naj s pomočjo mednarodnih donatorjev sprejmejo dolgoročne ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da suša ne bo neizogibno privedla tudi do lakote; naj izvaja strategije za zmanjševanje tveganja nesreč in vzpostavitev sistemov zgodnjega opozarjanja;

| (az) | naj v celoti podpira osrednjo vlogo OZN, zlasti njenega Urada za usklajevanje humanitarnih zadev (UNOCHA); |
| --- | --- |

(az)

naj v celoti podpira osrednjo vlogo OZN, zlasti njenega Urada za usklajevanje humanitarnih zadev (UNOCHA);

| (ba) | naj ponovno potrdi dolgoročno zavezanosti EU podpiranju blaginje ljudi na Afriškem rogu in obravnavanju temeljnih vzrokov za strukturno negotovost preskrbe s hrano in konflikte. |
| --- | --- |

(ba)

naj ponovno potrdi dolgoročno zavezanosti EU podpiranju blaginje ljudi na Afriškem rogu in obravnavanju temeljnih vzrokov za strukturno negotovost preskrbe s hrano in konflikte.

Podnebne spremembe, svetovno varstvo okolja in trajnost

| (bb) | naj prevzame vodilno vlogo pri globalnem upravljanju z okoljem in mednarodnem sodelovanju na področju podnebnih sprememb; naj prispeva k izgradnji institucionalne arhitekture, ki bo vključujoča, pregledna in pravična ter bo zagotavljala uravnoteženo zastopstvo razvitih držav in držav v razvoju v ustreznih upravnih organih, naj dodatno razvija dialog s ključnimi akterji, kot so države BRICS (Brazilija, Rusija, Indija, Kitajska, Južna Afrika) in države v razvoju, saj so podnebne spremembe postale bistveni element mednarodnih odnosov; naj dodatno razvija zmogljivosti Evropske službe za zunanje delovanje, da bi oblikovala politiko EU na področju "podnebne diplomacije"; |
| --- | --- |

(bb)

naj prevzame vodilno vlogo pri globalnem upravljanju z okoljem in mednarodnem sodelovanju na področju podnebnih sprememb; naj prispeva k izgradnji institucionalne arhitekture, ki bo vključujoča, pregledna in pravična ter bo zagotavljala uravnoteženo zastopstvo razvitih držav in držav v razvoju v ustreznih upravnih organih, naj dodatno razvija dialog s ključnimi akterji, kot so države BRICS (Brazilija, Rusija, Indija, Kitajska, Južna Afrika) in države v razvoju, saj so podnebne spremembe postale bistveni element mednarodnih odnosov; naj dodatno razvija zmogljivosti Evropske službe za zunanje delovanje, da bi oblikovala politiko EU na področju "podnebne diplomacije";

| (bc) | naj državljane še naprej pooblašča na področju upravljanja okolja z učinkovitim globalnim izvajanjem načela 10 deklaracije iz Ria; naj v zvezi s tem razširi določbe Aarhuške konvencije onkraj Ekonomske komisije OZN za Evropo (UNECE) s svetovno konvencijo ali z možnostjo, da k Aarhuški konvenciji pristopijo pogodbenice izven UNECE; naj spodbuja boljše upravljanje na področju trajnostnega razvoja, med drugim s krepitvijo Okoljskega programa OZN (UNEP), naj dejavno sodeluje s partnerji, da bi se na svetovni ravni boljše uveljavljala zakonodaja na področju okolja; |
| --- | --- |

(bc)

naj državljane še naprej pooblašča na področju upravljanja okolja z učinkovitim globalnim izvajanjem načela 10 deklaracije iz Ria; naj v zvezi s tem razširi določbe Aarhuške konvencije onkraj Ekonomske komisije OZN za Evropo (UNECE) s svetovno konvencijo ali z možnostjo, da k Aarhuški konvenciji pristopijo pogodbenice izven UNECE; naj spodbuja boljše upravljanje na področju trajnostnega razvoja, med drugim s krepitvijo Okoljskega programa OZN (UNEP), naj dejavno sodeluje s partnerji, da bi se na svetovni ravni boljše uveljavljala zakonodaja na področju okolja;

| (bd) | naj si prizadeva za uresničitev skupnega stališča Afriške unije in EU za preoblikovanje Okoljskega programa OZN v specializirano agencijo OZN s sedežem v Nairobiju v Keniji; naj v tem novem institucionalnem okviru obravnava vprašanja financiranja, prenosa tehnologije in krepitve zmogljivosti za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

(bd)

naj si prizadeva za uresničitev skupnega stališča Afriške unije in EU za preoblikovanje Okoljskega programa OZN v specializirano agencijo OZN s sedežem v Nairobiju v Keniji; naj v tem novem institucionalnem okviru obravnava vprašanja financiranja, prenosa tehnologije in krepitve zmogljivosti za trajnostni razvoj;

| (be) | naj podpira biotsko raznovrstnost in varovanje podnebja v državah v razvoju, skladno s cilji Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) in Konvencije o biološki raznovrstnosti (CBD); naj morja in oceane postavi med osrednje stebre okvira iz Ria, skupaj z varstvom podnebja in biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(be)

naj podpira biotsko raznovrstnost in varovanje podnebja v državah v razvoju, skladno s cilji Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) in Konvencije o biološki raznovrstnosti (CBD); naj morja in oceane postavi med osrednje stebre okvira iz Ria, skupaj z varstvom podnebja in biotske raznovrstnosti;

| (bf) | naj podpira dejavno sodelovanje Komisije v tekoči razpravi o pomanjkljivostih v zaščiti in odgovorih, katere pobudnik je visoki komisar OZN za begunce s svojim dialogom o izzivih zaščite iz leta 2010, s katerim si prizadeva za izboljšanje obstoječega mednarodnega okvira zaščite za nasilno razseljene osebe in osebe brez državljanstva; naj dejavno sodeluje v razpravi o pravni opredelitvi pojma "podnebni begunec", ki se nanaša na ljudi, ki so zaradi podnebnih sprememb prisiljeni zapustiti svoje domove in si poiskati zatočišče v tujini in ki še ni priznan po mednarodnem pravu ali v pravno zavezujočih mednarodnih sporazumih; |
| --- | --- |

(bf)

naj podpira dejavno sodelovanje Komisije v tekoči razpravi o pomanjkljivostih v zaščiti in odgovorih, katere pobudnik je visoki komisar OZN za begunce s svojim dialogom o izzivih zaščite iz leta 2010, s katerim si prizadeva za izboljšanje obstoječega mednarodnega okvira zaščite za nasilno razseljene osebe in osebe brez državljanstva; naj dejavno sodeluje v razpravi o pravni opredelitvi pojma "podnebni begunec", ki se nanaša na ljudi, ki so zaradi podnebnih sprememb prisiljeni zapustiti svoje domove in si poiskati zatočišče v tujini in ki še ni priznan po mednarodnem pravu ali v pravno zavezujočih mednarodnih sporazumih;

Razno

| (bg) | naj spodbuja vzajemno delovanje vlad in parlamentov pri svetovnih vprašanjih in razpravo o vlogi parlamentov na svetovni ravni; naj okrepi demokratično naravo, odgovornost in preglednost upravljanja na svetovni ravni ter omogoči večje sodelovanje javnosti in parlamentov pri dejavnostih OZN; |
| --- | --- |

(bg)

naj spodbuja vzajemno delovanje vlad in parlamentov pri svetovnih vprašanjih in razpravo o vlogi parlamentov na svetovni ravni; naj okrepi demokratično naravo, odgovornost in preglednost upravljanja na svetovni ravni ter omogoči večje sodelovanje javnosti in parlamentov pri dejavnostih OZN;

2.   naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Svetu in v vednost Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0255.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0229.

(3)  Svet Evropske unije, 11298/2011.

(4)  Resolucija generalne skupščine ZN A/RES/66/256.

(5)  Resolucija generalne skupščine ZN A/RES/66/209.

(6)  Resolucija generalne skupščine ZN A/RES/66/253.

(7)  Resolucija generalne skupščine ZN A/RES/66/224.

(8)  Resolucija generalne skupščine ZN A/RES/66/223.

(9)  Resolucija generalne skupščine ZN A/RES/66/219.

(10)  Resolucija generalne skupščine ZN A/RES/66/210.

(11)  Resolucija generalne skupščine ZN A/RES/66/163.

(12)  Resolucija generalne skupščine ZN A/RES/66/59.

(13)  Resolucija generalne skupščine ZN A/RES/66/159.

(14)  Resolucija generalne skupščine ZN A/RES/66/151.

(15)  Resolucija generalne skupščine ZN A/RES/66/167.

(16)  Resolucija generalne skupščine ZN A/RES/65/276.

(17)  Resolucija generalne skupščine ZN A/RES/64/236.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0058.

(19)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0507.

(20)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0334.

(21)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0482.

(22)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 56.

(23)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 7.

(24)  UL C 124 E, 25.5.2006, str. 549.

(25)  Razorožitev, demobilizacija, ponovna uvrstitev in ponovna vključitev.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/114 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/114

---

Sreda, 13. junij 2012Posebni predstavnik EU za človekove pravice

P7_TA(2012)0250

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 13. junija 2012 o posebnem predstavniku EU za človekove pravice (2012/2088(INI))

2013/C 332 E/24

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 6, 21, 31, 33 in 36 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 6, 21, 31, 33 in 36 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2009 in politiki EU na tem področju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2009 in politiki EU na tem področju (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (2),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 o človekovih pravicah in demokraciji v središču zunanjega delovanja – za učinkovitejši pristop (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 o človekovih pravicah in demokraciji v središču zunanjega delovanja – za učinkovitejši pristop (COM(2011)0886),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope" (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope" (COM(2010)0171),

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah in mednarodnem humanitarnem pravu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah in mednarodnem humanitarnem pravu (3),

| — | ob upoštevanju pristopa Evropske unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pristopa Evropske unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o politični odgovornosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o politični odgovornosti (4),

| — | ob upoštevanju člena 97 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 97 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A7-0174/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A7-0174/2012),

| A. | ker člen 21 PEU ponovno poudarja zavezanost EU, da bo spodbujala spoštovanje človekovih pravic in demokracije v vseh zunanjih ukrepih in hkrati zagotavljala doslednost in skladnost na vseh teh področjih ter med zunanjimi ukrepi in drugimi politikami; |
| --- | --- |

A.

ker člen 21 PEU ponovno poudarja zavezanost EU, da bo spodbujala spoštovanje človekovih pravic in demokracije v vseh zunanjih ukrepih in hkrati zagotavljala doslednost in skladnost na vseh teh področjih ter med zunanjimi ukrepi in drugimi politikami;

| B. | ker je člen 33 PEU pravna podlaga za imenovanje posebnega predstavnika EU za človekove pravice, in sicer: "Svet lahko, na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko imenuje posebnega predstavnika za določena politična vprašanja. Posebni predstavnik opravlja svoje naloge pod vodstvom visokega predstavnika"; |
| --- | --- |

B.

ker je člen 33 PEU pravna podlaga za imenovanje posebnega predstavnika EU za človekove pravice, in sicer: "Svet lahko, na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko imenuje posebnega predstavnika za določena politična vprašanja. Posebni predstavnik opravlja svoje naloge pod vodstvom visokega predstavnika";

| C. | ker je Evropski parlament večkrat pozval k imenovanju posebnega predstavnika EU za človekove pravice, kot je zapisal v svojih zgoraj omenjenih resolucijah z dne 16. decembra 2010 in z dne 18. aprila 2012; |
| --- | --- |

C.

ker je Evropski parlament večkrat pozval k imenovanju posebnega predstavnika EU za človekove pravice, kot je zapisal v svojih zgoraj omenjenih resolucijah z dne 16. decembra 2010 in z dne 18. aprila 2012;

| D. | ker mora predstavnik EU za človekove pravice okrepiti prepoznavnost in skladnost politike EU o človekovih pravicah kot temeljnega dela skupne zunanje in varnostne politike in prispevati k povečanju svetovnega ugleda EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

D.

ker mora predstavnik EU za človekove pravice okrepiti prepoznavnost in skladnost politike EU o človekovih pravicah kot temeljnega dela skupne zunanje in varnostne politike in prispevati k povečanju svetovnega ugleda EU na področju človekovih pravic;

| 1. | naslavlja naslednja priporočila na Svet:






  (a) | čeprav posebnega predstavnika EU za človekove pravice imenuje in njegov mandat določi Svet z uradnim sklepom na predlog visokega predstavnika EU, bi moral predstavnik EU za človekove pravice ravnati in dajati izjave v imenu Unije, kar odseva skupno in nedeljeno odgovornost institucij in držav članic, da po vsem svetu varujejo in spodbujajo človekove pravice; imenovanje prvega tematskega predstavnika EU v zgodovini mora okrepiti prepoznavnost, učinkovitost, skladnost in odgovornost politike EU na področju človekovih pravic; zlasti Evropski parlament bi moral imeti ustrezno vlogo v postopku imenovanja in pri nadzoru mandata skozi celotno obdobje; |
| --- | --- | --- |

1.

naslavlja naslednja priporočila na Svet:

(a)

čeprav posebnega predstavnika EU za človekove pravice imenuje in njegov mandat določi Svet z uradnim sklepom na predlog visokega predstavnika EU, bi moral predstavnik EU za človekove pravice ravnati in dajati izjave v imenu Unije, kar odseva skupno in nedeljeno odgovornost institucij in držav članic, da po vsem svetu varujejo in spodbujajo človekove pravice; imenovanje prvega tematskega predstavnika EU v zgodovini mora okrepiti prepoznavnost, učinkovitost, skladnost in odgovornost politike EU na področju človekovih pravic; zlasti Evropski parlament bi moral imeti ustrezno vlogo v postopku imenovanja in pri nadzoru mandata skozi celotno obdobje;

| (b) | da se okrepi preglednost in odgovornost mandata posebnega predstavnika EU, bi bilo treba v zadevnem odboru Evropskega parlamenta opraviti izmenjavo mnenj/predstavitev posebnega predstavnika EU, ki ga predlaga visoki predstavnik; |
| --- | --- |

(b)

da se okrepi preglednost in odgovornost mandata posebnega predstavnika EU, bi bilo treba v zadevnem odboru Evropskega parlamenta opraviti izmenjavo mnenj/predstavitev posebnega predstavnika EU, ki ga predlaga visoki predstavnik;

| (c) | izvajanje mandata in skladnost z drugimi prispevki Unije za to področje bi bilo treba redno preverjati; posebni predstavnik EU bi moral vsako leto Svetu, visokemu predstavniku, Parlamentu in Komisiji ob izteku mandata posredovati poročilo o napredku in celovito poročilo o izvajanju mandata; |
| --- | --- |

(c)

izvajanje mandata in skladnost z drugimi prispevki Unije za to področje bi bilo treba redno preverjati; posebni predstavnik EU bi moral vsako leto Svetu, visokemu predstavniku, Parlamentu in Komisiji ob izteku mandata posredovati poročilo o napredku in celovito poročilo o izvajanju mandata;

| (d) | cilji politike posebnega predstavnika EU za človekove pravice bi morali obsegati okrepitev skladnosti, učinkovitosti in prepoznavnosti ukrepov EU na področju varovanja in spodbujanja človekovih pravic in demokracije; posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral tesno sodelovati z delovno skupino Sveta za človekove pravice; posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral biti sogovornik na visoki ravni za sorodne predstavnike v tretjih državah in mednarodnih organizacijah, sposoben tudi sodelovanja z ZN (generalno skupščino ZN, Svetom ZN za človekove pravice itd.) in ustreznimi regionalnimi organizacijami; posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral voditi pogovore o človekovih pravicah na visoki ravni in posvetovanje s tretjimi državami o vprašanjih človekovih pravic; |
| --- | --- |

(d)

cilji politike posebnega predstavnika EU za človekove pravice bi morali obsegati okrepitev skladnosti, učinkovitosti in prepoznavnosti ukrepov EU na področju varovanja in spodbujanja človekovih pravic in demokracije; posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral tesno sodelovati z delovno skupino Sveta za človekove pravice; posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral biti sogovornik na visoki ravni za sorodne predstavnike v tretjih državah in mednarodnih organizacijah, sposoben tudi sodelovanja z ZN (generalno skupščino ZN, Svetom ZN za človekove pravice itd.) in ustreznimi regionalnimi organizacijami; posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral voditi pogovore o človekovih pravicah na visoki ravni in posvetovanje s tretjimi državami o vprašanjih človekovih pravic;

| (e) | za dosego teh ciljev bi bilo treba posebnemu predstavniku EU, ki je sicer podrejen visokemu predstavniku, zagotoviti močan, neodvisen in prožen mandat, ki ga ne omejujejo stroge in posebej opredeljene tematske odgovornosti, temveč omogoča hitro in učinkovito ukrepanje; v skladu z ukrepi in prednostnimi nalogami iz akcijskega načrta bi moral posebni predstavnik EU za človekove pravice obravnavati tudi različna horizontalna vprašanja, ki prispevajo k učinkovitejšemu in skladnejšemu ukrepanju v zunanjih politikah EU; obseg nalog posebnega predstavnika EU bi moral biti povsem v skladu z načeli univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter cilji politike, ki so opredeljeni v členu 21 PEU, in bi med drugim moral zajemati krepitev demokracije, pravne države in gradnje institucij, mednarodnega pravosodja in mednarodnega humanitarnega prava; prav tako bi moral med drugim obsegati odpravo smrtne kazni, podporo zagovornikom človekovih pravic, boj proti nekaznovanju, boj proti mučenju, svobodo govora, združevanja in zbiranja, veroizpovedi prepričanja, varstvo pravic manjšin, zaščito otrok, varstvo pravic žensk, mir in varnost, vprašanja spola ter boj proti diskriminaciji v vseh oblikah, na podlagi invalidnosti, rase ali narodnosti, spola, spolne usmerjenosti ali spolne identitete; |
| --- | --- |

(e)

za dosego teh ciljev bi bilo treba posebnemu predstavniku EU, ki je sicer podrejen visokemu predstavniku, zagotoviti močan, neodvisen in prožen mandat, ki ga ne omejujejo stroge in posebej opredeljene tematske odgovornosti, temveč omogoča hitro in učinkovito ukrepanje; v skladu z ukrepi in prednostnimi nalogami iz akcijskega načrta bi moral posebni predstavnik EU za človekove pravice obravnavati tudi različna horizontalna vprašanja, ki prispevajo k učinkovitejšemu in skladnejšemu ukrepanju v zunanjih politikah EU; obseg nalog posebnega predstavnika EU bi moral biti povsem v skladu z načeli univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter cilji politike, ki so opredeljeni v členu 21 PEU, in bi med drugim moral zajemati krepitev demokracije, pravne države in gradnje institucij, mednarodnega pravosodja in mednarodnega humanitarnega prava; prav tako bi moral med drugim obsegati odpravo smrtne kazni, podporo zagovornikom človekovih pravic, boj proti nekaznovanju, boj proti mučenju, svobodo govora, združevanja in zbiranja, veroizpovedi prepričanja, varstvo pravic manjšin, zaščito otrok, varstvo pravic žensk, mir in varnost, vprašanja spola ter boj proti diskriminaciji v vseh oblikah, na podlagi invalidnosti, rase ali narodnosti, spola, spolne usmerjenosti ali spolne identitete;

| (f) | mandat bi moral temeljiti na načelih, ki usmerjajo politiko EU o človekovih pravicah, in zlasti smernicah EU, ki zadevajo smrtno kazen (2008); mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (2008); dialog o človekovih pravicah s tretjimi državami (2009); otroke v oboroženih spopadih (2008), zagovornike človekovih pravic (2008); spodbujanje spoštovanja in zaščito otrokovih pravic (2008); nasilje nad ženskami in deklicami ter preprečevanje vseh vrst diskriminacije proti njim (2008), mednarodno humanitarno zakonodajo (2009), lezbijke, geje, biseksualce in transseksualce (2010) ter letna poročila EU o človekovih pravicah v svetu; poleg tega bi moral mandat vključevati pomoč visoki predstavnici in institucijam EU pri spodbujanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

(f)

mandat bi moral temeljiti na načelih, ki usmerjajo politiko EU o človekovih pravicah, in zlasti smernicah EU, ki zadevajo smrtno kazen (2008); mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (2008); dialog o človekovih pravicah s tretjimi državami (2009); otroke v oboroženih spopadih (2008), zagovornike človekovih pravic (2008); spodbujanje spoštovanja in zaščito otrokovih pravic (2008); nasilje nad ženskami in deklicami ter preprečevanje vseh vrst diskriminacije proti njim (2008), mednarodno humanitarno zakonodajo (2009), lezbijke, geje, biseksualce in transseksualce (2010) ter letna poročila EU o človekovih pravicah v svetu; poleg tega bi moral mandat vključevati pomoč visoki predstavnici in institucijam EU pri spodbujanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah;

| (g) | posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral imeti potrebne poklicne kvalifikacije, bogate izkušnje in dokazane rezultate na področju človekovih pravic, osebno in poklicno integriteto ter mednarodni ugled; |
| --- | --- |

(g)

posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral imeti potrebne poklicne kvalifikacije, bogate izkušnje in dokazane rezultate na področju človekovih pravic, osebno in poklicno integriteto ter mednarodni ugled;

| (h) | posebnega predstavnika EU za človekove pravice bi bilo treba imenovati za obdobje dveh let in pol; da se zagotovi stalnost, skladnost in demokratična odgovornost, naj bi bilo mandat mogoče obnoviti, med postopkom obnovitve pa bi se morali ustrezno in pravočasno posvetovati z Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

(h)

posebnega predstavnika EU za človekove pravice bi bilo treba imenovati za obdobje dveh let in pol; da se zagotovi stalnost, skladnost in demokratična odgovornost, naj bi bilo mandat mogoče obnoviti, med postopkom obnovitve pa bi se morali ustrezno in pravočasno posvetovati z Evropskim parlamentom;

| (i) | posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral tesno sodelovati z visokim predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter predsednikom Evropskega parlamenta, da se zagotovita usklajenost in usmerjenost v zagotavljanje človekovih pravic na vseh področjih politike pri delu vseh institucij EU; posebni predstavnik EU bi moral tesno sodelovati z direktoratom za človekove pravice in demokracijo Evropske službe za zunanje delovanje, vsemi večstranskimi delegacijami EU (New York, Ženeva, Dunaj, Strasbourg) ter vsemi delegacijami EU po svetu, da se zagotovijo stiki na področju človekovih pravic z vsemi službami EU, delegacijami EU v tretjih državah in mednarodnimi organizacijami; direktorat za človekove pravice in demokracijo Evropske službe za zunanje delovanje bi moral zagotavljati vse potrebne storitve in prispevati k izvajanju nalog posebnega predstavnika EU; |
| --- | --- |

(i)

posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral tesno sodelovati z visokim predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter predsednikom Evropskega parlamenta, da se zagotovita usklajenost in usmerjenost v zagotavljanje človekovih pravic na vseh področjih politike pri delu vseh institucij EU; posebni predstavnik EU bi moral tesno sodelovati z direktoratom za človekove pravice in demokracijo Evropske službe za zunanje delovanje, vsemi večstranskimi delegacijami EU (New York, Ženeva, Dunaj, Strasbourg) ter vsemi delegacijami EU po svetu, da se zagotovijo stiki na področju človekovih pravic z vsemi službami EU, delegacijami EU v tretjih državah in mednarodnimi organizacijami; direktorat za človekove pravice in demokracijo Evropske službe za zunanje delovanje bi moral zagotavljati vse potrebne storitve in prispevati k izvajanju nalog posebnega predstavnika EU;

| (j) | posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral ob vzdrževanju tesnih stikov s političnim in varnostnim odborom Sveta Evropskemu parlamentu na skupnem zasedanju Odbora za zunanje zadeve in pododbora za človekove pravice redno predstavljati poročila o človekovih pravicah po svetu in izvajanju mandata, vključno z rezultati zasedanj Sveta ZN za človekove pravice in generalne skupščine ZN, dialoga o človekovih pravicah s tretjimi državami in izvajanja strategij za človekove pravice za posamezne države; |
| --- | --- |

(j)

posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral ob vzdrževanju tesnih stikov s političnim in varnostnim odborom Sveta Evropskemu parlamentu na skupnem zasedanju Odbora za zunanje zadeve in pododbora za človekove pravice redno predstavljati poročila o človekovih pravicah po svetu in izvajanju mandata, vključno z rezultati zasedanj Sveta ZN za človekove pravice in generalne skupščine ZN, dialoga o človekovih pravicah s tretjimi državami in izvajanja strategij za človekove pravice za posamezne države;

| (k) | posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral pri izvajanju mandata sodelovati s predstavniki lokalne, regionalne in nacionalne civilne družbe, z nevladnimi organizacijami, strokovnjaki ter regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, ki delujejo na področju varovanja človekovih pravic in demokracije; |
| --- | --- |

(k)

posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral pri izvajanju mandata sodelovati s predstavniki lokalne, regionalne in nacionalne civilne družbe, z nevladnimi organizacijami, strokovnjaki ter regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, ki delujejo na področju varovanja človekovih pravic in demokracije;

| (l) | posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral imeti primerne finančne in kadrovske vire, ki bi zagotavljali učinkovito delo posebnega predstavnika in njegove skupine; proračun posebnega predstavnika EU za človekove pravice bi bilo treba pregledati vsako leto posebej; |
| --- | --- |

(l)

posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral imeti primerne finančne in kadrovske vire, ki bi zagotavljali učinkovito delo posebnega predstavnika in njegove skupine; proračun posebnega predstavnika EU za človekove pravice bi bilo treba pregledati vsako leto posebej;

| (m) | posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral biti odgovoren za oblikovanje skupine, ki jo mora odlikovati potrebno politično znanje v skladu z mandatom in ki bo ravnala v interesu njegovega mandata; glede na obseg in medsektorsko naravo mandata je treba predvideti zadostno število uslužbencev, ki bodo delali pod neposrednim nadzorom posebnega predstavnika EU za človekove pravice; v skupini bi lahko sodelovalo napoteno osebje iz držav članic in institucij EU, kar bi odsevalo potrebno zagotavljanje skladnosti in spodbujanje spoštovanja človekovih pravic v vseh dejavnostih institucij EU in držav članic; |
| --- | --- |

(m)

posebni predstavnik EU za človekove pravice bi moral biti odgovoren za oblikovanje skupine, ki jo mora odlikovati potrebno politično znanje v skladu z mandatom in ki bo ravnala v interesu njegovega mandata; glede na obseg in medsektorsko naravo mandata je treba predvideti zadostno število uslužbencev, ki bodo delali pod neposrednim nadzorom posebnega predstavnika EU za človekove pravice; v skupini bi lahko sodelovalo napoteno osebje iz držav članic in institucij EU, kar bi odsevalo potrebno zagotavljanje skladnosti in spodbujanje spoštovanja človekovih pravic v vseh dejavnostih institucij EU in držav članic;

| (n) | opis nalog posebnega predstavnika EU za človekove pravice bi moral vključevati sklic na to priporočilo; |
| --- | --- |

(n)

opis nalog posebnega predstavnika EU za človekove pravice bi moral vključevati sklic na to priporočilo;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter v vednost Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter v vednost Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0489.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0126.

(3)  http://www.eeas.europa.eu/human_rights/docs/guidelines_en.pdf

(4)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 470.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 12. junij 2012

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/118 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/118

---

Torek, 12. junij 2012Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji - vloga EGF/2011/020 ES/ Comunidad Valenciana, obutvena industrija, Španija

P7_TA(2012)0231

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/020 ES/ Comunidad Valenciana, obutvena industrija, Španija) (COM(2012)0204 – C7-0112/2012 – 2012/2089(BUD))

2013/C 332 E/25

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0204 – C7-0112/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0204 – C7-0112/2012),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006), zlasti točke 28, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006), zlasti točke 28,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredbe o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredbe o ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0189/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0189/2012),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev iz ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev iz ESPG,

| D. | ker je Španija zaprosila za pomoč v zvezi s 876 presežnimi delavci (za vse je predvidena pomoč) v 146 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 15 NACE po reviziji 2 (proizvodnja usnja, usnjenih in sorodnih izdelkov) (3), v španski regiji Comunidad Valenciana (ES52) na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Španija zaprosila za pomoč v zvezi s 876 presežnimi delavci (za vse je predvidena pomoč) v 146 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 15 NACE po reviziji 2 (proizvodnja usnja, usnjenih in sorodnih izdelkov) (3), v španski regiji Comunidad Valenciana (ES52) na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG,

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(b) iz uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Španija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(b) iz uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Španija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe;

| 2. | je seznanjen, da so španske oblasti vlogo za finančni prispevek iz sklada ESPG predložile 28. decembra 2011, njeno oceno pa je Evropska komisija predložila 4. maja 2012; pozdravlja dejstvo, da je bil postopek ocene in predložitve dodatnih informacij s strani držav članic hiter in natančen; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen, da so španske oblasti vlogo za finančni prispevek iz sklada ESPG predložile 28. decembra 2011, njeno oceno pa je Evropska komisija predložila 4. maja 2012; pozdravlja dejstvo, da je bil postopek ocene in predložitve dodatnih informacij s strani držav članic hiter in natančen;

| 3. | ugotavlja, da je obutvena industrija zagotavljala 26 % vseh delovnih mest v regiji Comunidad Valenciana in da je glede na to pomembno prispevala k lokalnemu gospodarstvu, v katerem prevladujejo mala in srednja podjetja v tradicionalnih panogah, kot so proizvodnja tekstila, obutve in keramike; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je obutvena industrija zagotavljala 26 % vseh delovnih mest v regiji Comunidad Valenciana in da je glede na to pomembno prispevala k lokalnemu gospodarstvu, v katerem prevladujejo mala in srednja podjetja v tradicionalnih panogah, kot so proizvodnja tekstila, obutve in keramike;

| 4. | ugotavlja, da so regijo Comunidad Valenciana v preteklosti doletela štiri masovna odpuščanja in pozdravlja dejstvo, da se je regija odločila za uporabo podpore iz ESPG, da bi rešila težavo presežnih delavcev: ESPG/2009/014 ES/Valencia – keramična industrija, ESPG/2010/005 ES/Valencia – naravni kamen, ESPG/2010/009 ES/Valencia – tekstilni sektor, ESPG 2011/006 ES/Comunidad Valenciana – gradbeni sektor; pozdravlja, da se regija opira na izkušnje z ESPG in hitro pomaga delavcem iz različnih sektorjev; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so regijo Comunidad Valenciana v preteklosti doletela štiri masovna odpuščanja in pozdravlja dejstvo, da se je regija odločila za uporabo podpore iz ESPG, da bi rešila težavo presežnih delavcev: ESPG/2009/014 ES/Valencia – keramična industrija, ESPG/2010/005 ES/Valencia – naravni kamen, ESPG/2010/009 ES/Valencia – tekstilni sektor, ESPG 2011/006 ES/Comunidad Valenciana – gradbeni sektor; pozdravlja, da se regija opira na izkušnje z ESPG in hitro pomaga delavcem iz različnih sektorjev;

| 5. | pozdravlja, da so se španske oblasti odločile, da bodo začele z izvajanjem ukrepov še pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni paket, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja, da so se španske oblasti odločile, da bodo začele z izvajanjem ukrepov še pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni paket, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč;

| 6. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost teh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem veščin in znanj, pridobljenih med celotno poklicno potjo; pričakuje, da bo usposabljanje, ki je na voljo v okviru usklajenega paketa, prilagojeno ravni in potrebam odpuščenih delavcev; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost teh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem veščin in znanj, pridobljenih med celotno poklicno potjo; pričakuje, da bo usposabljanje, ki je na voljo v okviru usklajenega paketa, prilagojeno ravni in potrebam odpuščenih delavcev;

| 7. | ugotavlja, da so ukrepi za usposabljanje usmerjeni v delovna mesta z visoko dodano vrednostjo v obutvenem sektorju, ki se po trditvah španskih oblasti najverjetneje ne bodo premeščala, ter v delovna mesta v sektorjih, ki obetajo rast v kratkoročnem in srednjeročnem obdobju; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da so ukrepi za usposabljanje usmerjeni v delovna mesta z visoko dodano vrednostjo v obutvenem sektorju, ki se po trditvah španskih oblasti najverjetneje ne bodo premeščala, ter v delovna mesta v sektorjih, ki obetajo rast v kratkoročnem in srednjeročnem obdobju;

| 8. | pozdravlja, da so se o vsebini usklajenega paketa, dodelitvi vlog ter razdelitvi in časovnem načrtovanju nalog posvetovali s socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja, da so se o vsebini usklajenega paketa, dodelitvi vlog ter razdelitvi in časovnem načrtovanju nalog posvetovali s socialnimi partnerji;

| 9. | poudarja dejstvo, da bi se morali kaj naučiti iz priprave in izvajanja te in drugih vlog, namenjenih reševanju množičnega odpuščanja v številnih malih in srednjih podjetjih v nekem sektorju, zlasti glede upravičenosti samozaposlenih in lastnikov malih in srednjih podjetij do pomoči iz ESPG v prihodnji uredbi, in da bi morali ureditve, ki se uporabljajo v regijah in državah članicah, hitro uporabiti v sektorskih vlogah, ki bi zajemale veliko število podjetij; |
| --- | --- |

9.

poudarja dejstvo, da bi se morali kaj naučiti iz priprave in izvajanja te in drugih vlog, namenjenih reševanju množičnega odpuščanja v številnih malih in srednjih podjetjih v nekem sektorju, zlasti glede upravičenosti samozaposlenih in lastnikov malih in srednjih podjetij do pomoči iz ESPG v prihodnji uredbi, in da bi morali ureditve, ki se uporabljajo v regijah in državah članicah, hitro uporabiti v sektorskih vlogah, ki bi zajemale veliko število podjetij;

| 10. | zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost sklada; |
| --- | --- |

10.

zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost sklada;

| 11. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev iz ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev iz ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 12. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da bi se morali s pomočjo iz ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje, da bi sklad lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da bi se morali s pomočjo iz ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje, da bi sklad lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno;

| 13. | ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovili popolno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovili popolno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija;

| 14. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 prikazuje sredstva za plačila v višini 50 000 000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil sklad ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer se prepreči prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik sklada; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 prikazuje sredstva za plačila v višini 50 000 000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil sklad ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer se prepreči prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik sklada;

| 15. | obžaluje sklep Sveta, da bo blokiral podaljšanje „odstopanja zaradi krize”, ki omogoča finančno pomoč delavcem, odpuščenim zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011, in poziva Svet, naj ta ukrep nemudoma spet uvede; |
| --- | --- |

15.

obžaluje sklep Sveta, da bo blokiral podaljšanje „odstopanja zaradi krize”, ki omogoča finančno pomoč delavcem, odpuščenim zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011, in poziva Svet, naj ta ukrep nemudoma spet uvede;

| 16. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

16.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta sklep podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta sklep podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

---

Torek, 12. junij 2012PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/020 ES/ Comunidad Valenciana, obutvena industrija, Španija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2012/354/EU.)

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/121

---

Torek, 12. junij 2012Predlog spremembe proračuna št. 2 za leto 2012: odobrena sredstva Solidarnostnega sklada za obravnavanje posledic poplav v Italiji (Ligurija in Toskana) v letu 2011

P7_TA(2012)0232

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2012 za proračunsko leto 2012, oddelek III – Evropska komisija (09916/2012 – C7-0123/2012 – 2012/2057(BUD))

2013/C 332 E/26

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314, in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314, in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 te uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 te uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, ki je bil dokončno sprejet 1. decembra 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, ki je bil dokončno sprejet 1. decembra 2011 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012 št. 2/2012, ki ga je Komisija predstavila 16. marca 2012 (COM(2012)0125), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012 št. 2/2012, ki ga je Komisija predstavila 16. marca 2012 (COM(2012)0125),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 2/2012, ki ga je Svet sprejel 15. maja 2012 (09916/2012 – C7-0123/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 2/2012, ki ga je Svet sprejel 15. maja 2012 (09916/2012 – C7-0123/2012),

| — | ob upoštevanju člena 75b in 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 75b in 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0181/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0181/2012),

| A. | ker se predlog spremembe proračuna št. 2/2012 nanaša na uporabo Solidarnostnega sklada EU v znesku 18 061 682 EUR v sredstvih za prevzem obveznosti in sredstvih za plačila za odpravljanje posledic poplav v Italiji (Ligurija in Toskana) oktobra 2011, |
| --- | --- |

A.

ker se predlog spremembe proračuna št. 2/2012 nanaša na uporabo Solidarnostnega sklada EU v znesku 18 061 682 EUR v sredstvih za prevzem obveznosti in sredstvih za plačila za odpravljanje posledic poplav v Italiji (Ligurija in Toskana) oktobra 2011,

| B. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 2/2012, da se proračunska prilagoditev uradno vključi v proračun za leto 2012, |
| --- | --- |

B.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 2/2012, da se proračunska prilagoditev uradno vključi v proračun za leto 2012,

| C. | ker predlog spremembe proračuna št. 2/2012, kot ga je predstavila Komisija, predvideva povečanje sredstev za plačila, saj prerazporeditev potrebnih sredstev iz drugega vira v tej zgodnji fazi leta še ni bila mogoča, |
| --- | --- |

C.

ker predlog spremembe proračuna št. 2/2012, kot ga je predstavila Komisija, predvideva povečanje sredstev za plačila, saj prerazporeditev potrebnih sredstev iz drugega vira v tej zgodnji fazi leta še ni bila mogoča,

| D. | ker je Svet spremenil predlog Komisije, potem ko je ta odkrila morebitne vire za prerazporeditev potrebnega zneska, kot je pojasnila v zahtevi za prerazporeditev DEC 9/2012, |
| --- | --- |

D.

ker je Svet spremenil predlog Komisije, potem ko je ta odkrila morebitne vire za prerazporeditev potrebnega zneska, kot je pojasnila v zahtevi za prerazporeditev DEC 9/2012,

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 2/2012, kot ga je predložila Komisija, in s stališčem Sveta o tem predlogu; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 2/2012, kot ga je predložila Komisija, in s stališčem Sveta o tem predlogu;

| 2. | meni, da je zelo pomembno, da se finančna pomoč prek Solidarnostnega sklada EU za žrtve naravnih nesreč sprosti čim hitreje, zato v tem konkretnem primeru, na katerega se nanaša predlog spremembe proračuna št. 2/2012, globoko obžaluje dejstvo, da je druga veja proračunskega organa potrebovala osem tednov za sprejetje svojega stališča, pri čemer se je strogo držala svoje razlage protokola 1 k Pogodbi o delovanju Evropske unije (rok za obveščanje nacionalnih parlamentov); |
| --- | --- |

2.

meni, da je zelo pomembno, da se finančna pomoč prek Solidarnostnega sklada EU za žrtve naravnih nesreč sprosti čim hitreje, zato v tem konkretnem primeru, na katerega se nanaša predlog spremembe proračuna št. 2/2012, globoko obžaluje dejstvo, da je druga veja proračunskega organa potrebovala osem tednov za sprejetje svojega stališča, pri čemer se je strogo držala svoje razlage protokola 1 k Pogodbi o delovanju Evropske unije (rok za obveščanje nacionalnih parlamentov);

| 3. | poziva vse vpletene strani v državah članicah, tj. na lokalni in regionalni ravni, ter državne organe, naj izboljšajo ocenjevanje potreb in usklajevanje morebitnih zahtevkov za sredstva Solidarnostnega sklada EU v prihodnje, da se čim bolj pospeši uporaba tega sklada; |
| --- | --- |

3.

poziva vse vpletene strani v državah članicah, tj. na lokalni in regionalni ravni, ter državne organe, naj izboljšajo ocenjevanje potreb in usklajevanje morebitnih zahtevkov za sredstva Solidarnostnega sklada EU v prihodnje, da se čim bolj pospeši uporaba tega sklada;

| 4. | odobri stališče Sveta glede predloga spremembe proračuna št. 2/2012; |
| --- | --- |

4.

odobri stališče Sveta glede predloga spremembe proračuna št. 2/2012;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bila sprememba proračuna št. 2/2012 dokončno sprejeta in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bila sprememba proračuna št. 2/2012 dokončno sprejeta in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 56, 29.2.2012.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/122

---

Torek, 12. junij 2012Uporaba Solidarnostnega sklada EU - poplave v Liguriji in Toskani

P7_TA(2012)0233

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (COM(2012)0126 – C7-0078/2012 – 2012/2051(BUD))

2013/C 332 E/27

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0126 – C7-0078/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0126 – C7-0078/2012),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 26, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 26,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejete na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008 o Solidarnostnem skladu Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejete na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008 o Solidarnostnem skladu Evropske unije,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0182/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0182/2012),

| 1. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3

---

Torek, 12. junij 2012PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2012/366/EU.)

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/123 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/123

---

Torek, 12. junij 2012Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2012/000 TA 2012 – tehnična pomoč na pobudo Komisije

P7_TA(2012)0234

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2012/000 TA 2012 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (COM(2012)0160 – C7-0091/2012 – 2012/2058(BUD))

2013/C 332 E/28

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0160 – C7-0091/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0160 – C7-0091/2012),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006), zlasti točke 28, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006), zlasti točke 28,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredbe ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredbe ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0187/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0187/2012),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker Komisija ESPG uporablja v skladu s splošnimi pravili iz Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in v skladu z izvedbenimi pravili, ki se uporabljajo za to obliko izvrševanja proračuna, |
| --- | --- |

B.

ker Komisija ESPG uporablja v skladu s splošnimi pravili iz Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in v skladu z izvedbenimi pravili, ki se uporabljajo za to obliko izvrševanja proračuna,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na spravnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na spravnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker se vsako leto na pobudo Komisije lahko uporabi znesek do višine 0,35 % ESPG za tehnično pomoč, da se financira dejavnosti spremljanja, obveščanja, upravne in tehnične podpore ter revizije, nadzora in vrednotenja, ki so potrebne za izvajanje uredbe ESPG, v skladu s členom 8(1) navedene uredbe, vključno z zagotavljanjem informacij in usmerjanjem držav članic pri uporabi, spremljanju in ocenjevanju ESPG ter zagotavljanju informacij o uporabi ESPG evropskim in nacionalnim socialnim partnerjem (člen 8(4) uredbe ESPG), |
| --- | --- |

D.

ker se vsako leto na pobudo Komisije lahko uporabi znesek do višine 0,35 % ESPG za tehnično pomoč, da se financira dejavnosti spremljanja, obveščanja, upravne in tehnične podpore ter revizije, nadzora in vrednotenja, ki so potrebne za izvajanje uredbe ESPG, v skladu s členom 8(1) navedene uredbe, vključno z zagotavljanjem informacij in usmerjanjem držav članic pri uporabi, spremljanju in ocenjevanju ESPG ter zagotavljanju informacij o uporabi ESPG evropskim in nacionalnim socialnim partnerjem (člen 8(4) uredbe ESPG),

| E. | ker ima Komisija v skladu s členom 9(2) "Informacije in obveščanje javnosti" uredbe ESPG nalogo vzpostaviti spletno mesto v vseh jezikih Evropske unije z informacijami o vlogah, pri čemer je poudarjena vloga proračunskega organa, |
| --- | --- |

E.

ker ima Komisija v skladu s členom 9(2) "Informacije in obveščanje javnosti" uredbe ESPG nalogo vzpostaviti spletno mesto v vseh jezikih Evropske unije z informacijami o vlogah, pri čemer je poudarjena vloga proračunskega organa,

| F. | ker je Komisija na podlagi teh členov zahtevala, naj se ESPG uporabi za spremljanje prejetih vlog in izplačil ter predlaganih in izvedenih ukrepov, razširitev spletne strani, pripravo publikacij in avdiovizualnih orodij, oblikovanje baze znanja, zagotovitev administrativne in tehnične pomoči državam članicam in pripravo končne ocene ESPG; |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija na podlagi teh členov zahtevala, naj se ESPG uporabi za spremljanje prejetih vlog in izplačil ter predlaganih in izvedenih ukrepov, razširitev spletne strani, pripravo publikacij in avdiovizualnih orodij, oblikovanje baze znanja, zagotovitev administrativne in tehnične pomoči državam članicam in pripravo končne ocene ESPG;

| G. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v Uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

G.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v Uredbi o ESPG,

| 1. | se strinja z ukrepi, ki jih predlaga Komisija in ki naj bi se financirali kot tehnična pomoč v skladu s členom 8(1) in (4) ter členom 9(2) uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

1.

se strinja z ukrepi, ki jih predlaga Komisija in ki naj bi se financirali kot tehnična pomoč v skladu s členom 8(1) in (4) ter členom 9(2) uredbe o ESPG;

| 2. | jemlje na znanje, da bo začela Komisija pripravljati končno oceno ESPG; obžaluje, da bodo rezultati prispeli prepozno, da bi jih bilo mogoče vključiti v razpravo o novi uredbi za ESPG v obdobju 2014–2020, predvsem v zvezi z učinkovitostjo uporabe merila odstopanja zaradi krize, saj zadevni primeri ESPG niso bili analizirani v vmesnem ocenjevalnem poročilu o ESPG; |
| --- | --- |

2.

jemlje na znanje, da bo začela Komisija pripravljati končno oceno ESPG; obžaluje, da bodo rezultati prispeli prepozno, da bi jih bilo mogoče vključiti v razpravo o novi uredbi za ESPG v obdobju 2014–2020, predvsem v zvezi z učinkovitostjo uporabe merila odstopanja zaradi krize, saj zadevni primeri ESPG niso bili analizirani v vmesnem ocenjevalnem poročilu o ESPG;

| 3. | meni, da bi bilo mogoče na področju upravne in tehnične pomoči, ki ju zahteva Komisija, ustvariti dodatne prihranke; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi bilo mogoče na področju upravne in tehnične pomoči, ki ju zahteva Komisija, ustvariti dodatne prihranke;

| 4. | sprašuje Komisijo, kakšna sta vpliv in učinkovitost informacijskih orodij, ki so se v prejšnjih letih financirala iz naslova tehnične pomoči; zahteva zanesljive podatke o uporabi teh orodij; |
| --- | --- |

4.

sprašuje Komisijo, kakšna sta vpliv in učinkovitost informacijskih orodij, ki so se v prejšnjih letih financirala iz naslova tehnične pomoči; zahteva zanesljive podatke o uporabi teh orodij;

| 5. | jemlje na znanje, da bo Komisija še naprej pripravljala standardizirane postopke za poenostavljene vloge, njihovo hitrejšo obdelavo in boljše poročanje; poziva Komisijo, naj predstavi napredek, dosežen po uporabi tehnične pomoči leta 2011; opozarja, da je treba skrajšati postopke za oddajo vlog; |
| --- | --- |

5.

jemlje na znanje, da bo Komisija še naprej pripravljala standardizirane postopke za poenostavljene vloge, njihovo hitrejšo obdelavo in boljše poročanje; poziva Komisijo, naj predstavi napredek, dosežen po uporabi tehnične pomoči leta 2011; opozarja, da je treba skrajšati postopke za oddajo vlog;

| 6. | opominja na pomembnost povezovanja v mrežo in izmenjave informacij o ESPG; zato podpira financiranje strokovne skupine kontaktnih oseb ESPG; poleg tega poudarja pomembnost povezovanja vseh udeležencev pri vlogah ESPG, tudi socialnih partnerjev, da bo mogoče ustvariti čim več sinergij; |
| --- | --- |

6.

opominja na pomembnost povezovanja v mrežo in izmenjave informacij o ESPG; zato podpira financiranje strokovne skupine kontaktnih oseb ESPG; poleg tega poudarja pomembnost povezovanja vseh udeležencev pri vlogah ESPG, tudi socialnih partnerjev, da bo mogoče ustvariti čim več sinergij;

| 7. | spodbuja države članice, naj izkoristijo možnosti izmenjave najboljših praks in se učijo zlasti od tistih držav članic, ki so že vzpostavile nacionalne informacijske mreže o ESPG, vključno s socialnimi partnerji in zainteresiranimi stranmi na lokalni ravni, da bo v primeru množičnih odpuščanj že vzpostavljena dobra struktura za pomoč; |
| --- | --- |

7.

spodbuja države članice, naj izkoristijo možnosti izmenjave najboljših praks in se učijo zlasti od tistih držav članic, ki so že vzpostavile nacionalne informacijske mreže o ESPG, vključno s socialnimi partnerji in zainteresiranimi stranmi na lokalni ravni, da bo v primeru množičnih odpuščanj že vzpostavljena dobra struktura za pomoč;

| 8. | zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev iz ESPG; v tem smislu pozdravlja izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je proračunskemu organu predstaviti oceno Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

8.

zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev iz ESPG; v tem smislu pozdravlja izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je proračunskemu organu predstaviti oceno Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG; upa, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 9. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 prikazuje sredstva za plačila v višini 50 000 000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil sklad ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer se prepreči prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje političnih ciljev ESPG; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 prikazuje sredstva za plačila v višini 50 000 000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil sklad ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer se prepreči prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje političnih ciljev ESPG;

| 10. | obžaluje sklep Sveta glede blokiranja podaljšanja odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize in tistih, ki so svoja delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter omogoča povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011, in poziva Svet, naj takoj ponovno uvede ta ukrep; |
| --- | --- |

10.

obžaluje sklep Sveta glede blokiranja podaljšanja odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize in tistih, ki so svoja delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter omogoča povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011, in poziva Svet, naj takoj ponovno uvede ta ukrep;

| 11. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

11.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

---

Torek, 12. junij 2012PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (EGF/2012/000 TA 2012 – Tehnična pomoč na pobudo Komisije)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2012/408/EU.)

---

Sreda, 13. junij 2012

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/127 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/127

---

Sreda, 13. junij 2012Imenovanje članice Računskega sodišča (Iliana Ivanova, Bolgarija)

P7_TA(2012)0239

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o imenovanju Iliane Ivanove za članico Računskega sodišča (C7-0111/2012 – 2012/0803(NLE))

2013/C 332 E/29

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0111/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0111/2012),

| — | ob upoštevanju člena 108 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0188/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0188/2012),

| A. | ker je Odbor za računski nadzor ocenil kandidatkina priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za računski nadzor ocenil kandidatkina priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na svoji seji dne 4. junija 2012 poslušal predstavitev kandidatke Sveta za članstvo v Računskem sodišču; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na svoji seji dne 4. junija 2012 poslušal predstavitev kandidatke Sveta za članstvo v Računskem sodišču;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Iliana Ivanova imenuje za članico Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sveta, da se Iliana Ivanova imenuje za članico Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/127 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/127

---

Sreda, 13. junij 2012Uporaba sheme splošnih tarifnih preferencialov ***I

P7_TA(2012)0241

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (COM(2011)0241 – C7-0116/2011 – 2011/0117(COD))

2013/C 332 E/30

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0241), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0241),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0116/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0116/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 6. junija 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 6. junija 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0054/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0054/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Sreda, 13. junij 2012P7_TC1-COD(2011)0117

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št .../2012 Evropskega Parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 978/2012.)

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/128

---

Sreda, 13. junij 2012Gospodarski in proračunski nadzor v državah članicah euroobmočja z resnimi težavami v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo ***I

P7_TA(2012)0242

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. junija 2012 k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD)) (1)

2013/C 332 E/31

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | Doslej najhujša svetovna kriza, ki traja
  tri
  leta, je resno škodovala gospodarski rasti in finančni stabilnosti ter povzročila močno poslabšanje javnofinančnega primanjkljaja in zadolženosti držav članic, zaradi česar jih je mnogo zaprosilo za finančno pomoč zunaj okvira Evropske unije. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

(1)

Doslej najhujša svetovna kriza, ki traja
  tri
  leta, je resno škodovala gospodarski rasti in finančni stabilnosti ter povzročila močno poslabšanje javnofinančnega primanjkljaja in zadolženosti držav članic, zaradi česar jih je mnogo zaprosilo za finančno pomoč zunaj okvira Evropske unije.

| (1) | Doslej najhujša svetovna kriza, ki traja
  od
  leta
  2007
  , je resno škodovala gospodarski rasti in finančni stabilnosti ter povzročila močno poslabšanje javnofinančnega primanjkljaja in zadolženosti držav članic, zaradi česar jih je mnogo zaprosilo za finančno pomoč zunaj
  in znotraj
  okvira Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Doslej najhujša svetovna kriza, ki traja
  od
  leta
  2007
  , je resno škodovala gospodarski rasti in finančni stabilnosti ter povzročila močno poslabšanje javnofinančnega primanjkljaja in zadolženosti držav članic, zaradi česar jih je mnogo zaprosilo za finančno pomoč zunaj
  in znotraj
  okvira Evropske unije.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| (1a) | Člen 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja. |
| --- | --- |

(1a)

Člen 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| (2) | Popolna skladnost morebitnih političnih pogojev, priloženih tej finančni pomoči, z okvirom večstranskega nadzora na ravni Evropske unije, ki ga določa Pogodba, bi morala biti določena v zakonodaji Evropske unije. Gospodarska in finančna povezanost držav članic, katerih valuta je euro, zahteva okrepljen nadzor, da se prepreči prenos okužbe z države članice, ki ima težave s finančno stabilnostjo, na preostalo euroobmočje. |
| --- | --- |

(2)

Popolna skladnost morebitnih političnih pogojev, priloženih tej finančni pomoči, z okvirom večstranskega nadzora na ravni Evropske unije, ki ga določa Pogodba, bi morala biti določena v zakonodaji Evropske unije. Gospodarska in finančna povezanost držav članic, katerih valuta je euro, zahteva okrepljen nadzor, da se prepreči prenos okužbe z države članice, ki ima težave s finančno stabilnostjo, na preostalo euroobmočje.

| (2) | Popolna skladnost morebitnih političnih pogojev, priloženih tej finančni pomoči, z okvirom večstranskega nadzora na ravni Evropske unije, ki ga določa Pogodba, bi morala biti določena v zakonodaji Evropske unije. Gospodarska in finančna povezanost
  vseh
  držav članic,
  zlasti pa tistih,
  katerih valuta je euro, zahteva okrepljen nadzor, da se prepreči prenos okužbe z države članice, ki ima težave s finančno stabilnostjo, na preostalo euroobmočje
  ter Unijo kot celoto
  . |
| --- | --- |

(2)

Popolna skladnost morebitnih političnih pogojev, priloženih tej finančni pomoči, z okvirom večstranskega nadzora na ravni Evropske unije, ki ga določa Pogodba, bi morala biti določena v zakonodaji Evropske unije. Gospodarska in finančna povezanost
  vseh
  držav članic,
  zlasti pa tistih,
  katerih valuta je euro, zahteva okrepljen nadzor, da se prepreči prenos okužbe z države članice, ki ima težave s finančno stabilnostjo, na preostalo euroobmočje
  ter Unijo kot celoto
  .

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| (3) | Intenzivnost gospodarskega in fiskalnega nadzora bi morala biti sorazmerna z resnostjo finančnih težav in upoštevati naravo prejete finančne pomoči, ki lahko obsega vse od preventivne pomoči na podlagi pogojev za upravičenost do popolnega programa makroekonomskega prilagajanja na podlagi strogih političnih pogojev. |
| --- | --- |

(3)

Intenzivnost gospodarskega in fiskalnega nadzora bi morala biti sorazmerna z resnostjo finančnih težav in upoštevati naravo prejete finančne pomoči, ki lahko obsega vse od preventivne pomoči na podlagi pogojev za upravičenost do popolnega programa makroekonomskega prilagajanja na podlagi strogih političnih pogojev.

| (3) | Intenzivnost gospodarskega in fiskalnega nadzora bi morala biti sorazmerna
  in sorazmerna
  z resnostjo finančnih težav in upoštevati naravo prejete finančne pomoči, ki lahko obsega vse od preventivne pomoči na podlagi pogojev za upravičenost do popolnega programa makroekonomskega prilagajanja na podlagi strogih političnih pogojev.
  Vsi programi makroekonomskega prilagajanja bi morali upoštevati nacionalni program reforme zadevne države članice glede na strategijo Unije za rast in delovna mesta. |
| --- | --- |

(3)

Intenzivnost gospodarskega in fiskalnega nadzora bi morala biti sorazmerna
  in sorazmerna
  z resnostjo finančnih težav in upoštevati naravo prejete finančne pomoči, ki lahko obsega vse od preventivne pomoči na podlagi pogojev za upravičenost do popolnega programa makroekonomskega prilagajanja na podlagi strogih političnih pogojev.
  Vsi programi makroekonomskega prilagajanja bi morali upoštevati nacionalni program reforme zadevne države članice glede na strategijo Unije za rast in delovna mesta.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| (4) | Država članica, katere valuta je euro, bi morala biti pod okrepljenim nadzorom, če so jo prizadele ali ji grozijo resne finančne motnje, da se zagotovi njena hitra vrnitev v normalen položaj, druge države članice euroobmočja pa zavarujejo pred možnimi negativnimi učinki prelivanja. Okrepljeni nadzor bi moral
  vključevati
  širši dostop do podatkov, ki so potrebni za natančno spremljanje gospodarskega, fiskalnega in finančnega položaja, kot tudi redno poročanje Ekonomsko-finančnemu odboru ali pododboru, ki ga slednji določi v ta namen. Isti način nadzora bi moral veljati za države članice, ki zaprosijo za preventivno pomoč Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost, Mednarodnega denarnega sklada ali druge mednarodne finančne institucije. |
| --- | --- |

(4)

Država članica, katere valuta je euro, bi morala biti pod okrepljenim nadzorom, če so jo prizadele ali ji grozijo resne finančne motnje, da se zagotovi njena hitra vrnitev v normalen položaj, druge države članice euroobmočja pa zavarujejo pred možnimi negativnimi učinki prelivanja. Okrepljeni nadzor bi moral
  vključevati
  širši dostop do podatkov, ki so potrebni za natančno spremljanje gospodarskega, fiskalnega in finančnega položaja, kot tudi redno poročanje Ekonomsko-finančnemu odboru ali pododboru, ki ga slednji določi v ta namen. Isti način nadzora bi moral veljati za države članice, ki zaprosijo za preventivno pomoč Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost, Mednarodnega denarnega sklada ali druge mednarodne finančne institucije.

| (4) | Država članica, katere valuta je euro, bi morala biti pod okrepljenim nadzorom, če so jo prizadele ali ji grozijo resne finančne motnje, da se zagotovi njena hitra vrnitev v normalen položaj, druge države članice euroobmočja pa zavarujejo pred možnimi negativnimi učinki prelivanja. Okrepljeni nadzor bi moral
  biti sorazmeren z resnostjo težav in bi ga bilo treba temu primerno stopnjevati. Vključevati bi moral
  širši dostop do podatkov, ki so potrebni za natančno spremljanje gospodarskega, fiskalnega in finančnega položaja, kot tudi redno poročanje
  pristojnemu odboru Evropskega parlamenta ter
  Ekonomsko-finančnemu odboru ali pododboru, ki ga slednji določi v ta namen. Isti način nadzora bi moral veljati za države članice, ki zaprosijo za preventivno pomoč Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost, Mednarodnega denarnega sklada ali druge mednarodne finančne institucije. |
| --- | --- |

(4)

Država članica, katere valuta je euro, bi morala biti pod okrepljenim nadzorom, če so jo prizadele ali ji grozijo resne finančne motnje, da se zagotovi njena hitra vrnitev v normalen položaj, druge države članice euroobmočja pa zavarujejo pred možnimi negativnimi učinki prelivanja. Okrepljeni nadzor bi moral
  biti sorazmeren z resnostjo težav in bi ga bilo treba temu primerno stopnjevati. Vključevati bi moral
  širši dostop do podatkov, ki so potrebni za natančno spremljanje gospodarskega, fiskalnega in finančnega položaja, kot tudi redno poročanje
  pristojnemu odboru Evropskega parlamenta ter
  Ekonomsko-finančnemu odboru ali pododboru, ki ga slednji določi v ta namen. Isti način nadzora bi moral veljati za države članice, ki zaprosijo za preventivno pomoč Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost, Mednarodnega denarnega sklada ali druge mednarodne finančne institucije.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| (4a) | Država članica, ki je predmet okrepljenega nadzora, mora sprejeti tudi ukrepe, namenjene obravnavanju virov ali morebitnih virov svojih težav. V ta namen mora upoštevati vsa priporočila, naslovljena nanjo med postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem ali postopkom v zvezi s čezmernimi makroekonomskimi neravnovesji. |
| --- | --- |

(4a)

Država članica, ki je predmet okrepljenega nadzora, mora sprejeti tudi ukrepe, namenjene obravnavanju virov ali morebitnih virov svojih težav. V ta namen mora upoštevati vsa priporočila, naslovljena nanjo med postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem ali postopkom v zvezi s čezmernimi makroekonomskimi neravnovesji.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| (5) | Nadzor gospodarskega in fiskalnega položaja bi moral biti močno okrepljen v državah članicah, kjer poteka program makroekonomskega prilagajanja. Ker je ta po svoji naravi obsežen, bi bilo treba med njegovim trajanjem prekiniti druge postopke gospodarskega in fiskalnega nadzora, da ne pride do podvajanja obveznosti poročanja. |
| --- | --- |

(5)

Nadzor gospodarskega in fiskalnega položaja bi moral biti močno okrepljen v državah članicah, kjer poteka program makroekonomskega prilagajanja. Ker je ta po svoji naravi obsežen, bi bilo treba med njegovim trajanjem prekiniti druge postopke gospodarskega in fiskalnega nadzora, da ne pride do podvajanja obveznosti poročanja.

| (5) | Nadzor gospodarskega in fiskalnega položaja bi moral biti močno okrepljen v državah članicah, kjer poteka program makroekonomskega prilagajanja. Ker je ta po svoji naravi obsežen, bi bilo treba med njegovim trajanjem prekiniti druge postopke gospodarskega in fiskalnega nadzora
  ali jih po potrebi racionalizirati
  ,
  da se zagotovi skladen nadzor gospodarske politike in
  da ne pride do podvajanja obveznosti poročanja.
  Vendar bi bilo treba ob pripravi programa makroekonomskega prilagajanja upoštevati vsa priporočila, naslovljena na državo članico med postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem ali postopkom v zvezi s čezmernimi makroekonomskimi neravnovesji. |
| --- | --- |

(5)

Nadzor gospodarskega in fiskalnega položaja bi moral biti močno okrepljen v državah članicah, kjer poteka program makroekonomskega prilagajanja. Ker je ta po svoji naravi obsežen, bi bilo treba med njegovim trajanjem prekiniti druge postopke gospodarskega in fiskalnega nadzora
  ali jih po potrebi racionalizirati
  ,
  da se zagotovi skladen nadzor gospodarske politike in
  da ne pride do podvajanja obveznosti poročanja.
  Vendar bi bilo treba ob pripravi programa makroekonomskega prilagajanja upoštevati vsa priporočila, naslovljena na državo članico med postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem ali postopkom v zvezi s čezmernimi makroekonomskimi neravnovesji.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) | V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije (2) se prost pretok kapitala kot temeljno načelo PDEU lahko omeji z nacionalnimi predpisi, če je to utemeljeno iz razlogov javne varnosti. Razlogi javne varnosti lahko vključujejo boj proti utaji davkov, zlasti za države članice euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo. |
| --- | --- |

(5a)

V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije (2) se prost pretok kapitala kot temeljno načelo PDEU lahko omeji z nacionalnimi predpisi, če je to utemeljeno iz razlogov javne varnosti. Razlogi javne varnosti lahko vključujejo boj proti utaji davkov, zlasti za države članice euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 b (novo)

| (5b) | Taka utaja davkov pomeni primanjkljaj prihodkov, ki je lahko enak ali celo višji od zneska finančne pomoči ene ali več držav članic, Mednarodnega denarnega sklada, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo ali Evropskega mehanizma za stabilnost ter predvsem izhaja iz nepravilnega izvajanja nacionalne davčne politike. |
| --- | --- |

(5b)

Taka utaja davkov pomeni primanjkljaj prihodkov, ki je lahko enak ali celo višji od zneska finančne pomoči ene ali več držav članic, Mednarodnega denarnega sklada, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo ali Evropskega mehanizma za stabilnost ter predvsem izhaja iz nepravilnega izvajanja nacionalne davčne politike.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 c (novo)

| (5c) | V skladu s členom 66 PDEU lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropsko centralno banko dovoli omejitve v zvezi s tretjimi državami, odgovornimi za pretok kapitala, ki predstavlja resne težave za delovanje ekonomske in monetarne Unije. |
| --- | --- |

(5c)

V skladu s členom 66 PDEU lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropsko centralno banko dovoli omejitve v zvezi s tretjimi državami, odgovornimi za pretok kapitala, ki predstavlja resne težave za delovanje ekonomske in monetarne Unije.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6a (novo)

| (6a) | Države članice bi morale v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili in praksami vključiti socialne partnerje in organizacije civilne družbe v pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje programov tehnične pomoči. |
| --- | --- |

(6a)

Države članice bi morale v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili in praksami vključiti socialne partnerje in organizacije civilne družbe v pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje programov tehnične pomoči.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| (7) | Sklep, da neka država članica ne spoštuje svojega programa prestrukturiranja, bi pomenil tudi odložitev plačil ali obveznosti iz skladov Unije, kot določa člen 21(6) Uredbe (EU) št. XXX o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006, – |
| --- | --- |

(7)

Sklep, da neka država članica ne spoštuje svojega programa prestrukturiranja, bi pomenil tudi odložitev plačil ali obveznosti iz skladov Unije, kot določa člen 21(6) Uredbe (EU) št. XXX o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006, –

črtano

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| (7a) | V določenih okoliščinah lahko varovanje države članice pred nestanovitnostjo trga zagotovi boljši dolgoročni rezultat v povezavi s stabilizacijo gospodarskega položaja te države in njene zmožnosti poravnave dolga. V takih primerih bi lahko Komisija na podlagi sklepa uvedla pravno varstvo za državo članico. Svet bi moral imeti možnost z ustrezno večino razveljaviti takšen sklep Komisije. |
| --- | --- |

(7a)

V določenih okoliščinah lahko varovanje države članice pred nestanovitnostjo trga zagotovi boljši dolgoročni rezultat v povezavi s stabilizacijo gospodarskega položaja te države in njene zmožnosti poravnave dolga. V takih primerih bi lahko Komisija na podlagi sklepa uvedla pravno varstvo za državo članico. Svet bi moral imeti možnost z ustrezno večino razveljaviti takšen sklep Komisije.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 b (novo)

| (7b) | Sklicevanja na finančno pomoč v tej uredbi bi morala zajemati tudi finančno podporo, dodeljeno iz preventivnih razlogov, razen kadar je določeno drugače. |
| --- | --- |

(7b)

Sklicevanja na finančno pomoč v tej uredbi bi morala zajemati tudi finančno podporo, dodeljeno iz preventivnih razlogov, razen kadar je določeno drugače.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 c (novo)

| (7c) | Komisija bi morala odločitev o okrepljenem nadzoru v državi članici na podlagi te uredbe sprejeti v tesnem sodelovanju z Ekonomsko-finančnim odborom, Evropskim odborom za sistemska tveganja in ustreznimi evropskimi nadzornimi organi. Z Ekonomsko-finančnim odborom bi morala sodelovati tudi pri odločanju o podaljšanju okrepljenega nadzora, |
| --- | --- |

(7c)

Komisija bi morala odločitev o okrepljenem nadzoru v državi članici na podlagi te uredbe sprejeti v tesnem sodelovanju z Ekonomsko-finančnim odborom, Evropskim odborom za sistemska tveganja in ustreznimi evropskimi nadzornimi organi. Z Ekonomsko-finančnim odborom bi morala sodelovati tudi pri odločanju o podaljšanju okrepljenega nadzora,

Sprememba 16

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

1.   V tej uredbi so predpisane določbe za okrepitev gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo, ter/ali
  prejemajo ali bi lahko prejele
  finančno pomoč ene ali več držav članic, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost ali drugih mednarodnih finančnih institucij, na primer Mednarodnega denarnega sklada.

1.   V tej uredbi so predpisane določbe za okrepitev gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah,
  katerih valuta je euro in

| — | ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo
  in/ali vzdržnostjo javnih financ
  ,
  ki vodi k morebitnim negativnim učinkom prelivanja na druge države članice v euroobmočju;
  ter/ali |
| --- | --- |

—

ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo
  in/ali vzdržnostjo javnih financ
  ,
  ki vodi k morebitnim negativnim učinkom prelivanja na druge države članice v euroobmočju;
  ter/ali

| — | so prosile za
  finančno pomoč ene ali več držav članic, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, Evropskega mehanizma za stabilnost ali drugih mednarodnih finančnih institucij, na primer Mednarodnega denarnega sklada
  , ali pa takšno pomoč prejemajo
  . |
| --- | --- |

—

so prosile za
  finančno pomoč ene ali več držav članic, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, Evropskega mehanizma za stabilnost ali drugih mednarodnih finančnih institucij, na primer Mednarodnega denarnega sklada
  , ali pa takšno pomoč prejemajo
  .

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  V tej uredbi so predpisane določbe o okrepljenih nacionalnih proračunskih pravilih in usklajevanju ekonomskih politik.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Pri uporabi te uredbe Komisija, Svet in države članice v celoti spoštujejo člen 152 PDEU, priporočila, sprejeta v skladu s to uredbo, pa upoštevajo nacionalne prakse in institucionalne ureditve oblikovanja plač. Komisija, Svet in države članice pri uporabi te uredbe in priporočil, sprejetih v skladu z njo, upoštevajo člen 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, skladno s tem pa uporaba te uredbe in priporočil ne posega v pravico do pogajanja, sklepanja in izvajanja kolektivnih pogodb ter v pravico do kolektivnih ukrepov v skladu z nacionalnimi zakoni in praksami.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 1 a (novo)

Člen 1a

Okrepljena proračunska pravila in gospodarsko usklajevanje

1.
     
  Države članice vnaprej poročajo Komisiji in Svetu o svojih načrtih glede izdajanja nacionalnih dolžniških instrumentov, da bi bolje uskladile načrtovanje izdajanja teh instrumentov.

2.
     
  Države članice zagotovijo, da se o vseh večjih reformah gospodarske politike, ki jih nameravajo izvesti, razpravlja vnaprej, in jih po potrebi usklajujejo z drugimi državami članicami, da bi primerjale najboljše prakse in si prizadevale za večjo usklajenost gospodarske politike.

3.
     
  Države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 zagotavljajo, da je srednjeročno proračunsko stanje v javnem sektorju uravnoteženo ali v presežku.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1

1.   Komisija
  se
  lahko odloči za okrepljen nadzor v državi članici
  , ki so jo prizadele resne težave v zvezi z njeno finančno stabilnostjo
  . Zadevni državi članici se omogoči, da
  prej
  izrazi svoja stališča. Komisija vsakih šest mesecev odloča o podaljšanju okrepljenega nadzora.

1.   
  Na podlagi zadnjega poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in ob upoštevanju drugih objektivnih meril, vključno z opozorili Evropskega odbora za sistemska tveganja, ter poročil iz Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju se
  Komisija lahko odloči za okrepljen nadzor v državi članici.
  Svet lahko tako odločitev v desetih dneh po njenem sprejetju razveljavi s kvalificirano večino.
  Zadevni državi članici se omogoči, da izrazi svoja stališča
  , preden se sprejme odločitev
  . Komisija vsakih šest mesecev odloča o podaljšanju okrepljenega nadzora.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Če se Komisija odloči za okrepljen nadzor iz odstavka 1 nad državo članico, o tem ustrezno obvesti Evropski odbor za sistemska tveganja, in državo članico po potrebi seznani z rezultati okrepljenega nadzora.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2

2.   Komisija se odloči za okrepljen nadzor države članice, ki prejema finančno pomoč iz preventivnih razlogov od ene ali več držav članic, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost ali drugih mednarodnih finančnih institucij, na primer Mednarodnega denarnega sklada. Komisija
  pripravi seznam zadevnih instrumentov preventivne finančne pomoči in ga posodablja v primeru sprememb politike finančne pomoči Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost ali drugih ustreznih mednarodnih finančnih institucij
  .

2.   Komisija se odloči za okrepljen nadzor države članice, ki
  zaprosi za ali
  prejema finančno pomoč iz preventivnih razlogov od ene ali več držav članic, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost,
  Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo,
  Evropskega mehanizma za stabilnost ali drugih mednarodnih finančnih institucij, na primer Mednarodnega denarnega sklada.

Komisija
  javno objavi sklepe, sprejete v skladu z odstavkoma 1 in 2
  .

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 3

3.   
  Odstavek
  2 ne velja za državo članico, ki prejema finančno pomoč iz preventivnih razlogov v obliki kreditne linije, za odobritev katere se od zadevne države članice do črpanja ne zahteva sprejetje novih političnih ukrepov.

3.   
  Komisija lahko odloči, da odstavek
  2 ne velja za državo članico, ki prejema finančno pomoč iz preventivnih razlogov v obliki kreditne linije, za odobritev katere se od zadevne države članice do črpanja ne zahteva sprejetje novih političnih ukrepov.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Komisija pripravi seznam instrumentov finančne pomoči, ki lahko sprožijo okrepljen nadzor iz odstavka 2, ter posodablja ta seznam.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

1.   Država članica, ki je pod okrepljenim nadzorom, po posvetovanju in v sodelovanju s Komisijo in v povezavi z Evropsko centralno banko sprejme ukrepe za odpravo virov ali možnih virov težav.

1.   Država članica, ki je predmet okrepljenega nadzora, po posvetovanju in v sodelovanju s Komisijo in v povezavi z Evropsko centralno banko
  , Evropskim nadzornim organom (Evropskim bančnim organom), vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3), Evropskim nadzornim organom (Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine), vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ter Evropskim nadzornim organom (Evropskim organom za vrednostne papirje in trge), vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (s skupnim nazivom „evropski nadzorni organi“), Evropskim odborom za sistemska tveganja in po potrebi z Mednarodnim finančnim skladom
  sprejme ukrepe za odpravo virov ali možnih virov težav
  , pri tem pa upošteva vsa priporočila glede njenih nacionalnih programov reform ter programov stabilnosti in konvergence, naslovljena nanjo v skladu z Uredbami (ES) št. 1466/97, (ES) št. 1467/97 in (EU) št. 1176/2011
  .
  Delovna skupina Euroskupine, Ekonomsko-finančni odbor, ustrezni odbor Evropskega parlamenta ter parlament zadevne države članice so obveščeni o teh ukrepih.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Komisija preuči morebitne negativne učinke prelivanja, ki so jih ustvarile druge države članice, vključno s področjem obdavčevanja. Če Komisija odkrije takšne negativne učinke prelivanja, Svet na priporočilo Komisije in v skladu s postopkom iz člena 121(2) PDEU naslovi potrebna priporočila na države članice, ki ustvarjajo negativne učinke prelivanja.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – uvodni del

3.   Država članica pod okrepljenim nadzorom na zahtevo Komisije:

3.   Država članica pod okrepljenim nadzorom
  v skladu s členom 2(1)
  na zahtevo Komisije:

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka a

| (a) | sporoča Komisiji, Evropski centralni banki in Evropskemu bančnemu organu z zahtevano pogostnostjo razčlenjene podatke o finančnem položaju finančnih institucij, ki so pod nadzorom njenih nacionalnih nadzornikov; |
| --- | --- |

(a)

sporoča Komisiji, Evropski centralni banki in Evropskemu bančnemu organu z zahtevano pogostnostjo razčlenjene podatke o finančnem položaju finančnih institucij, ki so pod nadzorom njenih nacionalnih nadzornikov;

| (a) | sporoča
  ustreznim evropskim nadzornim organom v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 in Uredbe (EU) št. 1095/2010
  z zahtevano pogostnostjo razčlenjene podatke o
  razvoju svojega finančnega sistema, vključno z analizo rezultatov stresnih testov in analizami občutljivosti, izvedenih v skladu s točko (b). Na podlagi ugotovitev, pridobljenih iz zadevnih kazalnikov iz preglednice za makroekonomska neravnotežja, ustrezni evropski nadzorni organi v povezavi z Evropskim odborom za sistemska tveganja pripravijo oceno morebitnih ranljivosti finančnega sistema in jo posredujejo Komisiji s pogostnostjo, ki jo določi slednja, ter Evropski centralni banki; |
| --- | --- |

(a)

sporoča
  ustreznim evropskim nadzornim organom v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 in Uredbe (EU) št. 1095/2010
  z zahtevano pogostnostjo razčlenjene podatke o
  razvoju svojega finančnega sistema, vključno z analizo rezultatov stresnih testov in analizami občutljivosti, izvedenih v skladu s točko (b). Na podlagi ugotovitev, pridobljenih iz zadevnih kazalnikov iz preglednice za makroekonomska neravnotežja, ustrezni evropski nadzorni organi v povezavi z Evropskim odborom za sistemska tveganja pripravijo oceno morebitnih ranljivosti finančnega sistema in jo posredujejo Komisiji s pogostnostjo, ki jo določi slednja, ter Evropski centralni banki;

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka b

| (b) | izvaja pod nadzorom
  Evropskega bančnega organa
  stresne teste ali analize občutljivosti, potrebne za oceno odpornosti
  bančnega
  sektorja na različne makroekonomske in finančne šoke, kot jih določata Komisija in Evropska centralna banka
  , katerima tudi da na razpolago podrobne rezultate
  ; |
| --- | --- |

(b)

izvaja pod nadzorom
  Evropskega bančnega organa
  stresne teste ali analize občutljivosti, potrebne za oceno odpornosti
  bančnega
  sektorja na različne makroekonomske in finančne šoke, kot jih določata Komisija in Evropska centralna banka
  , katerima tudi da na razpolago podrobne rezultate
  ;

| (b) | izvaja pod nadzorom
  ustreznih evropskih nadzornih organov
  stresne teste ali analize občutljivosti, potrebne za oceno odpornosti
  finančnega
  sektorja na različne makroekonomske in finančne šoke, kot jih določita Komisija in Evropska centralna banka
  v sodelovanju z ustreznimi evropskimi nadzornimi organi in Evropskim odborom za sistemska tveganja
  ; |
| --- | --- |

(b)

izvaja pod nadzorom
  ustreznih evropskih nadzornih organov
  stresne teste ali analize občutljivosti, potrebne za oceno odpornosti
  finančnega
  sektorja na različne makroekonomske in finančne šoke, kot jih določita Komisija in Evropska centralna banka
  v sodelovanju z ustreznimi evropskimi nadzornimi organi in Evropskim odborom za sistemska tveganja
  ;

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka c

| (c) | je v okviru posebnih strokovnih pregledov, ki jih
  izvaja Evropski bančni organ
  , podvržena rednemu ocenjevanju svojih zmogljivosti nadzora nad
  bančnim
  sektorjem; |
| --- | --- |

(c)

je v okviru posebnih strokovnih pregledov, ki jih
  izvaja Evropski bančni organ
  , podvržena rednemu ocenjevanju svojih zmogljivosti nadzora nad
  bančnim
  sektorjem;

| (c) | je v okviru posebnih strokovnih pregledov, ki jih
  izvajajo ustrezni evropski nadzorni organi
  , podvržena rednemu ocenjevanju svojih zmogljivosti nadzora nad
  finančnim
  sektorjem; |
| --- | --- |

(c)

je v okviru posebnih strokovnih pregledov, ki jih
  izvajajo ustrezni evropski nadzorni organi
  , podvržena rednemu ocenjevanju svojih zmogljivosti nadzora nad
  finančnim
  sektorjem;

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka d

| (d) | sporoča vse podatke, potrebne za spremljanje makroekonomskih neravnovesij
  , določenih
  z Uredbo št.
  XXX Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in zmanjšanju makroekonomskih neravnovesij
  . |
| --- | --- |

(d)

sporoča vse podatke, potrebne za spremljanje makroekonomskih neravnovesij
  , določenih
  z Uredbo št.
  XXX Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in zmanjšanju makroekonomskih neravnovesij
  .

| (d) | sporoča vse podatke, potrebne za spremljanje makroekonomskih neravnovesij
  v skladu
  z Uredbo
  (EU)
  št.
  1176/2011
  . |
| --- | --- |

(d)

sporoča vse podatke, potrebne za spremljanje makroekonomskih neravnovesij
  v skladu
  z Uredbo
  (EU)
  št.
  1176/2011
  .

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Država članica pod okrepljenim nadzorom v skladu s členom 2(2) na zahtevo Komisije:

| (a) | sporoča Komisiji, Evropski centralni banki in ustreznim evropskim nadzornim organom v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 in Uredbe (EU) št. 1095/2010 z zahtevano pogostnostjo razčlenjene podatke o razvoju svojega finančnega sistema, vključno z analizo rezultatov stresnih testov in analizami občutljivosti, izvedenih v skladu s točko (b). Komisija, Evropska centralna banka in ustrezni evropski nadzorni organi ohranjajo zaupnost prejetih razčlenjenih podatkov; |
| --- | --- |

(a)

sporoča Komisiji, Evropski centralni banki in ustreznim evropskim nadzornim organom v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 in Uredbe (EU) št. 1095/2010 z zahtevano pogostnostjo razčlenjene podatke o razvoju svojega finančnega sistema, vključno z analizo rezultatov stresnih testov in analizami občutljivosti, izvedenih v skladu s točko (b). Komisija, Evropska centralna banka in ustrezni evropski nadzorni organi ohranjajo zaupnost prejetih razčlenjenih podatkov;

| (b) | izvaja pod nadzorom ustreznih evropskih nadzornih organov stresne teste ali analize občutljivosti, potrebne za oceno odpornosti finančnega sektorja na različne makroekonomske in finančne šoke, kot jih določita Komisija in Evropska centralna banka v sodelovanju z ustreznimi evropskimi nadzornimi organi in Evropskim odborom za sistemska tveganja; |
| --- | --- |

(b)

izvaja pod nadzorom ustreznih evropskih nadzornih organov stresne teste ali analize občutljivosti, potrebne za oceno odpornosti finančnega sektorja na različne makroekonomske in finančne šoke, kot jih določita Komisija in Evropska centralna banka v sodelovanju z ustreznimi evropskimi nadzornimi organi in Evropskim odborom za sistemska tveganja;

| (c) | je v okviru posebnih strokovnih pregledov, ki jih izvajajo ustrezni evropski nadzorni organi, podvržena rednemu ocenjevanju svojih zmogljivosti nadzora nad finančnim sektorjem; |
| --- | --- |

(c)

je v okviru posebnih strokovnih pregledov, ki jih izvajajo ustrezni evropski nadzorni organi, podvržena rednemu ocenjevanju svojih zmogljivosti nadzora nad finančnim sektorjem;

| (d) | sporoča vse podatke, potrebne za spremljanje makroekonomskih neravnovesij, določenih z Uredbo (EU) št. 1176/2011. |
| --- | --- |

(d)

sporoča vse podatke, potrebne za spremljanje makroekonomskih neravnovesij, določenih z Uredbo (EU) št. 1176/2011.

Države članice, ki prejemajo finančno pomoč za dokapitalizacijo svojih finančnih institucij, pripravijo tudi poročilo o pogojih, ki veljajo za te finančne institucije, vključno s pogoji v zvezi s prejemki vodilnih kadrov in kreditnimi pogoji, ki veljajo za realno gospodarstvo.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 4

4.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko izvaja redne pregledovalne misije v državi članici pod nadzorom, da bi preverila napredek pri izvajanju ukrepov iz
  odstavkov 1, 2 in 3
  . O svojih ugotovitvah četrtletno poroča Ekonomsko-finančnemu odboru ali
  pododboru, ki ga slednji določi v ta namen,
  in zlasti oceni, ali so potrebni dodatni ukrepi. Pregledovalne misije nadomestijo spremljanje na kraju samem, predvideno v členu 10a(2) Uredbe (ES) št. 1467/97.

4.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko
  , ustreznimi evropskimi nadzornimi organi in po potrebi Mednarodnim finančnim skladom
  izvaja redne pregledovalne misije v državi članici pod
  okrepljenim
  nadzorom, da bi preverila napredek pri izvajanju ukrepov iz
  odstavkov 1, 2, 3 in 3a
  . O svojih ugotovitvah četrtletno poroča Ekonomsko-finančnemu odboru ali
  pristojnemu odboru Evropskega parlamenta
  in zlasti oceni, ali so potrebni dodatni ukrepi. Pregledovalne misije nadomestijo spremljanje na kraju samem iz člena 10a(2) Uredbe (ES) št. 1467/97.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 5

5.   Če Svet na podlagi
  ocene
  iz odstavka 4 ugotovi, da so potrebni nadaljnji ukrepi in da
  ima
  finančni položaj v zadevni državi članici
  znatne negativne učinke na
  finančno stabilnost euroobmočja, lahko s kvalificirano večino na predlog Komisije sprejme priporočilo zadevni državi članici, naj zaprosi za finančno pomoč in pripravi program makroekonomskega prilagajanja. Svet se lahko odloči za javno objavo
  takega priporočila
  .

5.   Če Svet na podlagi
  pregledovalnih misij
  iz odstavka 4 ugotovi, da so potrebni nadaljnji ukrepi in da
  pomeni
  finančni
  in gospodarski
  položaj v zadevni državi članici
  tveganje za
  finančno stabilnost
  ali nemoteno delovanje
  euroobmočja, lahko s kvalificirano večino na predlog Komisije
  istočasno:

| (a) | sprejme priporočilo zadevni državi članici, naj zaprosi za finančno pomoč in pripravi program makroekonomskega prilagajanja
  ; |
| --- | --- |

(a)

sprejme priporočilo zadevni državi članici, naj zaprosi za finančno pomoč in pripravi program makroekonomskega prilagajanja
  ;

| (b) | sprejme priporočilo Evropskemu instrumentu za finančno stabilnost ali Evropskemu mehanizmu za stabilnost, naj ponudi finančno pomoč, vezano na ustrezne pogoje, kot določa ta uredba. |
| --- | --- |

(b)

sprejme priporočilo Evropskemu instrumentu za finančno stabilnost ali Evropskemu mehanizmu za stabilnost, naj ponudi finančno pomoč, vezano na ustrezne pogoje, kot določa ta uredba.

Svet se lahko odloči za javno objavo
  svojih priporočil
  .

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 5 – pododstavek 1 a (novo)

Kadar država članica zaprosi za finančno pomoč pri Evropskem mehanizmu za stabilnost v skladu z odstavkom 3(a), si druge države članice po svojih najboljših močeh prizadevajo, da jo dobi, in sicer pravočasno.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 6 – točka a

| (a) | lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta
  povabi predstavnike zadevne države članice, naj se udeležijo izmenjave
  mnenj; |
| --- | --- |

(a)

lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta
  povabi predstavnike zadevne države članice, naj se udeležijo izmenjave
  mnenj;

| (a) | lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta
  zadevni državi članici in Komisiji ponudi možnost udeležbe v izmenjavi
  mnenj; |
| --- | --- |

(a)

lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta
  zadevni državi članici in Komisiji ponudi možnost udeležbe v izmenjavi
  mnenj;

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 6 – točka b a (novo)

| (ba) | Komisija pravočasno obvesti pristojni odbor Evropskega parlamenta o vsebini priporočila. |
| --- | --- |

(ba)

Komisija pravočasno obvesti pristojni odbor Evropskega parlamenta o vsebini priporočila.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 6 a (novo)

6a.
     
  Med celotnim procesom lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta in parlament zadevne države članice povabita predstavnike Mednarodnega denarnega sklada, Evropske centralne banke in Komisije, naj se udeležijo ekonomskega dialoga o pomembnih vprašanjih v povezavi s pravilnim delovanjem gospodarstva.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 4

Država članica, ki
  bo zaprosila
  za finančno pomoč ene ali več držav članic, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost, Mednarodnega denarnega sklada ali druge mednarodne finančne institucije zunaj okvira Evropske unije, o svoji nameri nemudoma obvesti Svet, Komisijo in Evropsko centralno banko. Ekonomsko-finančni odbor
  oziroma kateri koli pododbor, ki ga slednji v ta namen imenuje
  , organizira razpravo o predvidenih prošnjah,
  potem ko od Komisije prejme oceno
  .

Država članica,
  ki namerava zaprositi
  za finančno pomoč ene ali več držav članic, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost, Mednarodnega denarnega sklada ali druge mednarodne finančne institucije zunaj okvira Evropske unije, o svoji nameri nemudoma obvesti
  Evropski parlament,
  Svet, Komisijo in Evropsko centralno banko.
  Ko
  Ekonomsko-finančni odbor
  prejme oceno Komisije
  , organizira razpravo o predvidenih prošnjah,
  da bi med drugim preučil možnosti, ki so na voljo v okviru obstoječih finančnih instrumentov Unije ali euroobmočja, preden se zadevna država članica obrne na morebitne posojilodajalce
  .

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 5

Če država članica zaprosi za finančno pomoč pri Evropskem instrumentu za finančno stabilnost ali Evropskem mehanizmu za stabilnost, Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, če je to mogoče, Mednarodnim denarnim skladom, pripravi analizo vzdržnosti javnega dolga zadevne države članice
  in njene sposobnosti
  za odplačilo predvidene finančne pomoči ter jo posreduje Ekonomsko-finančnemu odboru
  ali pododboru, ki ga slednji določi v ta namen
  .

Če država članica zaprosi za finančno pomoč pri Evropskem instrumentu za finančno stabilnost
  , Evropskem mehanizmu za finančno stabilizacijo
  ali Evropskem mehanizmu za stabilnost, Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, če je to mogoče
  in ustrezno
  ,
  z
  Mednarodnim denarnim skladom, pripravi analizo vzdržnosti javnega dolga
  ter dejanskih ali morebitnih finančnih potreb
  zadevne države članice
  , vključno z učinkom vseh programov makrofinančnega prilagajanja na njeno sposobnost
  za odplačilo predvidene finančne pomoči
  ,
  ter jo posreduje Ekonomsko-finančnemu odboru.

Ocena vzdržnosti javnega dolga temelji na preudarnih makroekonomskih in proračunskih napovedih, za katere se uporabljajo najnovejše informacije in ki ustrezno upoštevajo rezultat poročila iz točke (a) člena 3(3) in vseh nadzornih nalog, ki se izvajajo v skladu s točko (b) člena 3(3). V napovedih je ocenjen učinek makroekonomskih in finančnih šokov ter negativnih gibanj na vzdržnost javnega dolga.

Komisija objavi metodologijo, osnovne ekonomske in ekonometrične modele in domneve, vključno z oceno potencialne proizvodnje in makroekonomskih multiplikacijskih učinkov, ter vse druge pomembne parametre, na katerih temelji ocena vzdržnosti javnega dolga.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

1.   Država članica, ki prejema finančno pomoč ene ali več držav članic, Mednarodnega denarnega sklada, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost ali Evropskega mehanizma za stabilnost, pripravi v dogovoru s Komisijo, ki deluje v povezavi z Evropsko centralno banko, osnutek programa prilagajanja,
  katerega cilj je ponovna vzpostavitev
  trdnega in vzdržnega gospodarskega in finančnega položaja ter
  zmožnosti
  popolnega samofinanciranja na finančnih trgih. Zadevna država članica v osnutku programa prilagajanja upošteva trenutna priporočila, ki jih prejme na podlagi členov 121, 126 in/ali 148 Pogodbe, kot tudi svoje ukrepe za njihovo upoštevanje, pri tem pa ima za cilj širše, okrepljene in poglobljene potrebne politične ukrepe.

1.   Država članica, ki
  zaprosi za ali
  prejema finančno pomoč ene ali več držav članic, Mednarodnega denarnega sklada, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost
  , Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo
  ali Evropskega mehanizma za stabilnost, pripravi v dogovoru s Komisijo, ki deluje v povezavi z Evropsko centralno banko
  in Mednarodnim denarnim skladom, če je to ustrezno
  , osnutek programa
  makroekonomskega
  prilagajanja,
  ki temelji na programih ekonomskega partnerstva iz Uredbe (EU) št. .../2012 skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju in jih nadomešča, uredba pa vsebuje tudi letne proračunske cilje
  .
  Osnutek programa makroekonomskega prilagajanja obravnava posebna tveganja za finančno stabilnost euroobmočja, ki izhajajo iz te države članice, in je usmerjen k hitri ponovni vzpostavitvi
  trdnega in vzdržnega gospodarskega in finančnega položaja ter
  obnovi zmogljivosti
  popolnega samofinanciranja na finančnih trgih. Zadevna država članica v osnutku programa
  makroekonomskega
  prilagajanja
  , ki temelji na oceni vzdržnosti javnega dolga,
  upošteva trenutna priporočila, ki jih prejme na podlagi členov 121, 126, 136 in/ali 148 PDEU, kot tudi svoje ukrepe za njihovo upoštevanje, pri tem pa ima za cilj širše, okrepljene in poglobljene potrebne politične ukrepe.
  Osnutek programa makroekonomskega prilagajanja upošteva prakse in institucionalne ureditve oblikovanja plač ter odnosov med delodajalci in delojemalci v Uniji, v okviru strategije Unije za rast in delovna mesta pa upošteva tudi nacionalni program reforme zadevne države članice, kadar je to mogoče. Osnutek programa makroekonomskega prilagajanja v celoti spoštuje člen 151 PDEU in člen 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1a (novo)

1a.
     
  Država članica, ki pripravi osnutek programa makroekonomskega prilagajanja iz odstavka 1, v soglasju s Komisijo vzpostavi posodobljen partnerski program, katerega namen je ustvarjanje pogojev, potrebnih za doseganje vzdržnih javnih financ.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

2.   
  Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije odobri program
  prilagajanja.

2.   
  Komisija v roku enega tedna od vložitve oceni osnutek programa makroekonomskega
  prilagajanja.

Če Komisija meni, da je ta osnutek zadosten, ga odobri. Svet lahko to odločitev v desetih dneh po njenem sprejetju razveljavi s kvalificirano večino.

Če Komisija meni, da ukrepi ali časovni načrt, predvideni v osnutku, niso zadostni, sprejme priporočilo, naslovljeno na državo članico, naj v roku enega tedna posreduje nov osnutek, ob tem pa navede, zakaj izvirni program ni zadosten. Osnutek programa makroekonomskega prilagajanja je podlaga memoranduma o soglasju oziroma programskega ali tehničnega sporazuma z ustreznimi stranmi, ki zagotavljajo finančno pomoč, razen v nujnem primeru. Usklajenost politik med različnimi zadevnimi dokumenti v zvezi s finančno pomočjo in posodobljenimi različicami programa makroekonomskega prilagajanja ter usklajenost s širšimi smernicami gospodarske politike in smernicami za zaposlovanje se ustrezno utemelji. Svet lahko odločitev Komisije razveljavi s kvalificirano večino v desetih dneh po njenem sprejetju.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Komisija in Svet spremljata izvajanje programa prilagajanja ter letne proračunske načrte, ki so skladni z njim.

Postopki gospodarskega in fiskalnega nadzora v zvezi z državo članico, katere valuta je euro in je vključena v program makroekonomskega prilagajanja, so usklajeni, da ne pride do podvajanja obveznosti poročanja.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3

3.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko spremlja napredek pri izvajanju programa prilagajanja in vsake tri mesece ustrezno obvešča Ekonomsko-finančni odbor
  ali pododbor, ki ga slednji določi v ta namen
  . Zadevna država članica
  s Komisijo
  aktivno sodeluje.
  Še
  zlasti
  Komisiji
  zagotovi vse podatke, ki
  jih ta šteje za potrebne
  pri spremljanju programa. Uporablja se člen 3(3).

3.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko spremlja napredek pri izvajanju programa prilagajanja in vsake tri mesece ustrezno obvešča Ekonomsko-finančni odbor. Zadevna država članica aktivno sodeluje
  s Komisijo in Evropsko centralno banko
  .
  Komisiji in Evropski centralni banki še
  zlasti zagotovi vse podatke, ki
  so oceni Evropske centralne banke potrebni
  pri spremljanju programa. Uporablja se člen 3(3).
  V primeru nezadostnega sodelovanja lahko Svet na predlog Komisije naslovi javno priporočilo na zadevno državo članico, v kateri določi ukrepe, ki jih mora sprejeti ta država članica.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4

4.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in skupaj z zadevno državo članico prouči spremembe programa prilagajanja, ki bi lahko bile potrebne.
  Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije
  odloča o vseh spremembah programa prilagajanja.

4.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko
  ter, kadar je ustrezno, z Mednarodnim denarnim skladom
  in skupaj z zadevno državo članico prouči spremembe
  in posodobitve
  programa prilagajanja, ki bi lahko bile potrebne
  , da bi med drugim ustrezno upoštevala vsako pomembno vrzel med makroekonomskimi napovedmi in doseženimi rezultati, vključno z morebitnimi posledicami zaradi programa prilagajanja, negativnih učinkov prelivanja ter makroekonomskih in finančnih šokov
  .
  Komisija
  odloča o vseh spremembah programa
  makroekonomskega
  prilagajanja.
  Svet lahko to odločitev v desetih dneh po njenem sprejetju razveljavi s kvalificirano večino.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  Zadevna država članica v tesnem sodelovanju s Komisijo sprejme vse potrebne ukrepe za spodbujanje zasebnih vlagateljev k prostovoljni ohranitvi njihove skupne izpostavljenosti.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 5

5.   Če se pri spremljanju iz odstavka 3 pojavijo bistvena odstopanja od programa makroekonomskega prilagajanja, lahko
  Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije
  sprejme sklep, da zadevna država članica ne upošteva zahtev politik iz programa prilagajanja.

5.   Če se pri spremljanju iz odstavka 3 pojavijo bistvena odstopanja od programa makroekonomskega prilagajanja, lahko
  Komisija
  sprejme sklep, da zadevna država članica ne upošteva zahtev politik iz programa prilagajanja.
  V svojem sklepu Komisija izrecno navede, ali je do bistvenega odstopanja prišlo zaradi razlogov, na katere zadevna država članica ne more vplivati. Svet lahko tak sklep v desetih dneh po njegovem sprejetju razveljavi s kvalificirano večino. V sklepu Komisije morajo biti v celoti navedeni razlogi za neupoštevanje zahtev ter potreba po spremembah programa makroekonomskega prilagajanja iz odstavka 4 in njihova sorazmernost.

V programu makroekonomskega prilagajanja so zlasti opredeljeni previdnostni ukrepi in načrti ukrepov, ki jih je treba sprejeti v primeru nepredvidenih dogodkov, kot so zunanji pretresi.

Prizadevanja za fiskalno konsolidacijo, opredeljena v programu makroekonomskega prilagajanja, upoštevajo potrebo po zagotavljanju zadostnih sredstev za temeljne politike, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

Če Komisija sprejme sklep v skladu s prvim pododstavkom, zadevna država članica v tesnem sodelovanju s Komisijo in v povezavi z Evropsko centralno banko sprejme ukrepe, katerih namen je preprečevanje pretresov na trgu in ohranjanje dobrega delovanja finančnega sektorja.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 6

6.   Država članica, v kateri poteka program prilagajanja in ima nezadostne upravne zmogljivosti ali večje probleme z izvajanjem programa, zaprosi za tehnično pomoč Komisije.

6.   Država članica, v kateri poteka program
  makroekonomskega
  prilagajanja in ima nezadostne upravne zmogljivosti ali večje težave z izvajanjem programa, zaprosi za tehnično pomoč Komisije
  , ki lahko v ta namen oblikuje skupine strokovnjakov z državami članicami ter drugimi ustreznimi institucijami Unije in/ali mednarodnimi institucijami
  .
  Cilji in oblika tehnične pomoči se izrecno navedejo v posodobljenih različicah programa makroekonomskega prilagajanja. Poleg tega se zagotovi nacionalna pripadnost procesu izvajanja tehnične pomoči. Tehnična pomoč je usmerjena v področja, kot so: izboljšanje postopkov javnih naročil, spodbujanje konkurence, odpravljanje korupcije ter povečevanje učinkovitosti pobiranja davčnih prihodkov za spodbujanje finančne vzdržnosti.

Program makroekonomskega prilagajanja in ocena socialnih posledic se objavita.

Ocena vzdržnosti javnega dolga se priloži programu makroekonomskega prilagajanja.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 6 a (novo)

6a.
     
  Država članica, v kateri poteka program makroekonomskega prilagajanja, izčrpno revidira znesek neporavnanega dolga, da bi med drugim ocenila razloge za kopičenje prekomernih ravni dolga in druge nepravilnosti v postopku izdajanja dolga.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 7

7.   Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko
  predstavnike zadevne države članice povabi, naj
  se
  udeležijo
  izmenjave mnenj o napredku pri izvajanju programa prilagajanja.

7.   Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko
  zadevni državi članici in Komisiji ponudi možnost, da
  se
  udeležita
  izmenjave mnenj o napredku pri izvajanju programa prilagoditve.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 8 a (novo)

8a.
     
  Ta člen se ne uporablja za finančno pomoč, dodeljeno iz preventivnih razlogov, ali za posojila, namenjena za dokapitalizacijo finančnih institucij.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 6 a (novo)

Člen 6a

Udeležba socialnih partnerjev in civilne družbe

Organizacijam, ki zastopajo socialne partnerje, ter organizacijam civilne družbe se omogoči izražanje stališč o javnih priporočilih in mnenjih Komisije iz te uredbe ter o poročilih in osnutkih poročil držav članic iz členov 2 do 7 te uredbe. Ta stališča se objavijo.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen – 6 b (novo)

Člen 6b

Ukrepi za zaščito davčnih prihodkov

1.
     
  Zadevna država članica v skladu s členom 65 PDEU, v tesnem sodelovanju s Komisijo in v povezavi z Evropsko centralno banko, sprejme ukrepe, katerih namen je preprečevanje kršitev nacionalnih zakonov in predpisov, zlasti na področju obdavčevanja.

2.
     
  Zadevna država članica pozove Komisijo, naj v skladu s členom 66 PDEU predloži Svetu predlog za sprejetje zaščitnih ukrepov v zvezi s pretokom kapitala v tretje države in iz njih, ki povzroča ali bo verjetno povzročil resne težave v zvezi z delovanjem ekonomske in monetarne unije. Komisija se pred oblikovanjem takšnega predloga posvetuje z Evropsko centralno banko.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 7 – naslov

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

1.   Program prilagajanja in njegove spremembe iz člena 6 te uredbe nadomeščajo predložitev programov za stabilnost iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97.

1.   Program
  makroekonomskega
  prilagajanja in njegove spremembe iz člena 6 te uredbe nadomeščajo predložitev programov za stabilnost iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – točka a

| (a) | tudi
  program prilagajanja iz člena 6 te uredbe nadomešča
  , če je to primerno,
  poročila iz člena 3(4a) in člena 5(1a) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97; |
| --- | --- |

(a)

tudi
  program prilagajanja iz člena 6 te uredbe nadomešča
  , če je to primerno,
  poročila iz člena 3(4a) in člena 5(1a) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97;

| (a) | program
  makroekonomskega
  prilagajanja iz člena 6 te uredbe
  ustrezno
  nadomešča
  tudi
  poročila iz člena 3(4a) in člena 5(1a) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97; |
| --- | --- |

(a)

program
  makroekonomskega
  prilagajanja iz člena 6 te uredbe
  ustrezno
  nadomešča
  tudi
  poročila iz člena 3(4a) in člena 5(1a) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97;

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – točka b

| (b) | letni proračunski cilji v programu prilagajanja iz člena 6(3) te uredbe nadomeščajo
  , če je to primerno,
  letne proračunske cilje, predvidene v omenjenem priporočilu in pozivu v skladu s členom 3(4) in členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97. Če je zadevna država članica prejela poziv iz člena 126(9) Pogodbe, tudi program prilagajanja, predviden v členu 6(3) te uredbe, nadomešča navedbo ukrepov, potrebnih za doseganje ciljev in predvidenih v pozivu na podlagi člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97; |
| --- | --- |

(b)

letni proračunski cilji v programu prilagajanja iz člena 6(3) te uredbe nadomeščajo
  , če je to primerno,
  letne proračunske cilje, predvidene v omenjenem priporočilu in pozivu v skladu s členom 3(4) in členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97. Če je zadevna država članica prejela poziv iz člena 126(9) Pogodbe, tudi program prilagajanja, predviden v členu 6(3) te uredbe, nadomešča navedbo ukrepov, potrebnih za doseganje ciljev in predvidenih v pozivu na podlagi člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97;

| (b) | letni proračunski cilji v programu prilagajanja iz člena 6(3) te uredbe
  ustrezno
  nadomeščajo letne proračunske cilje, predvidene v omenjenem priporočilu in pozivu v skladu s členom 3(4) in členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97. Če je zadevna država članica prejela poziv iz člena 126(9) Pogodbe, tudi program prilagajanja, predviden v členu 6(3) te uredbe, nadomešča navedbo ukrepov, potrebnih za doseganje ciljev in predvidenih v pozivu na podlagi člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97; |
| --- | --- |

(b)

letni proračunski cilji v programu prilagajanja iz člena 6(3) te uredbe
  ustrezno
  nadomeščajo letne proračunske cilje, predvidene v omenjenem priporočilu in pozivu v skladu s členom 3(4) in členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97. Če je zadevna država članica prejela poziv iz člena 126(9) Pogodbe, tudi program prilagajanja, predviden v členu 6(3) te uredbe, nadomešča navedbo ukrepov, potrebnih za doseganje ciljev in predvidenih v pozivu na podlagi člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97;

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – točka c

| (c) | spremljanje iz člena 6(3) te uredbe nadomešča spremljanje iz člena 10(1) in člena 10(a) Uredbe (ES) št. 1467/97 ter spremljanje, ki je podlaga vsaki odločitvi iz člena 4(2) in člena 6(2) Uredbe (ES) št. 1467/97. |
| --- | --- |

(c)

spremljanje iz člena 6(3) te uredbe nadomešča spremljanje iz člena 10(1) in člena 10(a) Uredbe (ES) št. 1467/97 ter spremljanje, ki je podlaga vsaki odločitvi iz člena 4(2) in člena 6(2) Uredbe (ES) št. 1467/97.

(Ne zadeva slovenske jezikovne različice.)

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 8

Izvajanje Uredbe (EU) št.
  XXX
  o preprečevanju in zmanjšanju makroekonomskih neravnovesij se prekine v državi članici, v kateri poteka program makroekonomskega prilagajanja, ki ga odobri Svet v skladu s členom 6(2) te uredbe. Prekinitev velja med trajanjem programa makroekonomskega prilagajanja.

Izvajanje Uredbe (EU) št.
  1176/2011
  o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij se prekine v državi članici, v kateri poteka program makroekonomskega prilagajanja, ki ga odobri Svet v skladu s členom 6(2) te uredbe
  , z izjemo ukrepov iz členov 3, 4 in 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki se navezujejo na pregled stanja makroekonomskih in makrofinančnih kazalnikov, mehanizem opozarjanja in poglobljen pregled
  . Prekinitev velja med trajanjem programa makroekonomskega prilagajanja.

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 9

Spremljanje iz člena 6(3) te uredbe nadomešča spremljanje in oceno evropskega semestra za usklajevanje gospodarskih politik iz člena 2a Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik.

Spremljanje iz člena 6(3) te uredbe nadomešča spremljanje in oceno evropskega semestra za usklajevanje gospodarskih politik iz člena 2a Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik.
  Prekinitev velja med trajanjem programa makroekonomskega prilagajanja.

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 10

Izvajanje uredbe (EU) št. XXX o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic euroobmočja se prekine v državi članici, v kateri poteka program makroekonomskega prilagajanja, ki ga odobri Svet v skladu s členom 6(2) te uredbe. Prekinitev velja med trajanjem programa makroekonomskega prilagajanja.

Izvajanje Uredbe (EU) št. XXX o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic euroobmočja se prekine v državi članici, v kateri poteka program makroekonomskega prilagajanja, ki ga odobri Svet v skladu s členom 6(2) te uredbe
  , razen členov 1 do 4 Uredbe (EU) št. .../2012
  . Prekinitev velja med trajanjem programa makroekonomskega prilagajanja.

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 10 a (novo)

Člen 10a

Uvedba pravnega varstva za državo članico

1.
     
  Če se z ukrepi iz člena 3(5) finančni položaj v državi članici ne izboljša in če obstaja nevarnost, da država članica ne bo mogla opravljati plačil ali jih bo ustavila, lahko Komisija po posvetovanju s Svetom sprejme odločitev, da bo zanjo uvedla pravno varstvo. Svet lahko tako odločitev v desetih dneh po njenem sprejetju razveljavi z navadno večino.

2.
     
  Namen tega člena je zadevni državi članici omogočiti stabilizacijo njenega gospodarskega položaja in poravnavo dolga.

Odločitev o uvedbi pravnega varstva za državo članico ima naslednje posledice:

| (a) | določbe o pobotu zaradi predčasnega prenehanja ali kreditnih dogodkih postanejo neveljavne; |
| --- | --- |

(a)

določbe o pobotu zaradi predčasnega prenehanja ali kreditnih dogodkih postanejo neveljavne;

| (b) | obrestne mere za posojila se ohranijo, država članica pa mora prednostno povrniti novo odobrena posojila, razen finančne pomoči iz člena 1(1); |
| --- | --- |

(b)

obrestne mere za posojila se ohranijo, država članica pa mora prednostno povrniti novo odobrena posojila, razen finančne pomoči iz člena 1(1);

| (c) | upniki zadevne države članice se javijo Komisiji v dveh mesecih po objavi odločitve o uvedbi pravnega varstva za to državo v Uradnem listu Evropske unije; če tega ne storijo, se njihove terjatve izbrišejo; |
| --- | --- |

(c)

upniki zadevne države članice se javijo Komisiji v dveh mesecih po objavi odločitve o uvedbi pravnega varstva za to državo v Uradnem listu Evropske unije; če tega ne storijo, se njihove terjatve izbrišejo;

| (d) | organi zadevne države članice izvedejo ukrepe, priporočene v okviru tehnične pomoči iz člena 6(6), in predložijo Komisiji v odobritev načrt za sanacijo in poravnavo davčnih obveznosti. |
| --- | --- |

(d)

organi zadevne države članice izvedejo ukrepe, priporočene v okviru tehnične pomoči iz člena 6(6), in predložijo Komisiji v odobritev načrt za sanacijo in poravnavo davčnih obveznosti.

3.
     
  Ta člen se uporablja od leta 2017.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1

1.   Država članica je pod nadzorom tudi po izteku programa, če ne odplača najmanj 75 % finančne pomoči, prejete od ene ali več držav članic, Evropskega mehanizma za finančno stabilnost, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost ali Evropskega mehanizma za stabilnost.
  Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije
  lahko
  podaljša nadzor
  po izteku programa.

1.   Država članica je pod nadzorom tudi po izteku programa, če ne odplača najmanj 75 % finančne pomoči, prejete od ene ali več držav članic, Evropskega mehanizma za finančno stabilnost, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost ali Evropskega mehanizma za stabilnost.
  Komisija se
  lahko
  odloči za podaljšanje nadzora
  po izteku programa.
  Svet lahko tako odločitev v desetih dneh po njenem sprejetju razveljavi s kvalificirano večino.

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3

3.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko izvaja redne pregledovalne misije v državi članici pod nadzorom po izteku programa, da bi preverila njen gospodarski, fiskalni in finančni položaj. O svojih ugotovitvah polletno obvešča Ekonomsko-finančni odbor ali pododbor, ki ga slednji določi v ta namen, in zlasti oceni, ali so potrebni korektivni ukrepi.

3.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko izvaja redne pregledovalne misije v državi članici pod nadzorom po izteku programa, da bi preverila njen gospodarski, fiskalni in finančni položaj. O svojih ugotovitvah polletno obvešča
  pristojni odbor Evropskega parlamenta,
  Ekonomsko-finančni odbor ali pododbor, ki ga slednji določi v ta namen,
  ter parlament zadevne države članice
  in zlasti oceni, ali so potrebni korektivni ukrepi.

Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko zadevni državi članici ponudi možnost, da se udeleži izmenjave mnenj o napredku, doseženem pri nadzoru po izteku programa.

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 4

4.   
  Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije
  lahko
  priporoči državi članici
  pod nadzorom po izteku programa
  , naj
  sprejme korektivne ukrepe.

4.   
  Komisija
  lahko
  sprejme priporočilo, da država članica
  pod nadzorom po izteku programa sprejme korektivne ukrepe.
  Svet lahko tako priporočilo v desetih dneh po njegovem sprejetju razveljavi s kvalificirano večino.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  Parlament zadevne države članice lahko povabi Komisijo, da se udeleži izmenjave mnenj o nadzoru po izteku programa.

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1

O ukrepih iz
  členov 2(1), 3, 6(2), 6(4) in 11(4)
  glasujejo samo člani Sveta, ki predstavljajo države članice, katerih valuta je euro, pri čemer se ne upošteva glas člana Sveta, ki predstavlja zadevno državo članico.

O ukrepih iz
  te uredbe
  glasujejo samo člani Sveta, ki predstavljajo države članice, katerih valuta je euro, pri čemer se ne upošteva glas člana Sveta, ki predstavlja zadevno državo članico.

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 13

Člen 13

Vrste pomoči in posojil, za katere se ne uporabljata člena 5 in 6

Določbe členov 5 in 6 ne veljajo za finančno pomoč zaradi preventivnih razlogov in za posojila, odobrena za dokapitalizacijo finančnih institucij.

črtano

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 13 a (novo)

Člen 13a

Obveščanje Evropskega parlamenta

Svet in Komisija o uporabi te uredbe redno obveščata Evropski parlament.

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen – 13 b (novo)

Člen 13b

Prehodne določbe

Ta uredba velja za države članice, v katerih se [ob začetku veljavnosti te uredbe] že izvaja program pomoči.

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 13 c (novo)

Člen 13c

Poročilo

Komisija do 1. januarja 2014 in nato vsakih pet let objavi poročilo o uporabi te uredbe.

V poročilu med drugim oceni:

| (a) | učinkovitost te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

učinkovitost te uredbe;

| (b) | doseženi napredek pri zagotavljanju tesnejše uskladitve ekonomskih politik in trajnostne konvergence gospodarskih učinkov držav članic v skladu s PDEU; |
| --- | --- |

(b)

doseženi napredek pri zagotavljanju tesnejše uskladitve ekonomskih politik in trajnostne konvergence gospodarskih učinkov držav članic v skladu s PDEU;

| (c) | prispevek te uredbe k doseganju ciljev iz strategije Unije za rast in delovna mesta; |
| --- | --- |

(c)

prispevek te uredbe k doseganju ciljev iz strategije Unije za rast in delovna mesta;

| (d) | primernost razširitve področja uporabe te uredbe na države, ki niso članice euroobmočja, vendar so jih v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo prizadele ali jim grozijo resne težave v euroobmočju. |
| --- | --- |

(d)

primernost razširitve področja uporabe te uredbe na države, ki niso članice euroobmočja, vendar so jih v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo prizadele ali jim grozijo resne težave v euroobmočju.

2.
     
  Po potrebi se poročilu iz odstavka 1 priloži predlog za spremembo te uredbe.

3.
     
  Poročilo iz odstavka 1 se posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0172/2012).

(2)  
  Glej zadevi C-463/00 in C-174/04.

(3)  

  UL L 331, 15.12.2010, str. 12.

(4)  

  UL L 331, 15.12.2010, str. 48.

(5)  

  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/150 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/150

---

Sreda, 13. junij 2012Spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju ***I

P7_TA(2012)0243

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. junija 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD)) (1)

2013/C 332 E/32

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 1 a (novo) |
| | (1a) | Člen 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

(1a)

Člen 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| (2) | Pakt za stabilnost in rast, zlasti Uredba (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik in Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem,
  ki naj bi zagotovil proračunsko disciplino
  v Evropski uniji, določa okvir za preprečevanje in zmanjševanje čezmernih javnofinančnih primanjkljajev. Nadalje je bil okrepljen z Uredbo št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik ter z Uredbo (EU) št. .../2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba (ES) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju je prispevala k sistemu učinkovitih, preventivnih in postopnih izvedbenih mehanizmov v obliki finančnih sankcij za države članice, katerih valuta je euro. |
| --- | --- |

(2)

Pakt za stabilnost in rast, zlasti Uredba (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik in Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem,
  ki naj bi zagotovil proračunsko disciplino
  v Evropski uniji, določa okvir za preprečevanje in zmanjševanje čezmernih javnofinančnih primanjkljajev. Nadalje je bil okrepljen z Uredbo št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik ter z Uredbo (EU) št. .../2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba (ES) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju je prispevala k sistemu učinkovitih, preventivnih in postopnih izvedbenih mehanizmov v obliki finančnih sankcij za države članice, katerih valuta je euro.

| (2) | Pakt za stabilnost in rast, zlasti Uredba (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik in Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem,
  namenjen zagotavljanju proračunske discipline
  v Evropski uniji, določa okvir za preprečevanje in zmanjševanje čezmernih javnofinančnih primanjkljajev. Uredbi (ES) št. 1466/97 in 1467/97 sta bili spremenjeni, Pakt za stabilnost in rast pa še okrepljen, in sicer z Uredbo (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter z Uredbo (EU) št. 1177/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Uredba (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (4) je k temu dodala sistem učinkovitih, preventivnih in postopnih izvedbenih mehanizmov v obliki finančnih sankcij za države članice, katerih valuta je euro.
  Člen 2-a Uredbe (EU) št. 1466/97 pa določa elemente, ki sestavljajo evropski semester za usklajevanje gospodarskih politik. |
| --- | --- |

(2)

Pakt za stabilnost in rast, zlasti Uredba (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik in Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem,
  namenjen zagotavljanju proračunske discipline
  v Evropski uniji, določa okvir za preprečevanje in zmanjševanje čezmernih javnofinančnih primanjkljajev. Uredbi (ES) št. 1466/97 in 1467/97 sta bili spremenjeni, Pakt za stabilnost in rast pa še okrepljen, in sicer z Uredbo (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter z Uredbo (EU) št. 1177/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Uredba (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (4) je k temu dodala sistem učinkovitih, preventivnih in postopnih izvedbenih mehanizmov v obliki finančnih sankcij za države članice, katerih valuta je euro.
  Člen 2-a Uredbe (EU) št. 1466/97 pa določa elemente, ki sestavljajo evropski semester za usklajevanje gospodarskih politik.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| (2a) | V skladu s členom 2-a Uredbe (ES) št. 1466/97 evropski semester zajema oblikovanje in nadziranje izvajanja širših gospodarskih politik držav članic in Unije (širše smernice gospodarske politike) v skladu s členom 121(2) PDEU; oblikovanje in preverjanje izvajanja smernic za zaposlovanje, ki jih morajo države članice upoštevati v skladu s členom 148(2) PDEU (smernice za zaposlovanje); predložitev in oceno programov držav članic za stabilnost ali konvergenco na podlagi omenjene uredbe; predložitev in oceno nacionalnih reformnih programov držav članic, ki podpirajo strategijo Unije za rast in zaposlovanje ter so bili oblikovani v skladu s širšimi smernicami gospodarske politike in s splošnimi usmeritvami za države članice, ki sta jih izdala Komisija in Evropski svet na začetku letnega nadzornega cikla; nadzor za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnotežij po Uredbi (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (5). |
| --- | --- |

(2a)

V skladu s členom 2-a Uredbe (ES) št. 1466/97 evropski semester zajema oblikovanje in nadziranje izvajanja širših gospodarskih politik držav članic in Unije (širše smernice gospodarske politike) v skladu s členom 121(2) PDEU; oblikovanje in preverjanje izvajanja smernic za zaposlovanje, ki jih morajo države članice upoštevati v skladu s členom 148(2) PDEU (smernice za zaposlovanje); predložitev in oceno programov držav članic za stabilnost ali konvergenco na podlagi omenjene uredbe; predložitev in oceno nacionalnih reformnih programov držav članic, ki podpirajo strategijo Unije za rast in zaposlovanje ter so bili oblikovani v skladu s širšimi smernicami gospodarske politike in s splošnimi usmeritvami za države članice, ki sta jih izdala Komisija in Evropski svet na začetku letnega nadzornega cikla; nadzor za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnotežij po Uredbi (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (5).

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| (3) | Spremembe Pakta za stabilnost in rast širijo navodila in, v primeru držav članic, katerih valuta je euro,
  tudi spodbude za oblikovanje in izvajanje preudarne proračunske politike
  ob hkratnem izogibanju čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. S temi določbami je bil okrepljen okvir na ravni Evropske unije za nadzor nacionalnih gospodarskih politik. |
| --- | --- |

(3)

Spremembe Pakta za stabilnost in rast širijo navodila in, v primeru držav članic, katerih valuta je euro,
  tudi spodbude za oblikovanje in izvajanje preudarne proračunske politike
  ob hkratnem izogibanju čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. S temi določbami je bil okrepljen okvir na ravni Evropske unije za nadzor nacionalnih gospodarskih politik.

| (3) | Spremembe Pakta za stabilnost in rast izboljšujejo navodila in, v primeru držav članic, katerih valuta je euro,
  vzpostavljajo okrepljene in bolj avtomatske sankcije ob neskladnosti s preudarno proračunsko politiko
  ob hkratnem izogibanju čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. S temi določbami je bil na ravni Unije vzpostavljen trdnejši okvir za nadzor nacionalnih gospodarskih politik
  , vendar je potrebno tesnejše usklajevanje gospodarskih politik ter pobude za skladnost
  . |
| --- | --- |

(3)

Spremembe Pakta za stabilnost in rast izboljšujejo navodila in, v primeru držav članic, katerih valuta je euro,
  vzpostavljajo okrepljene in bolj avtomatske sankcije ob neskladnosti s preudarno proračunsko politiko
  ob hkratnem izogibanju čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. S temi določbami je bil na ravni Unije vzpostavljen trdnejši okvir za nadzor nacionalnih gospodarskih politik
  , vendar je potrebno tesnejše usklajevanje gospodarskih politik ter pobude za skladnost
  .

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| (3a) | Revidirani Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za krepitev pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast na podlagi finančne stabilnosti, s čimer podpira doseganje ciljev Unije za trajnostno rast in zaposlovanje. |
| --- | --- |

(3a)

Revidirani Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za krepitev pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast na podlagi finančne stabilnosti, s čimer podpira doseganje ciljev Unije za trajnostno rast in zaposlovanje.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 b (novo)

| (3b) | Evropski svet je 17. junija 2010 sprejel novo strategijo za delovna mesta in rast, ki naj bi EU omogočila, da bo po krizi še močnejša in bo svoje gospodarstvo usmerila v premišljeno, trajnostno in vključujočo rast, ki jo bo spremljala visoka stopnja zaposlenosti, produktivnosti in socialne kohezije. Strategija vsebuje tudi cilje s področja boja proti revščini, izobraževanja, inovacij in varstva okolja. |
| --- | --- |

(3b)

Evropski svet je 17. junija 2010 sprejel novo strategijo za delovna mesta in rast, ki naj bi EU omogočila, da bo po krizi še močnejša in bo svoje gospodarstvo usmerila v premišljeno, trajnostno in vključujočo rast, ki jo bo spremljala visoka stopnja zaposlenosti, produktivnosti in socialne kohezije. Strategija vsebuje tudi cilje s področja boja proti revščini, izobraževanja, inovacij in varstva okolja.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 c (novo)

| (3c) | Strategiji EU za rast in delovna mesta Evropa 2020 in temu, kako jo države članice izvajajo skozi svoje nacionalne programe reform, bi bilo treba nameniti dovolj pozornosti. |
| --- | --- |

(3c)

Strategiji EU za rast in delovna mesta Evropa 2020 in temu, kako jo države članice izvajajo skozi svoje nacionalne programe reform, bi bilo treba nameniti dovolj pozornosti.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| (4) | Pogodba dovoljuje sprejetje posebnih ukrepov v euroobmočju, ki presegajo določbe, veljavne za vse države članice, za zagotovitev pravilnega delovanja ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(4)

Pogodba dovoljuje sprejetje posebnih ukrepov v euroobmočju, ki presegajo določbe, veljavne za vse države članice, za zagotovitev pravilnega delovanja ekonomske in monetarne unije.

| (4) | PDEU za zagotovitev pravilnega delovanja ekonomske in monetarne unije ter preprečitev politik v državah članicah, ki bi to delovanje ogrožale,
  dovoljuje sprejetje posebnih ukrepov v euroobmočju, ki presegajo določbe, veljavne za vse države članice.
  Da bi ustvarili potrebne pogoje za globlje in trdnejše povezovanje, ki bi moralo biti povezano z okrepljeno demokratično legitimnostjo ekonomske in monetarne unije, bi bila, kadar je to primerno in potrebno, potrebna aktivnejša uporaba posebnih ukrepov iz člena 136 PDEU. |
| --- | --- |

(4)

PDEU za zagotovitev pravilnega delovanja ekonomske in monetarne unije ter preprečitev politik v državah članicah, ki bi to delovanje ogrožale,
  dovoljuje sprejetje posebnih ukrepov v euroobmočju, ki presegajo določbe, veljavne za vse države članice.
  Da bi ustvarili potrebne pogoje za globlje in trdnejše povezovanje, ki bi moralo biti povezano z okrepljeno demokratično legitimnostjo ekonomske in monetarne unije, bi bila, kadar je to primerno in potrebno, potrebna aktivnejša uporaba posebnih ukrepov iz člena 136 PDEU.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| (4a) | Zdrave javne finance in uravnoteženi proračuni so predpogoj za ekonomsko in finančno stabilnost, kar je jasno pokazala kriza državnega dolga, ki je dokazala, da so potrebni močni in trdni fiskalni okviri. Poleg tega sedanji primanjkljaji, ki so povezani s stagniranjem gospodarstev, kažejo, da so potrebne reforme, ne pa večja poraba. |
| --- | --- |

(4a)

Zdrave javne finance in uravnoteženi proračuni so predpogoj za ekonomsko in finančno stabilnost, kar je jasno pokazala kriza državnega dolga, ki je dokazala, da so potrebni močni in trdni fiskalni okviri. Poleg tega sedanji primanjkljaji, ki so povezani s stagniranjem gospodarstev, kažejo, da so potrebne reforme, ne pa večja poraba.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 b (novo)

| (4b) | Države članice bi se morale vzdržati sprejemanja ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev Unije v okviru ekonomske in monetarne unije, zlasti prakse kopičenja dolgov zunaj računov države. |
| --- | --- |

(4b)

Države članice bi se morale vzdržati sprejemanja ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev Unije v okviru ekonomske in monetarne unije, zlasti prakse kopičenja dolgov zunaj računov države.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| (5) | Zdravje javnih financ se najlaže zagotovi v fazi načrtovanja in velike napake je treba odkriti čim prej. Države članice morajo imeti koristi ne samo od določitve vodilnih proračunskih načel in ciljev, pač pa tudi od usklajenega spremljanja proračunskih politik. |
| --- | --- |

(5)

Zdravje javnih financ se najlaže zagotovi v fazi načrtovanja in velike napake je treba odkriti čim prej. Države članice morajo imeti koristi ne samo od določitve vodilnih proračunskih načel in ciljev, pač pa tudi od usklajenega spremljanja proračunskih politik.

| (5) | Zdravje javnih financ
  in usklajene gospodarske politike
  se najlaže zagotovijo v fazi načrtovanja, velike napake pa je treba odkriti čim prej. Države članice bi morale imeti koristi ne samo od določitve vodilnih proračunskih načel in ciljev, pač pa tudi od usklajenega spremljanja proračunskih
  in makroekonomskih
  politik
  ter izdaje dolžniških instrumentov
  .
  Za bolj usklajeno načrtovanje izdaje državnih dolžniških instrumentov morajo države članice predhodno poročati o načrtih za njihovo izdajo. |
| --- | --- |

(5)

Zdravje javnih financ
  in usklajene gospodarske politike
  se najlaže zagotovijo v fazi načrtovanja, velike napake pa je treba odkriti čim prej. Države članice bi morale imeti koristi ne samo od določitve vodilnih proračunskih načel in ciljev, pač pa tudi od usklajenega spremljanja proračunskih
  in makroekonomskih
  politik
  ter izdaje dolžniških instrumentov
  .
  Za bolj usklajeno načrtovanje izdaje državnih dolžniških instrumentov morajo države članice predhodno poročati o načrtih za njihovo izdajo.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) | Namen te uredbe je uvedba dodatnih evropskih mehanizmov za usklajevanje in nadzor proračunskih in ekonomskih politik držav članic. Vendar je na vsakem koraku potrebna preudarnost, zato se nobena zadeva, povezana z načrti držav članic za izdajo državnih dolžniških instrumentov, z obnovitvijo neporavnanega dolga in drugimi zadevnimi operacijami, ne sme objaviti, uporabljajo pa se lahko le za notranje usklajevanje. To je posledica tveganja za posamezno državo članico, če bi se finančnim trgom vnaprej razkrile njene finančne potrebe. |
| --- | --- |

(5a)

Namen te uredbe je uvedba dodatnih evropskih mehanizmov za usklajevanje in nadzor proračunskih in ekonomskih politik držav članic. Vendar je na vsakem koraku potrebna preudarnost, zato se nobena zadeva, povezana z načrti držav članic za izdajo državnih dolžniških instrumentov, z obnovitvijo neporavnanega dolga in drugimi zadevnimi operacijami, ne sme objaviti, uporabljajo pa se lahko le za notranje usklajevanje. To je posledica tveganja za posamezno državo članico, če bi se finančnim trgom vnaprej razkrile njene finančne potrebe.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| (6) | Vzpostavitev skupnega proračunskega časovnega okvira držav članic, katerih valuta je euro, bi morala izboljšati usklajenost ključnih korakov pri pripravi nacionalnih proračunov, s tem pa prispevati k učinkovitosti ekonomskega semestra za usklajevanje proračunskih politik. Sprejetje skupnega proračunskega časovnega okvira bi moralo prinesti večje sinergije, ker lajša usklajevanje politik držav članic, katerih valuta je euro, in zagotavlja ustrezno vključenost priporočil
  Sveta in Komisije
  v nacionalne postopke sprejemanja proračuna. |
| --- | --- |

(6)

Vzpostavitev skupnega proračunskega časovnega okvira držav članic, katerih valuta je euro, bi morala izboljšati usklajenost ključnih korakov pri pripravi nacionalnih proračunov, s tem pa prispevati k učinkovitosti ekonomskega semestra za usklajevanje proračunskih politik. Sprejetje skupnega proračunskega časovnega okvira bi moralo prinesti večje sinergije, ker lajša usklajevanje politik držav članic, katerih valuta je euro, in zagotavlja ustrezno vključenost priporočil
  Sveta in Komisije
  v nacionalne postopke sprejemanja proračuna.

| (6) | Z vzpostavitvijo skupnega proračunskega časovnega okvira za države članice, katerih valuta je euro, bi bilo treba izboljšati časovno usklajenost ključnih korakov pri pripravi nacionalnih proračunov in tako prispevati k učinkovitosti ekonomskega semestra za usklajevanje
  gospodarskih in
  proračunskih politik. Sprejetje skupnega proračunskega časovnega okvira bi moralo zaradi lažjega usklajevanja politik držav članic, katerih valuta je euro, zagotoviti večje sinergije ter zagotoviti ustrezno vključenost priporočil
  za posamezne države članice ter nacionalnih programov reform, programov stabilnosti in konvergenčnih programov, pa tudi priporočil na podlagi analize makroekonomskih neravnotežij,
  v nacionalne postopke sprejemanja proračuna. |
| --- | --- |

(6)

Z vzpostavitvijo skupnega proračunskega časovnega okvira za države članice, katerih valuta je euro, bi bilo treba izboljšati časovno usklajenost ključnih korakov pri pripravi nacionalnih proračunov in tako prispevati k učinkovitosti ekonomskega semestra za usklajevanje
  gospodarskih in
  proračunskih politik. Sprejetje skupnega proračunskega časovnega okvira bi moralo zaradi lažjega usklajevanja politik držav članic, katerih valuta je euro, zagotoviti večje sinergije ter zagotoviti ustrezno vključenost priporočil
  za posamezne države članice ter nacionalnih programov reform, programov stabilnosti in konvergenčnih programov, pa tudi priporočil na podlagi analize makroekonomskih neravnotežij,
  v nacionalne postopke sprejemanja proračuna.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| (6a) | Poglavitno je, da je skupni proračunski časovni okvir v kar največji meri skladen s proračunskim časovnim okvirom držav članic, sicer bi obstajalo tveganje, da mnenje Komisije o osnutkih proračunskih načrtov držav članic ne bi imelo dovolj demokratične legitimnosti v nacionalnih parlamentih. |
| --- | --- |

(6a)

Poglavitno je, da je skupni proračunski časovni okvir v kar največji meri skladen s proračunskim časovnim okvirom držav članic, sicer bi obstajalo tveganje, da mnenje Komisije o osnutkih proračunskih načrtov držav članic ne bi imelo dovolj demokratične legitimnosti v nacionalnih parlamentih.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 b (novo)

| (6b) | Če proračun ni sprejet do 31. decembra, kot predvideva ta uredba, bi morali obstajati postopki začasnega proračuna, ki bi zagotovili, da bi lahko vlada še vedno opravljala svoje osnovne naloge. |
| --- | --- |

(6b)

Če proračun ni sprejet do 31. decembra, kot predvideva ta uredba, bi morali obstajati postopki začasnega proračuna, ki bi zagotovili, da bi lahko vlada še vedno opravljala svoje osnovne naloge.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| (7) | Obstajajo trdni dokazi, da javnofinančni
  okviri, ki temeljijo na pravilih,
  predstavljajo učinkovito
  podporo trdnim in vzdržnim fiskalnim politikam. Uvedba nacionalnih fiskalnih pravil, skladnih s proračunskimi cilji na ravni Unije, bi morala biti ključni element pri zagotavljanju spoštovanja določb Pakta za stabilnost in rast. Države članice bi morale še zlasti uvesti
  strukturna pravila za uravnotežen proračun, ki bi v nacionalno zakonodajo prenesla glavna načela fiskalnega okvira Unije
  .
  Nacionalni organi bi morali ta prenos opraviti s sprejetjem zavezujočih pravil po možnosti ustavne narave in s tem pokazati odločno zavezo Paktu za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(7)

Obstajajo trdni dokazi, da javnofinančni
  okviri, ki temeljijo na pravilih,
  predstavljajo učinkovito
  podporo trdnim in vzdržnim fiskalnim politikam. Uvedba nacionalnih fiskalnih pravil, skladnih s proračunskimi cilji na ravni Unije, bi morala biti ključni element pri zagotavljanju spoštovanja določb Pakta za stabilnost in rast. Države članice bi morale še zlasti uvesti
  strukturna pravila za uravnotežen proračun, ki bi v nacionalno zakonodajo prenesla glavna načela fiskalnega okvira Unije
  .
  Nacionalni organi bi morali ta prenos opraviti s sprejetjem zavezujočih pravil po možnosti ustavne narave in s tem pokazati odločno zavezo Paktu za stabilnost in rast.

| (7) | Učinkoviti fiskalni
  okviri, ki temeljijo na pravilih,
  so lahko v precejšnjo
  podporo trdnim in vzdržnim fiskalnim politikam. Uvedba nacionalnih fiskalnih pravil, skladnih
  z gospodarskimi in
  s proračunskimi cilji na ravni Unije,
  ki bi vsebovala tudi opredelitev izrednih razmer in hudega gospodarskega upada,
  bi morala biti ključni element pri zagotavljanju
  doslednega
  spoštovanja določb Pakta za stabilnost in rast. Države članice bi morale še zlasti uvesti
  mehanizem, ki bi se sprožil v primeru znatnega odstopanja od srednjeročnega proračunskega cilja ali načrta prilagoditev za njegovo doseganje in ki bi zagotavljal pravočasno vrnitev k srednjeročnemu cilju
  .
  Pravila bi morala zajemati državni sektor kot celoto in biti zavezujoča ali vsebovati druga zagotovila, da bodo v celoti spoštovana in upoštevana v vseh nacionalnih proračunskih procesih. |
| --- | --- |

(7)

Učinkoviti fiskalni
  okviri, ki temeljijo na pravilih,
  so lahko v precejšnjo
  podporo trdnim in vzdržnim fiskalnim politikam. Uvedba nacionalnih fiskalnih pravil, skladnih
  z gospodarskimi in
  s proračunskimi cilji na ravni Unije,
  ki bi vsebovala tudi opredelitev izrednih razmer in hudega gospodarskega upada,
  bi morala biti ključni element pri zagotavljanju
  doslednega
  spoštovanja določb Pakta za stabilnost in rast. Države članice bi morale še zlasti uvesti
  mehanizem, ki bi se sprožil v primeru znatnega odstopanja od srednjeročnega proračunskega cilja ali načrta prilagoditev za njegovo doseganje in ki bi zagotavljal pravočasno vrnitev k srednjeročnemu cilju
  .
  Pravila bi morala zajemati državni sektor kot celoto in biti zavezujoča ali vsebovati druga zagotovila, da bodo v celoti spoštovana in upoštevana v vseh nacionalnih proračunskih procesih.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| (7a) | Obseg zadolženosti držav v Uniji je izjemno pomemben izziv, s katerim bi se bilo treba soočiti, če naj se gospodarstvo vrne na pot stabilne in trdne rasti, tako kratko- kot tudi dolgoročno. Preteklo bo precej časa, preden bo povprečna raven zadolženosti med državami članicami ponovno dosegla ciljnih 60 %, ki jih predvideva Pakt za stabilnost in rast. Izpolnjevanje srednjeročnih proračunskih ciljev je temeljni predpogoj v zvezi s tem, odstopanje od njih pa bi lahko sprožilo zviševanje obrestnih mer in posledično ogrozilo rast in okrevanje. |
| --- | --- |

(7a)

Obseg zadolženosti držav v Uniji je izjemno pomemben izziv, s katerim bi se bilo treba soočiti, če naj se gospodarstvo vrne na pot stabilne in trdne rasti, tako kratko- kot tudi dolgoročno. Preteklo bo precej časa, preden bo povprečna raven zadolženosti med državami članicami ponovno dosegla ciljnih 60 %, ki jih predvideva Pakt za stabilnost in rast. Izpolnjevanje srednjeročnih proračunskih ciljev je temeljni predpogoj v zvezi s tem, odstopanje od njih pa bi lahko sprožilo zviševanje obrestnih mer in posledično ogrozilo rast in okrevanje.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| (8) | Pristranske in nestvarne makroekonomske in proračunske napovedi lahko precej zmanjšajo učinkovitost proračunskega načrtovanja ter posledično oslabijo zavezanost proračunski disciplini. Neodvisni organi so lahko vir nepristranskih in stvarnih makroekonomskih napovedi. |
| --- | --- |

(8)

Pristranske in nestvarne makroekonomske in proračunske napovedi lahko precej zmanjšajo učinkovitost proračunskega načrtovanja ter posledično oslabijo zavezanost proračunski disciplini. Neodvisni organi so lahko vir nepristranskih in stvarnih makroekonomskih napovedi.

| (8) | Pristranske in nestvarne makroekonomske in proračunske napovedi lahko precej zmanjšajo učinkovitost proračunskega načrtovanja ter posledično oslabijo zavezanost proračunski disciplini. Vir nepristranskih in stvarnih makroekonomskih napovedi
  , za katere je treba zagotoviti primerljivost in skladnost, so lahko neodvisni, tehnično dobro podkovani organi, ki so funkcionalno razmeroma neodvisni od proračunskih organov držav članic in ki izpolnjujejo minimalne zahteve iz Priloge I
  . |
| --- | --- |

(8)

Pristranske in nestvarne makroekonomske in proračunske napovedi lahko precej zmanjšajo učinkovitost proračunskega načrtovanja ter posledično oslabijo zavezanost proračunski disciplini. Vir nepristranskih in stvarnih makroekonomskih napovedi
  , za katere je treba zagotoviti primerljivost in skladnost, so lahko neodvisni, tehnično dobro podkovani organi, ki so funkcionalno razmeroma neodvisni od proračunskih organov držav članic in ki izpolnjujejo minimalne zahteve iz Priloge I
  .

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| (9) | Postopno okrepljeni nadzor
  bo
  dodatno
  dopolnil
  obstoječe določbe Pakta za stabilnost in rast in okrepil
  nadzor nad proračunsko
  disciplino
  v državah članicah, katerih valuta je euro. Postopno okrepljen postopek spremljanja naj bi prispeval k boljšim proračunskim rezultatom v korist vseh držav članic, katerih valuta je euro. V okviru postopno okrepljenega nadzora je natančnejše spremljanje zlasti pomembno za države članice, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. |
| --- | --- |

(9)

Postopno okrepljeni nadzor
  bo
  dodatno
  dopolnil
  obstoječe določbe Pakta za stabilnost in rast in okrepil
  nadzor nad proračunsko
  disciplino
  v državah članicah, katerih valuta je euro. Postopno okrepljen postopek spremljanja naj bi prispeval k boljšim proračunskim rezultatom v korist vseh držav članic, katerih valuta je euro. V okviru postopno okrepljenega nadzora je natančnejše spremljanje zlasti pomembno za države članice, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

| (9) | Postopno okrepljeni nadzor
  in usklajevanje bosta
  dodatno
  dopolnila evropski semester za usklajevanje gospodarskih politik ter
  obstoječe določbe Pakta za stabilnost in rast ter okrepila
  nadzor nad
  in ekonomsko konvergenco
  v državah članicah, katerih valuta je euro. Postopno okrepljen postopek spremljanja naj bi prispeval k boljšim proračunskim
  in gospodarskim
  rezultatom v korist vseh držav članic, katerih valuta je euro
  , ne da bi povzročal odvečno birokracijo
  . V okviru postopno okrepljenega nadzora je natančnejše spremljanje zlasti pomembno za države članice, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. |
| --- | --- |

(9)

Postopno okrepljeni nadzor
  in usklajevanje bosta
  dodatno
  dopolnila evropski semester za usklajevanje gospodarskih politik ter
  obstoječe določbe Pakta za stabilnost in rast ter okrepila
  nadzor nad
  in ekonomsko konvergenco
  v državah članicah, katerih valuta je euro. Postopno okrepljen postopek spremljanja naj bi prispeval k boljšim proračunskim
  in gospodarskim
  rezultatom v korist vseh držav članic, katerih valuta je euro
  , ne da bi povzročal odvečno birokracijo
  . V okviru postopno okrepljenega nadzora je natančnejše spremljanje zlasti pomembno za države članice, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| (10) | Kot je pokazala kriza državnega dolga in zlasti potreba po uvedbi skupnih finančnih varoval, prihaja med državami članicami
  , katerih valuta je euro, do močnejšega prelivanja proračunskih politik. Pred sprejetjem načrtov večjih reform svojih fiskalnih politik, ki bi lahko imele učinke prelivanja, bi se zato morale vse države članice, katerih valuta je euro, posvetovati s Komisijo in drugimi državami članicami, katerih valuta je euro, ter tako omogočiti oceno možnih posledic za euroobmočje kot celoto. Svoje proračunske načrte bi morale obravnavati kot zadevo skupnega pomena in jih, še preden postanejo zavezujoči, predložiti Komisiji za namene spremljanja. Komisija bi morala imeti možnost, da po potrebi o osnutku proračunskega načrta da mnenje ter pozove državo članico in še zlasti proračunske organe, naj mnenje upoštevajo v postopku sprejemanja proračunskega zakona. Mnenje bi moralo zagotoviti, da se smernice proračunske politike Unije ustrezno upoštevajo v nacionalnih proračunskih pripravah. Mnenje bi moralo še zlasti vključevati oceno, ali proračunski načrt ustrezno odraža priporočila
  s
  proračunskega področja, izdana v okviru evropskega semestra. Komisija bi morala biti pripravljena, da mnenje predstavi parlamentu zadevne države članice na njegovo zahtevo. Obseg, v katerem je zadevna država članica upoštevala mnenje, bi morala biti del ocene, ki, če so izpolnjeni pogoji, vodi do uvedbe postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, pri čemer se neukrepanje na podlagi pravočasnih navodil Komisije šteje kot oteževalni dejavnik. Na podlagi celovite ocene načrtov, ki jo izvede Komisija, bi morala Euroskupina razpravljati o proračunskem stanju in obetih za euroobmočje. |
| --- | --- |

(10)

Kot je pokazala kriza državnega dolga in zlasti potreba po uvedbi skupnih finančnih varoval, prihaja med državami članicami
  , katerih valuta je euro, do močnejšega prelivanja proračunskih politik. Pred sprejetjem načrtov večjih reform svojih fiskalnih politik, ki bi lahko imele učinke prelivanja, bi se zato morale vse države članice, katerih valuta je euro, posvetovati s Komisijo in drugimi državami članicami, katerih valuta je euro, ter tako omogočiti oceno možnih posledic za euroobmočje kot celoto. Svoje proračunske načrte bi morale obravnavati kot zadevo skupnega pomena in jih, še preden postanejo zavezujoči, predložiti Komisiji za namene spremljanja. Komisija bi morala imeti možnost, da po potrebi o osnutku proračunskega načrta da mnenje ter pozove državo članico in še zlasti proračunske organe, naj mnenje upoštevajo v postopku sprejemanja proračunskega zakona. Mnenje bi moralo zagotoviti, da se smernice proračunske politike Unije ustrezno upoštevajo v nacionalnih proračunskih pripravah. Mnenje bi moralo še zlasti vključevati oceno, ali proračunski načrt ustrezno odraža priporočila
  s
  proračunskega področja, izdana v okviru evropskega semestra. Komisija bi morala biti pripravljena, da mnenje predstavi parlamentu zadevne države članice na njegovo zahtevo. Obseg, v katerem je zadevna država članica upoštevala mnenje, bi morala biti del ocene, ki, če so izpolnjeni pogoji, vodi do uvedbe postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, pri čemer se neukrepanje na podlagi pravočasnih navodil Komisije šteje kot oteževalni dejavnik. Na podlagi celovite ocene načrtov, ki jo izvede Komisija, bi morala Euroskupina razpravljati o proračunskem stanju in obetih za euroobmočje.

| (10) | Države članice
  , katerih valuta je euro,
  s svojo proračunsko ali makroekonomsko politiko bodisi povzročajo učinke
  prelivanja
  bodisi tovrstne učinke občutijo
  .
  Zato bi bilo treba te učinke v okviru nadzornih postopkov za vsako državo posebej ter v splošni oceni proračunskega položaja in obetov v euroobmočju kot celoti prepoznavati in odpravljati. Pri oceni bi moralo za vsako državo posebej poiskati potencialne negativne učinke prelivanja na vzdržnost javnih financ, ki jih ustvarja zasebni sektor posamezne države članice ali druge države članice. Kriza državnega dolga je pokazala tudi medsebojno povezanost med državnim dolgom, finančno stabilnostjo in solventnostjo bank.
  Pred sprejetjem načrtov večjih reform svojih
  gospodarskih in
  fiskalnih politik, ki bi lahko imele učinke prelivanja, bi se zato morale vse države članice, katerih valuta je euro, posvetovati s Komisijo in drugimi državami članicami, katerih valuta je euro, ter tako omogočiti oceno možnih posledic za euroobmočje kot celoto. Svoje proračunske
  in gospodarske
  načrte bi morale obravnavati kot zadevo skupnega pomena in jih, še preden postanejo zavezujoči, predložiti Komisiji za namene spremljanja. Komisija bi morala imeti možnost, da po potrebi o osnutku proračunskega načrta da mnenje
  , in sicer čim prej oziroma najkasneje 15. novembra,
  ter pozove državo članico in še zlasti proračunske organe, naj mnenje upoštevajo v postopku sprejemanja proračunskega zakona. Mnenje bi moralo zagotoviti, da bi se smernice Unije na gospodarskem in proračunskem področju ustrezno upoštevale pri pripravi nacionalnih proračunov. Mnenje bi moralo še zlasti vključevati oceno, ali proračunski načrt ustrezno odraža priporočila
  z gospodarskega in
  proračunskega področja, izdana v okviru evropskega semestra
  (priporočila za posamezne države članice)
  .
  Komisija bi morala tudi zagotoviti, da bodo v osnutkih državnih proračunov ustrezno upoštevane obveze držav članic, ki so jih sprejele v okviru svojih nacionalnih programov reform in v okviru programov ekonomskega partnerstva, ter vsa priporočila Sveta v zvezi s postopkom za odpravljanje makroekonomskih neravnovesij.
  Komisija bi morala biti pripravljena, da mnenje na zahtevo predstavi parlamentu zadevne države članice. Do katere mere je zadevna država članica upoštevala mnenje, bi moralo biti del ocene, ki, če so izpolnjeni pogoji, vodi do uvedbe postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, neukrepanje na podlagi pravočasnih navodil Komisije pa bi moralo šteti kot oteževalni dejavnik. Na podlagi celovite ocene načrtov, ki jo izvede Komisija, bi morala Euroskupina
  in Evropski parlament
  razpravljati o proračunskem stanju in obetih za euroobmočje. |
| --- | --- |

(10)

Države članice
  , katerih valuta je euro,
  s svojo proračunsko ali makroekonomsko politiko bodisi povzročajo učinke
  prelivanja
  bodisi tovrstne učinke občutijo
  .
  Zato bi bilo treba te učinke v okviru nadzornih postopkov za vsako državo posebej ter v splošni oceni proračunskega položaja in obetov v euroobmočju kot celoti prepoznavati in odpravljati. Pri oceni bi moralo za vsako državo posebej poiskati potencialne negativne učinke prelivanja na vzdržnost javnih financ, ki jih ustvarja zasebni sektor posamezne države članice ali druge države članice. Kriza državnega dolga je pokazala tudi medsebojno povezanost med državnim dolgom, finančno stabilnostjo in solventnostjo bank.
  Pred sprejetjem načrtov večjih reform svojih
  gospodarskih in
  fiskalnih politik, ki bi lahko imele učinke prelivanja, bi se zato morale vse države članice, katerih valuta je euro, posvetovati s Komisijo in drugimi državami članicami, katerih valuta je euro, ter tako omogočiti oceno možnih posledic za euroobmočje kot celoto. Svoje proračunske
  in gospodarske
  načrte bi morale obravnavati kot zadevo skupnega pomena in jih, še preden postanejo zavezujoči, predložiti Komisiji za namene spremljanja. Komisija bi morala imeti možnost, da po potrebi o osnutku proračunskega načrta da mnenje
  , in sicer čim prej oziroma najkasneje 15. novembra,
  ter pozove državo članico in še zlasti proračunske organe, naj mnenje upoštevajo v postopku sprejemanja proračunskega zakona. Mnenje bi moralo zagotoviti, da bi se smernice Unije na gospodarskem in proračunskem področju ustrezno upoštevale pri pripravi nacionalnih proračunov. Mnenje bi moralo še zlasti vključevati oceno, ali proračunski načrt ustrezno odraža priporočila
  z gospodarskega in
  proračunskega področja, izdana v okviru evropskega semestra
  (priporočila za posamezne države članice)
  .
  Komisija bi morala tudi zagotoviti, da bodo v osnutkih državnih proračunov ustrezno upoštevane obveze držav članic, ki so jih sprejele v okviru svojih nacionalnih programov reform in v okviru programov ekonomskega partnerstva, ter vsa priporočila Sveta v zvezi s postopkom za odpravljanje makroekonomskih neravnovesij.
  Komisija bi morala biti pripravljena, da mnenje na zahtevo predstavi parlamentu zadevne države članice. Do katere mere je zadevna država članica upoštevala mnenje, bi moralo biti del ocene, ki, če so izpolnjeni pogoji, vodi do uvedbe postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, neukrepanje na podlagi pravočasnih navodil Komisije pa bi moralo šteti kot oteževalni dejavnik. Na podlagi celovite ocene načrtov, ki jo izvede Komisija, bi morala Euroskupina
  in Evropski parlament
  razpravljati o proračunskem stanju in obetih za euroobmočje.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| (10a) | V primeru hude neskladnosti osnutka proračunskega načrta z načrtom prilagoditev za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja lahko Komisija v svojem mnenju o omenjenem osnutku – po ustreznem posvetovanju z zadevno državo članico in prejetih obrazložitvah – od nje zahteva revidiran osnutek proračunskega načrta. Tako bo predvsem v primerih, ko bi izvrševanje prvotnega proračunskega načrta ogrozilo finančno stabilnost zadevne države članice ali pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije ali bi pomenilo očitno veliko kršitev priporočil, ki jih je v okviru Pakta za stabilnost in rast oblikoval Svet. |
| --- | --- |

(10a)

V primeru hude neskladnosti osnutka proračunskega načrta z načrtom prilagoditev za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja lahko Komisija v svojem mnenju o omenjenem osnutku – po ustreznem posvetovanju z zadevno državo članico in prejetih obrazložitvah – od nje zahteva revidiran osnutek proračunskega načrta. Tako bo predvsem v primerih, ko bi izvrševanje prvotnega proračunskega načrta ogrozilo finančno stabilnost zadevne države članice ali pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije ali bi pomenilo očitno veliko kršitev priporočil, ki jih je v okviru Pakta za stabilnost in rast oblikoval Svet.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 b (novo)

| (10b) | Za boljše usklajevanje in glede na predhodne razprave med državami članicami glede večjih predvidenih reformnih načrtov ekonomske in javnofinančne politike, ki bi lahko povzročili učinke prelivanja, bi morala Komisija predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo in po potrebi predlog, v katerem bi za države članice, zlasti pa za nacionalne parlamente natančno določila potek in obliko usklajevanja in teh razprav ter opredelila predvidene politike in verjetne politične posledice odločitev, sprejetih na teh usklajevanjih in predhodnih razpravah. To mnenje Komisije bi moralo zagotovit vsaj to, da bi bilo usklajevanje vključevano v okvir evropskega semestra. |
| --- | --- |

(10b)

Za boljše usklajevanje in glede na predhodne razprave med državami članicami glede večjih predvidenih reformnih načrtov ekonomske in javnofinančne politike, ki bi lahko povzročili učinke prelivanja, bi morala Komisija predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo in po potrebi predlog, v katerem bi za države članice, zlasti pa za nacionalne parlamente natančno določila potek in obliko usklajevanja in teh razprav ter opredelila predvidene politike in verjetne politične posledice odločitev, sprejetih na teh usklajevanjih in predhodnih razpravah. To mnenje Komisije bi moralo zagotovit vsaj to, da bi bilo usklajevanje vključevano v okvir evropskega semestra.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 c (novo)

| (10c) | Poleg tega bi morala krepitev ekonomskega upravljanja zajemati tesnejše in bolj pravočasno vključevanje Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov. Čeprav so sogovorniki Evropskega parlamenta v okviru dialoga zadevne institucije Unije in njihovi predstavniki, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta državi članici, na katero je naslovljen sklep Sveta v skladu s to uredbo o naložitvi obrestnega depozita ali letne globe, ponudi možnost sodelovanja v izmenjavi mnenj. Njena udeležba pri tem je prostovoljna. |
| --- | --- |

(10c)

Poleg tega bi morala krepitev ekonomskega upravljanja zajemati tesnejše in bolj pravočasno vključevanje Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov. Čeprav so sogovorniki Evropskega parlamenta v okviru dialoga zadevne institucije Unije in njihovi predstavniki, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta državi članici, na katero je naslovljen sklep Sveta v skladu s to uredbo o naložitvi obrestnega depozita ali letne globe, ponudi možnost sodelovanja v izmenjavi mnenj. Njena udeležba pri tem je prostovoljna.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| (11) | Države članice, katerih valuta je euro in ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, bi bilo treba natančneje spremljati, da se zagotovi
  popolno
  in pravočasno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Natančnejše spremljanje bi moralo zagotoviti pravočasno odpravo odmikov od priporočil Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Takšno spremljanje bi moralo dopolniti določbe iz spremenjene Uredbe (ES) št. 1467/97. Natančnost spremljanja bi bilo treba stopnjevati glede na fazo postopka, ki poteka v državi članici in je določen v členu 126 Pogodbe. |
| --- | --- |

(11)

Države članice, katerih valuta je euro in ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, bi bilo treba natančneje spremljati, da se zagotovi
  popolno
  in pravočasno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Natančnejše spremljanje bi moralo zagotoviti pravočasno odpravo odmikov od priporočil Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Takšno spremljanje bi moralo dopolniti določbe iz spremenjene Uredbe (ES) št. 1467/97. Natančnost spremljanja bi bilo treba stopnjevati glede na fazo postopka, ki poteka v državi članici in je določen v členu 126 Pogodbe.

| (11) | Države članice, katerih valuta je euro in ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, bi bilo treba natančneje spremljati, da se zagotovi
  dosledno, trajno
  in pravočasno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Natančnejše spremljanje bi moralo zagotoviti pravočasno
  preprečevanje in
  odpravo odmikov od priporočil Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja
  ali priporočil za posamezne države članice
  . To spremljanje bi moralo dopolniti določbe iz spremenjene Uredbe (ES) št. 1467/97. Natančnost spremljanja bi bilo treba stopnjevati glede na fazo postopka, ki poteka v državi članici in je določen v členu 126 PDEU.
  Države članice, za katere je bil uveden postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, bi morale predstaviti program ekonomskega partnerstva z natančnim opisom strukturnih reform. Te se morajo sprejeti in izvajati, saj se s tem zagotovi učinkovito in trajno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Skladno z nacionalno prakso bi morali biti pri tem po potrebi vključeni socialni partnerji. |
| --- | --- |

(11)

Države članice, katerih valuta je euro in ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, bi bilo treba natančneje spremljati, da se zagotovi
  dosledno, trajno
  in pravočasno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Natančnejše spremljanje bi moralo zagotoviti pravočasno
  preprečevanje in
  odpravo odmikov od priporočil Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja
  ali priporočil za posamezne države članice
  . To spremljanje bi moralo dopolniti določbe iz spremenjene Uredbe (ES) št. 1467/97. Natančnost spremljanja bi bilo treba stopnjevati glede na fazo postopka, ki poteka v državi članici in je določen v členu 126 PDEU.
  Države članice, za katere je bil uveden postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, bi morale predstaviti program ekonomskega partnerstva z natančnim opisom strukturnih reform. Te se morajo sprejeti in izvajati, saj se s tem zagotovi učinkovito in trajno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Skladno z nacionalno prakso bi morali biti pri tem po potrebi vključeni socialni partnerji.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| (12) | Natančnejše spremljanje države članice, ki je v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem
  ,
  bi
  moralo omogočiti, da se ocenijo tveganja glede spoštovanja roka, določenega za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Če se ugotovijo takšna tveganja, bi
  morala
  Komisija zadevni državi članici izdati priporočilo glede
  ukrepov,
  ki jih ta mora sprejeti v določenem roku
  , in
  priporočilo predstaviti parlamentu zadevne države članice na njegovo zahtevo. Ta ocena bi morala omogočiti hitro korekcijo dejavnikov tveganja za pravočasno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Ocena upoštevanja priporočila Komisije bi morala biti del stalnega postopka, s katerim Komisija ocenjuje učinkovitosti
  ukrepov za
  zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Pri odločanju, ali so bili sprejeti učinkoviti ukrepi za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, bi moral Svet upoštevati tudi, ali je država članica uresničila priporočilo Komisije. |
| --- | --- |

(12)

Natančnejše spremljanje države članice, ki je v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem
  ,
  bi
  moralo omogočiti, da se ocenijo tveganja glede spoštovanja roka, določenega za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Če se ugotovijo takšna tveganja, bi
  morala
  Komisija zadevni državi članici izdati priporočilo glede
  ukrepov,
  ki jih ta mora sprejeti v določenem roku
  , in
  priporočilo predstaviti parlamentu zadevne države članice na njegovo zahtevo. Ta ocena bi morala omogočiti hitro korekcijo dejavnikov tveganja za pravočasno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Ocena upoštevanja priporočila Komisije bi morala biti del stalnega postopka, s katerim Komisija ocenjuje učinkovitosti
  ukrepov za
  zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Pri odločanju, ali so bili sprejeti učinkoviti ukrepi za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, bi moral Svet upoštevati tudi, ali je država članica uresničila priporočilo Komisije.

| (12) | Pri tem je pomembno, da v sklopu programa ekonomskega partnerstva poteka
  natančnejše spremljanje države članice, ki je v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem
  . Komisija
  bi morala
  državo članico pozvati, naj izvede poglobljeno oceno o vmesnem izvajanju proračuna na ravni države in njenih podsektorjev ter naj Komisiji in Ekonomsko-finančnemu odboru za državo in njene podsektorje redno poroča o vmesnem izvajanju proračuna, o proračunskem vplivu diskrecijskih
  ukrepov,
  sprejetih na odhodkovni in prihodkovni strani
  ,
  o ciljnih vrednostih državnih odhodkov
  in
  prihodkov ter o naravi sprejetih ali predvidenih
  ukrepov za
  doseganje teh vrednosti. |
| --- | --- |

(12)

Pri tem je pomembno, da v sklopu programa ekonomskega partnerstva poteka
  natančnejše spremljanje države članice, ki je v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem
  . Komisija
  bi morala
  državo članico pozvati, naj izvede poglobljeno oceno o vmesnem izvajanju proračuna na ravni države in njenih podsektorjev ter naj Komisiji in Ekonomsko-finančnemu odboru za državo in njene podsektorje redno poroča o vmesnem izvajanju proračuna, o proračunskem vplivu diskrecijskih
  ukrepov,
  sprejetih na odhodkovni in prihodkovni strani
  ,
  o ciljnih vrednostih državnih odhodkov
  in
  prihodkov ter o naravi sprejetih ali predvidenih
  ukrepov za
  doseganje teh vrednosti.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| (12a) | Za zagotovitev dobrega delovanja ekonomske in monetarne unije ter spoštovanja proračunske discipline je nujno zaščititi stabilnost euroobmočja kot celote in zato okrepiti učinkovitost in odpornost finančnega sistema euroobmočja na negativne vplive, odpraviti likvidnostne omejitve in negativne eksternalije, povezane z razdrobljenostjo trgov državnih obveznic, ter znižati mejne stroške financiranja za tiste države članice, ki se soočajo s pritiski glede financiranja. Za ta splošni namen je treba sprejeti časovni načrt za skupne državne dolžniške instrumente v euroobmočju, vključno z vzpostavitvijo okrepljenega okvira za usklajevanje ekonomskih politik. Kot prvi korak k usklajevanju in skupnemu izdajanju državne dolžniške instrumente v euroobmočju je poglavitno, da se hkrati z uskladitvijo izdajanja državnih dolžniških instrumentov držav članic euroobmočja oblikuje sklad za odkup dolgov za približno 25-letno obdobje. To prvi korak ne posega v izvajanje nadaljnjih ukrepov iz časovnega načrta pred koncem tega obdobja. |
| --- | --- |

(12a)

Za zagotovitev dobrega delovanja ekonomske in monetarne unije ter spoštovanja proračunske discipline je nujno zaščititi stabilnost euroobmočja kot celote in zato okrepiti učinkovitost in odpornost finančnega sistema euroobmočja na negativne vplive, odpraviti likvidnostne omejitve in negativne eksternalije, povezane z razdrobljenostjo trgov državnih obveznic, ter znižati mejne stroške financiranja za tiste države članice, ki se soočajo s pritiski glede financiranja. Za ta splošni namen je treba sprejeti časovni načrt za skupne državne dolžniške instrumente v euroobmočju, vključno z vzpostavitvijo okrepljenega okvira za usklajevanje ekonomskih politik. Kot prvi korak k usklajevanju in skupnemu izdajanju državne dolžniške instrumente v euroobmočju je poglavitno, da se hkrati z uskladitvijo izdajanja državnih dolžniških instrumentov držav članic euroobmočja oblikuje sklad za odkup dolgov za približno 25-letno obdobje. To prvi korak ne posega v izvajanje nadaljnjih ukrepov iz časovnega načrta pred koncem tega obdobja.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 b (novo)

| (12b) | Svet in Komisija bi morala pri uporabi te uredbe v celoti spoštovati vlogo socialnih partnerjev ter razlike v nacionalnih sistemih, na primer pri oblikovanju plač. |
| --- | --- |

(12b)

Svet in Komisija bi morala pri uporabi te uredbe v celoti spoštovati vlogo socialnih partnerjev ter razlike v nacionalnih sistemih, na primer pri oblikovanju plač.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| (13) | Za okrepitev dialoga med institucijami Evropske unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ter za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta državi članici, na katero je Komisija naslovila priporočilo, ponudi sodelovanje v izmenjavi mnenj – |
| --- | --- |

(13)

Za okrepitev dialoga med institucijami Evropske unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ter za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta državi članici, na katero je Komisija naslovila priporočilo, ponudi sodelovanje v izmenjavi mnenj –

| (13) | Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ter za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta državi članici, na katero je Komisija naslovila priporočilo, ponudi možnost udeležbe v izmenjavi mnenj
  . Zagotoviti bi bilo treba tudi pravila za povečanje demokratične odgovornosti, preglednosti in nadzora proračunske politike ter na splošno nadzora in usklajevanja ekonomskih politik euroobmočja, in sicer v skladu z demokratičnimi načeli. V ta namen bi bilo treba zagotoviti posebne določbe, skladne z nacionalnimi praksami za vključevanje nacionalnih parlamentov, socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe
  – |
| --- | --- |

(13)

Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ter za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta državi članici, na katero je Komisija naslovila priporočilo, ponudi možnost udeležbe v izmenjavi mnenj
  . Zagotoviti bi bilo treba tudi pravila za povečanje demokratične odgovornosti, preglednosti in nadzora proračunske politike ter na splošno nadzora in usklajevanja ekonomskih politik euroobmočja, in sicer v skladu z demokratičnimi načeli. V ta namen bi bilo treba zagotoviti posebne določbe, skladne z nacionalnimi praksami za vključevanje nacionalnih parlamentov, socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe
  –

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| (13a) | Proračunski načrti in strukturne reforme bi morali biti skladni z varstvom socialnih pravic in bi morali preprečevati povečevanje neenakosti. Zato proračunske discipline ne bi smeli izvajati na račun srednje- in dolgoročnih sredstev, ki so potrebna za trajnostno in okolju prijazno preoblikovanje gospodarstva v skladu s strategijo EU za delovna mesta in rast ter s podnebnimi cilji do leta 2050. |
| --- | --- |

(13a)

Proračunski načrti in strukturne reforme bi morali biti skladni z varstvom socialnih pravic in bi morali preprečevati povečevanje neenakosti. Zato proračunske discipline ne bi smeli izvajati na račun srednje- in dolgoročnih sredstev, ki so potrebna za trajnostno in okolju prijazno preoblikovanje gospodarstva v skladu s strategijo EU za delovna mesta in rast ter s podnebnimi cilji do leta 2050.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 b (novo)

| (13b) | Davčna politika ima poglavitno vlogo pri krepitvi učinkovitosti in pravičnosti proračunskih načrtov ter prispeva k vzdržni rasti. Da bi preprečili neutemeljene izjeme, razširili davčno osnovo, izboljšali učinkovitost pobiranja davkov, preprečili davčne utaje in čim širše uvedli načelo „onesnaževalec plača“, bi bilo treba na evropski in nacionalni ravni hitro uveljaviti celovit sklop ukrepov in zakonodajnih pobud, na primer evropski davek na finančne transakcije in skupno konsolidirano davčno osnovo za pravne osebe. |
| --- | --- |

(13b)

Davčna politika ima poglavitno vlogo pri krepitvi učinkovitosti in pravičnosti proračunskih načrtov ter prispeva k vzdržni rasti. Da bi preprečili neutemeljene izjeme, razširili davčno osnovo, izboljšali učinkovitost pobiranja davkov, preprečili davčne utaje in čim širše uvedli načelo „onesnaževalec plača“, bi bilo treba na evropski in nacionalni ravni hitro uveljaviti celovit sklop ukrepov in zakonodajnih pobud, na primer evropski davek na finančne transakcije in skupno konsolidirano davčno osnovo za pravne osebe.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – uvodni del

1.   V tej uredbi so predpisane določbe o okrepljenem spremljanju proračunskih politik v euroobmočju, ki:

1.   V tej uredbi so predpisane določbe o okrepljenem spremljanju proračunskih
  in ekonomskih
  politik
  ter o okviru za okrepljeno usklajevanje ekonomskih politik
  v euroobmočju, ki:

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| (aa) | dopolnjujejo postopek za preprečevanje in odpravljanje prekomernih makroekonomskih neravnovesij, kakor je opredeljen v Uredbi (EU) št. 1174/2011; |
| --- | --- |

(aa)

dopolnjujejo postopek za preprečevanje in odpravljanje prekomernih makroekonomskih neravnovesij, kakor je opredeljen v Uredbi (EU) št. 1174/2011;

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| (ca) | zagotavljajo združljivost proračunskih politik ter postopka za preprečevanje in odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnovesij, kot ga opredeljuje Uredba (EU) št. 1174/2011, in sicer z bolj pozornim spremljanjem nacionalnih programov reform in morebitnih programov ekonomskega partnerstva držav članic, da bi se v euroobmočju zagotovili dosledna skladnost in konvergenca. |
| --- | --- |

(ca)

zagotavljajo združljivost proračunskih politik ter postopka za preprečevanje in odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnovesij, kot ga opredeljuje Uredba (EU) št. 1174/2011, in sicer z bolj pozornim spremljanjem nacionalnih programov reform in morebitnih programov ekonomskega partnerstva držav članic, da bi se v euroobmočju zagotovili dosledna skladnost in konvergenca.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek a (novo)

1a.
     
  Pri uporabi te uredbe se v celoti spoštuje člen 152 PDEU, pri priporočilih, izdanih v skladu s to uredbo, pa se upoštevajo prakse in strukture pri oblikovanju plač. Upošteva se člen 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, skladno s tem pa uredba ne posega v pravico do pogajanja, sklepanja in izvajanja kolektivnih pogodb ter pravico do popravljalnih ukrepov v skladu z nacionalnimi zakoni in praksami.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1

| (1) | „
  neodvisni
  fiskalni svet“ pomeni organ, ki uživa funkcionalno avtonomijo v primerjavi s
  fiskalnimi
  organi države članice, ki so odgovorni za spremljanje izvajanja nacionalnih fiskalnih pravil; |
| --- | --- |

(1)

„
  neodvisni
  fiskalni svet“ pomeni organ, ki uživa funkcionalno avtonomijo v primerjavi s
  fiskalnimi
  organi države članice, ki so odgovorni za spremljanje izvajanja nacionalnih fiskalnih pravil;

| (1) | „fiskalni svet“ pomeni
  neodvisen in tehnično usposobljen
  organ, ki uživa funkcionalno avtonomijo v primerjavi s
  proračunskimi
  organi države članice, ki so odgovorni za spremljanje izvajanja nacionalnih fiskalnih pravil; |
| --- | --- |

(1)

„fiskalni svet“ pomeni
  neodvisen in tehnično usposobljen
  organ, ki uživa funkcionalno avtonomijo v primerjavi s
  proračunskimi
  organi države članice, ki so odgovorni za spremljanje izvajanja nacionalnih fiskalnih pravil;

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2

| (2) | „neodvisna makroekonomska napoved“ pomeni makroekonomsko
  in/ali proračunsko
  napoved, ki jo pripravi neodvisen organ
  ali organ
  , ki je v odnosu do
  fiskalnih
  organov držav članic funkcionalno samostojen
  . |
| --- | --- |

(2)

„neodvisna makroekonomska napoved“ pomeni makroekonomsko
  in/ali proračunsko
  napoved, ki jo pripravi neodvisen organ
  ali organ
  , ki je v odnosu do
  fiskalnih
  organov držav članic funkcionalno samostojen
  .

| (2) | „neodvisna makroekonomska napoved“ pomeni makroekonomsko napoved, ki jo pripravi
  ali potrdi
  neodvisen
  in tehnično usposobljen
  organ, ki je v odnosu do
  proračunskih
  organov držav članic funkcionalno samostojen
  in izpolnjuje minimalne zahteve, določene v Prilogi I. Komisija zagotovi primerljivost in skladnost neodvisnih napovedi v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

(2)

„neodvisna makroekonomska napoved“ pomeni makroekonomsko napoved, ki jo pripravi
  ali potrdi
  neodvisen
  in tehnično usposobljen
  organ, ki je v odnosu do
  proračunskih
  organov držav članic funkcionalno samostojen
  in izpolnjuje minimalne zahteve, določene v Prilogi I. Komisija zagotovi primerljivost in skladnost neodvisnih napovedi v posameznih državah članicah;

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5

| (5) | „vlada“ in „primanjkljaj“ imata pomen, določen v členu 2 Protokola (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(5)

„vlada“ in „primanjkljaj“ imata pomen, določen v členu 2 Protokola (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.

| (5) | „vlada“, „primanjkljaj“
  in „dolg“ imajo
  pomen, določen v členu 2 Protokola št. 12 o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(5)

„vlada“, „primanjkljaj“
  in „dolg“ imajo
  pomen, določen v členu 2 Protokola št. 12 o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5a (novo)

| (5a) | „Pakt za stabilnost in rast“ pomeni sistem večstranskega nadzora, kot je določen z Uredbo (ES) št. 1466/97, in postopek za izogibanje čezmernemu primanjkljaju v državah članicah, kot je določen v členu 126 PDEU in Uredbi (ES) št. 1467/97. |
| --- | --- |

(5a)

„Pakt za stabilnost in rast“ pomeni sistem večstranskega nadzora, kot je določen z Uredbo (ES) št. 1466/97, in postopek za izogibanje čezmernemu primanjkljaju v državah članicah, kot je določen v členu 126 PDEU in Uredbi (ES) št. 1467/97.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5b (novo)

| (5b) | „posebej resno neupoštevanje“ v zvezi s prilagoditvami za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja pomeni najmanj 1-odstotno odstopanje od BDP v določenem letu ali najmanj 0,5-odstotno povprečno letno odstopanje od BDP v dveh zaporednih letih, ki ga ni mogoče utemeljiti z izjemnimi okoliščinami ali resnim gospodarskim upadom, potem ko se upoštevajo olajševalni dejavniki in učinki prelivanja, kot je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 1467/97 in Uredbi (EU) št. 1176/2011. |
| --- | --- |

(5b)

„posebej resno neupoštevanje“ v zvezi s prilagoditvami za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja pomeni najmanj 1-odstotno odstopanje od BDP v določenem letu ali najmanj 0,5-odstotno povprečno letno odstopanje od BDP v dveh zaporednih letih, ki ga ni mogoče utemeljiti z izjemnimi okoliščinami ali resnim gospodarskim upadom, potem ko se upoštevajo olajševalni dejavniki in učinki prelivanja, kot je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 1467/97 in Uredbi (EU) št. 1176/2011.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2a (novo)

2a.
     
  Ta uredba se uporablja brez poseganja v člen 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Poglavje Ia (novo)

Poglavje Ia

Usklajevanje ekonomskih politik

Člen 2a

Časovni potek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik iz člena 2-a Uredbe (ES) št. 1466/97

1.
     
  Proračunski postopek držav članic je skladen z okvirom evropskega semestra, v skladu z letnim ciklom, ki vključuje:

| (a) | pripravo političnih smernic za posamezne države članice na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta, ki temeljijo na letnemu pregledu rasti, vključno z osnutkom skupnega poročila Komisije o zaposlovanju, ter letnih poročilih v skladu s členom 3 Uredbe (EU) št. 1176/2011; te politične usmeritve državam članicam zagotavljajo smernice za pripravo nacionalnih programov reform ter programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki jih morajo predložiti aprila v skladu s členom 4(1) in členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1466/97; |
| --- | --- |

(a)

pripravo političnih smernic za posamezne države članice na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta, ki temeljijo na letnemu pregledu rasti, vključno z osnutkom skupnega poročila Komisije o zaposlovanju, ter letnih poročilih v skladu s členom 3 Uredbe (EU) št. 1176/2011; te politične usmeritve državam članicam zagotavljajo smernice za pripravo nacionalnih programov reform ter programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki jih morajo predložiti aprila v skladu s členom 4(1) in členom 8(1) Uredbe (ES) št. 1466/97;

| (b) | sprejetje političnih smernic za posamezne države članice na poletnem zasedanju Evropskega sveta na podlagi mnenj Komisije o ustreznosti nacionalnih načrtov reform ter programov stabilnosti in konvergenčnih programov, predloženih v skladu s členoma 121 in 148 PDEU. |
| --- | --- |

(b)

sprejetje političnih smernic za posamezne države članice na poletnem zasedanju Evropskega sveta na podlagi mnenj Komisije o ustreznosti nacionalnih načrtov reform ter programov stabilnosti in konvergenčnih programov, predloženih v skladu s členoma 121 in 148 PDEU.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Poglavje 2 – naslov

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

1.   Države članice
  vsako leto najpozneje
  do 15. aprila
  skupaj s svojim programom za stabilnost
  objavijo svoje srednjeročne fiskalne načrte v skladu s svojimi srednjeročnimi proračunskimi okviri, ki temelji na neodvisnih makroekonomskih napovedih.

1.   Države članice
  v okviru evropskega semestra po možnosti
  do 15. aprila
  oziroma najpozneje do 30. aprila
  vsako leto objavijo svoje
  nacionalne
  srednjeročne fiskalne načrte v skladu s svojimi srednjeročnimi proračunskimi okviri, ki temelji na
  verodostojnih in
  neodvisnih makroekonomskih napovedih.
  Ti načrti se predstavijo skupaj z nacionalnimi reformnimi programi in programi stabilnosti ali konvergenčnimi programi in so v celoti skladni s političnimi usmeritvami, ki temeljijo na letnem pregledu rasti in letnih poročilih v skladu s členom 3 Uredbe (EU) št. 1176/2011.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

3.   Zakon o proračunu države sprejmejo in objavijo vsako leto najpozneje do 31. decembra.

3.   Zakon o proračunu države sprejmejo in objavijo vsako leto najpozneje do 31. decembra.
  Države članice imajo vzpostavljene postopke začasnega proračuna, ki se uporabijo, če se proračun sektorja država ne sprejme ali odobri in ne objavi do 31. decembra iz objektivnih razlogov, ki so zunaj nadzora vlade države članice.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

1.   Države članice določijo numerična fiskalna pravila glede proračunskega salda, s čimer v svojih proračunskih postopkih uresničujejo svoj srednjeročni proračunski cilj, kot je določen v členu 2a Uredbe (ES) št. 1466/97. Pravila
  zajemajo državo kot celoto in so zavezujoče, po možnosti ustavne narave
  .

1.   Države članice določijo numerična fiskalna pravila glede proračunskega salda, s čimer v svojih proračunskih postopkih uresničujejo svoj srednjeročni proračunski cilj, kot je določen v členu 2a Uredbe (ES) št. 1466/97.
  Ta pravila vsebujejo tudi opredelitev posebnih okoliščin in resnih gospodarskih upadov, ki lahko povzročijo začasen odmik od srednjeročnega proračunskega cilja ali načrta prilagoditev za doseganje tega cilja, če ta odmik ne ogroža srednjeročne fiskalne vzdržnosti, kot je določeno v členih 5 in 6 Uredbe (ES) št
  .
  1466/97. Ta pravila bi morala vključevati mehanizem, ki bi se sprožil v primeru znatnega odstopanja od srednjeročnega proračunskega cilja ali načrta prilagoditev za njegovo doseganje in ki naj bi zagotavljal pravočasno vrnitev k srednjeročnemu cilju
  .
  Pravila zajemajo sektor država kot celoto in so zavezujoča ali imajo kakšno drugo zagotovilo, da bodo v celoti spoštovana in upoštevana v vseh nacionalnih proračunskih procesih.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

2.   Države članice ustanovijo neodvisen fiskalni svet, ki spremlja izvajanje nacionalnih fiskalnih pravil iz
  odstavka 1
  .

2.   Države članice ustanovijo neodvisen fiskalni svet, ki
  predhodno in naknadno
  spremlja izvajanje nacionalnih fiskalnih pravil
  in ki izpolnjuje minimalne zahteve iz Priloge I
  .

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

1.   Države članice vsako leto najpozneje do
  15. oktobra
  Komisiji in Euroskupini predložijo osnutek proračunskega načrta za prihodnje leto.

1.   Države članice vsako leto najpozneje do
  1. oktobra
  Komisiji in Euroskupini predložijo osnutek proračunskega načrta za prihodnje leto
  , pri čemer upoštevajo priporočila za posamezne države članice s poletnega Evropskega sveta ter vsa priporočila, ki jih prejmejo v okviru pakta za stabilnost in rast ali postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji, vzpostavljen z Uredbo (EU) št
  .
  1174/2011 in Uredbo (EU) št. 1176/2011.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

2.   Osnutek proračunskega načrta
  hkrati tudi
  objavijo.

2.   Osnutek proračunskega načrta
  , kot je določen v tem členu, ob predložitvi Komisiji
  objavijo.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 – točka b

| (b) | napovedi odhodkov in prihodkov države, izražene kot odstotek BDP, skupaj z napovedmi njihovih glavnih postavk ob predpostavki nespremenjenih politik; |
| --- | --- |

(b)

napovedi odhodkov in prihodkov države, izražene kot odstotek BDP, skupaj z napovedmi njihovih glavnih postavk ob predpostavki nespremenjenih politik;

| (b) | napovedi odhodkov in prihodkov države, izražene kot odstotek BDP, skupaj z napovedmi njihovih glavnih postavk ob predpostavki nespremenjenih politik;
  te napovedi pokrivajo tekoče odhodke in odhodke za naložbe in v ta namen vsebujejo jasne proračunske cilje za tekoče odhodke in odhodke za naložbe, v primeru odhodkov za naložbe pa tudi oceno njihovih gospodarskih koristi, ki se objavi; |
| --- | --- |

(b)

napovedi odhodkov in prihodkov države, izražene kot odstotek BDP, skupaj z napovedmi njihovih glavnih postavk ob predpostavki nespremenjenih politik;
  te napovedi pokrivajo tekoče odhodke in odhodke za naložbe in v ta namen vsebujejo jasne proračunske cilje za tekoče odhodke in odhodke za naložbe, v primeru odhodkov za naložbe pa tudi oceno njihovih gospodarskih koristi, ki se objavi;

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 – točka c a (novo)

| (ca) | podrobnosti o odhodkih, neposredno povezanih z uresničevanjem strategije Unije za rast in delovna mesta, vključno z javnimi naložbami, skupaj s podrobnostmi o povezavi z dolgoročnim doseganjem proračunskih ciljev ter s presojo socialnih vplivov ukrepov, ki jih predvideva proračunski načrt; |
| --- | --- |

(ca)

podrobnosti o odhodkih, neposredno povezanih z uresničevanjem strategije Unije za rast in delovna mesta, vključno z javnimi naložbami, skupaj s podrobnostmi o povezavi z dolgoročnim doseganjem proračunskih ciljev ter s presojo socialnih vplivov ukrepov, ki jih predvideva proračunski načrt;

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 – točka d

| (d) | podroben opis in dokumentirano številčno opredelitev ukrepov, ki bodo vključeni v proračun za prihodnje leto, da se premosti razlika med ciljnimi vrednostmi iz
  točke
  (c) in napovedmi ob predpostavki nespremenjenih politik iz točke (b). Opis je lahko manj podroben v primeru ukrepov, katerih proračunski vpliv je ocenjen na manj kot 0,1 % BDP. Posebna pozornost se posveti velikopoteznim načrtom za reformo fiskalne politike z možnostjo širitve učinkov na druge države članice, katerih valuta je euro; |
| --- | --- |

(d)

podroben opis in dokumentirano številčno opredelitev ukrepov, ki bodo vključeni v proračun za prihodnje leto, da se premosti razlika med ciljnimi vrednostmi iz
  točke
  (c) in napovedmi ob predpostavki nespremenjenih politik iz točke (b). Opis je lahko manj podroben v primeru ukrepov, katerih proračunski vpliv je ocenjen na manj kot 0,1 % BDP. Posebna pozornost se posveti velikopoteznim načrtom za reformo fiskalne politike z možnostjo širitve učinkov na druge države članice, katerih valuta je euro;

| (d) | podroben opis in dokumentirano številčno opredelitev ukrepov, ki bodo vključeni v proračun za prihodnje leto, da se premosti razlika med ciljnimi vrednostmi iz
  točk
  (c)
  in (ca)
  in napovedmi ob predpostavki nespremenjenih iz točke (b). Opis je lahko manj podroben v primeru ukrepov, katerih proračunski vpliv je ocenjen na manj kot 0,1 % BDP. Posebna
  in izrecna
  pozornost se posveti velikopoteznim načrtom za reformo fiskalne politike z možnostjo širitve učinkov na druge države članice, katerih valuta je euro; |
| --- | --- |

(d)

podroben opis in dokumentirano številčno opredelitev ukrepov, ki bodo vključeni v proračun za prihodnje leto, da se premosti razlika med ciljnimi vrednostmi iz
  točk
  (c)
  in (ca)
  in napovedmi ob predpostavki nespremenjenih iz točke (b). Opis je lahko manj podroben v primeru ukrepov, katerih proračunski vpliv je ocenjen na manj kot 0,1 % BDP. Posebna
  in izrecna
  pozornost se posveti velikopoteznim načrtom za reformo fiskalne politike z možnostjo širitve učinkov na druge države članice, katerih valuta je euro;

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 – točka e

| (e) | glavne predpostavke pričakovanih gospodarskih gibanj in pomembnih gospodarskih spremenljivk, ki vplivajo na doseganje proračunskih ciljev.
  Te predpostavke
  temeljijo
  na neodvisni
  napovedi
  makroekonomske rasti
  ; |
| --- | --- |

(e)

glavne predpostavke pričakovanih gospodarskih gibanj in pomembnih gospodarskih spremenljivk, ki vplivajo na doseganje proračunskih ciljev.
  Te predpostavke
  temeljijo
  na neodvisni
  napovedi
  makroekonomske rasti
  ;

| (e) | glavne predpostavke pričakovanih gospodarskih gibanj in pomembnih gospodarskih spremenljivk, ki vplivajo na doseganje proračunskih ciljev
  , določenih v skladu s členom 4 Direktive 2011/85/EU. Makroekonomske in proračunske napovedi vključujejo oceno predvidenega vpliva na potencialni obseg proizvodnje in makroekonomskih multiplikativnih učinkov
  .
  Metodologija, osnovni ekonomski in ekonometrični modeli ter domneve, pa tudi vsi drugi pomembni parametri, na katerih
  temeljijo
  neodvisne makroekonomske
  napovedi
  , se priložijo letnim srednjeročnim fiskalnim načrtom
  ; |
| --- | --- |

(e)

glavne predpostavke pričakovanih gospodarskih gibanj in pomembnih gospodarskih spremenljivk, ki vplivajo na doseganje proračunskih ciljev
  , določenih v skladu s členom 4 Direktive 2011/85/EU. Makroekonomske in proračunske napovedi vključujejo oceno predvidenega vpliva na potencialni obseg proizvodnje in makroekonomskih multiplikativnih učinkov
  .
  Metodologija, osnovni ekonomski in ekonometrični modeli ter domneve, pa tudi vsi drugi pomembni parametri, na katerih
  temeljijo
  neodvisne makroekonomske
  napovedi
  , se priložijo letnim srednjeročnim fiskalnim načrtom
  ;

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 – točka f

| (f) | če je primerno, dodatne podatke o tem, kako bodo uresničena trenutna priporočila
  s področja proračuna
  , ki so bila naslovljena na zadevno državo članico v skladu s
  členom
  121 Pogodbe. |
| --- | --- |

(f)

če je primerno, dodatne podatke o tem, kako bodo uresničena trenutna priporočila
  s področja proračuna
  , ki so bila naslovljena na zadevno državo članico v skladu s
  členom
  121 Pogodbe.

| (f) | če je primerno, dodatne podatke o tem, kako bodo
  skladno s točkami (a) do (ca)
  uresničena trenutna priporočila, ki so bila naslovljena na zadevno državo članico v skladu s
  členoma
  121
  in 148
  Pogodbe
  o delovanju EU
  . |
| --- | --- |

(f)

če je primerno, dodatne podatke o tem, kako bodo
  skladno s točkami (a) do (ca)
  uresničena trenutna priporočila, ki so bila naslovljena na zadevno državo članico v skladu s
  členoma
  121
  in 148
  Pogodbe
  o delovanju EU
  .

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 – točka f a (novo)

| (fa) | količinsko opredelitev potrebnih javnih naložb in po potrebi proračunskega vpliva z oceno gospodarskih koristi ukrepov, predvidenih v nacionalnih programih reform; |
| --- | --- |

(fa)

količinsko opredelitev potrebnih javnih naložb in po potrebi proračunskega vpliva z oceno gospodarskih koristi ukrepov, predvidenih v nacionalnih programih reform;

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 – točka f b (novo)

| (fb) | analizo prispevka reform in naložb, vključenih v nacionalne programe reform, k doseganju ciljev programov za stabilnost, vključno z analizo stroškov in koristi reform s stališča proračuna; |
| --- | --- |

(fb)

analizo prispevka reform in naložb, vključenih v nacionalne programe reform, k doseganju ciljev programov za stabilnost, vključno z analizo stroškov in koristi reform s stališča proračuna;

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4

4.   Če se proračunski cilji iz osnutka proračunskega načrta, ki se sporočijo v skladu s točko (a) ali točko
  (c)
  odstavka 3, ali napovedi ob predpostavki nespremenjenih politik razlikujejo od tistih v zadnjem programu za stabilnost, je treba razlike ustrezno obrazložiti.

4.   Če se proračunski cilji iz osnutka proračunskega načrta, ki se sporočijo v skladu s točko (a) in (ca)
  odstavka 3, ali napovedi ob predpostavki nespremenjenih politik razlikujejo od tistih v zadnjem programu za stabilnost, je treba razlike ustrezno obrazložiti.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4a (novo)

4a.
     
  Srednjeročni fiskalni načrti vključujejo posodobljeno napoved večletnih odhodkov sektorja država, izraženih kot odstotek bruto domačega proizvoda, in njihovih glavnih postavk ter večletne cilje in obveze glede odhodkov, namenjenih za doseganje ciljev strategije Unije za rast in delovna mesta.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 5

5.   
  Komisija v dveh tednih od predložitve
  osnutka
  proračunskega načrta, v katerem odkrije posebej veliko neupoštevanje obveznosti glede proračunske politike, kot so določene v Paktu za stabilnost in rast, od zadevne države članice zahteva revidirani osnutek proračunskega načrta. Zahteva se objavi.

Odstavki 2 do 4 veljajo tudi za popravljeni osnutek proračunskega načrta.

5.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom -11, ki podrobno določi vsebino
  osnutka
  proračunskega načrta iz odstavka 1 in vsebino določb iz odstavkov 2 do 4.

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek -1 (novo)

-1.
     
  Če Komisija odkrije posebej resno neskladnost osnutka proračunskega načrta z načrtom prilagoditev za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja, lahko od zadevne države članice po ustreznem posvetovanju z njo in prejetih obrazložitvah zahteva revidiran osnutek proračunskega načrta. Ta zahteva se vloži najpozneje mesec dni po predložitvi osnutka proračunskega načrta.

Za popravljeni osnutek proračunskega načrta velja člen 5(2) in (4).

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

1.   Komisija
  po potrebi do 30
  . novembra sprejme mnenje o osnutku proračunskega načrta.

1.   Komisija
  najkasneje do 15
  . novembra sprejme mnenje o osnutku proračunskega načrta
  vsake države članice
  .

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

2.   Mnenje Komisije se objavi
  ,
  Komisija
  pa
  ga predstavi parlamentu zadevne države članice na
  njegovo
  zahtevo.

2.   Mnenje Komisije
  iz odstavka 1
  se objavi
  in predloži euroskupini.
  Komisija ga predstavi parlamentu zadevne države članice
  ali Evropskemu parlamentu
  na zahtevo
  enega od teh parlamentov
  .

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3

3.   Komisija izvede splošno oceno proračunskega stanja in obetov v euroobmočju kot celoti. Ocena se
  objavi
  .

3.   Komisija izvede splošno oceno proračunskega stanja in obetov v euroobmočju kot celoti.
  Celovita
  ocena
  vključuje teste izjemnih situacij, ki prikazujejo tveganja za vzdržnost javnih financ v primeru neugodnih finančnih ali proračunskih dogodkov. Z oceno se za vsako državo posebej opredelijo morebitni negativni učinki prelivanja na vzdržnost javnih financ držav članic, ki jih ustvarja njihov zasebni sektor ali druge države članice
  .

Ocena se objavi ter se vključi v prihodnji letni pregled rasti. Komisija priloži oceni podroben povzetek pomladanskih in jesenskih napovedi za celotno euroobmočje. Izbrani osnovni scenarij za oceno se opiše in obrazloži, temelji pa na uravnoteženem upoštevanju negativnih in pozitivnih tveganj, da se predvidijo vsi možni izidi. Ocena vsebuje metodologije, domneve in ustrezne parametre, ki podpirajo njene makroekonomske napovedi in teste izjemnih situacij ter naknadno oceno osnovnega scenarija prejšnjega leta.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4

4.   Euroskupina
  obravnava
  mnenja Komisije o nacionalnih proračunskih načrtih ter o proračunskem stanju in obetih v euroobmočju kot celoti na podlagi splošne ocene, ki jo v skladu z odstavkom 3 izvede Komisija.
  Ocena
  se objavi.

4.   Euroskupina
  in ustrezni odbor Evropskega parlamenta obravnavata
  mnenja Komisije o nacionalnih proračunskih načrtih ter o proračunskem stanju in obetih v euroobmočju kot celoti na podlagi splošne ocene, ki jo v skladu z odstavkom 3 izvede Komisija.
  Izid teh razprav
  se objavi
  ter se upošteva pri prihodnjem evropskem semestru, zlasti pri letnem pregledu rasti
  .

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4a (novo)

4a.
     
  Po razpravah med euroskupino in ustreznim odborom Evropskega parlamenta Komisija posodobi svoja posebna priporočila v okviru letnega pregleda rasti, da se okrepi skupni makroekonomski okvir v euroobmočju in opredelijo podporni ukrepi, predvideni za primere neugodnih finančnih, gospodarski ali proračunskih dogodkov.

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 6a (novo)

Člen 6a

Poročanje o izdajanju dolžniških instrumentov

1.
     
  Države članice predhodno in pravočasno poročajo Evropski komisiji in euroskupini o svojih načrtih izdajanja državnih dolžniških instrumentov.

2.
     
  Obliko in vsebino poročanja iz odstavka 1 uskladi in določi Komisija v sodelovanju z državami članicami.

3.
     
  Vprašanja, povezana z letnim načrtom držav članic za izdajo dolžniških instrumentov, kot so finančne potrebe in obnovitev neporavnanega dolga, se ne objavijo.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Poglavje III a (novo)

Poglavje III a

Vzpostavitev časovnega načrta za okrepljeno usklajevanje gospodarskih politik, programa spodbujanja rasti in okvira za okrepljeno izdajanje dolžniških instrumentov

Člen 6b

Časovni načrt okvira za okrepljeno usklajevanje gospodarskih politik in programa spodbujanja rasti

1.
     
  Komisija do ... (6) predstavi poročilo za vzpostavitev časovnega načrta za obveznice stabilnosti v euroobmočju. Hkrati predstavi tudi predlog za instrument trajnostne rasti v euroobmočju, katerega cilj je aktivirati približno 1 % BDP na leto v desetletnem obdobju, vključno s povišanjem kapitala EIB in projektnimi obveznicami za naložbe v evropsko infrastrukturo, vključno z znanostjo in tehnologijo. Namen instrumenta je vzpostaviti potrebne pogoje za vzdržno rast, da bi zagotovili dobro delovanje ekonomske in monetarne unije in stabilnost eura in s tem trajnostno usklajenost proračunske discipline držav članic.

2.
     
  Ukrepi iz členov 6c in 6d ne vplivajo na druge ukrepe, ki se izvedejo pred koncem tega obdobja.

Člen 6c

Usklajevanje izdajanja dolžniških instrumentov držav članic euroobmočja

1.
     
  Države članice Komisiji in Svetu vnaprej poročajo o svojih načrtih izdajanja državnih dolžniških instrumentov, da bi bolje uskladile načrtovanje in plasiranje izdajanja.

2.
     
  Države članice, katerih valuta je euro, skušajo izboljšati pogoje financiranja svojega javnega dolga tako, da se na predlog Komisije dogovorijo o usklajenem letnem okviru izdajanja državnih dolžniških instrumentov.

3.
     
  Države članice, ki sodelujejo v skladu z odstavkom 2, lahko še dodatno izboljšajo in stabilizirajo pogoje financiranja na podlagi osnovnih gospodarskih parametrov in razmer na trgu ter v skladu z metodologijo, opredeljeno z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta.

Člen 6d

Evropski sklad za odkup dolgov

1.
     
  Kot eden prvih korakov časovnega načrta iz člena 6a se ustanovi sklad za odkup dolgov, ki temelji na skupni odgovornosti in strogi fiskalni disciplini in ki naj zmanjša čezmerni dolg v roku 25 let, pri čemer je ta rok mogoče prilagoditi glede na dejanske stopnje rasti. Po preteku tega obdobja sklad preneha.

2.
     
  Države članice, ki uporabljajo euro in niso vključene v program pomoči ali prilagajanja:

| (a) | prenesejo dolgove nad 60 % bruto domačega proizvoda na evropski sklad za odkup dolgov v petletnem obdobju vključevanja; |
| --- | --- |

(a)

prenesejo dolgove nad 60 % bruto domačega proizvoda na evropski sklad za odkup dolgov v petletnem obdobju vključevanja;

| (b) | določijo numerična fiskalna pravila, s čimer v nacionalnih proračunskih postopkih uresničujejo svoj srednjeročni proračunski cilj, kot je opisan v členu 2a Uredbe (ES) št. 1466/97; |
| --- | --- |

(b)

določijo numerična fiskalna pravila, s čimer v nacionalnih proračunskih postopkih uresničujejo svoj srednjeročni proračunski cilj, kot je opisan v členu 2a Uredbe (ES) št. 1466/97;

| (c) | izvajajo strategijo fiskalne konsolidacije in program strukturnih reform; |
| --- | --- |

(c)

izvajajo strategijo fiskalne konsolidacije in program strukturnih reform;

| (d) | zagotovijo jamstvo za ustrezno kritje posojil evropskega sklada za odkup dolgov; |
| --- | --- |

(d)

zagotovijo jamstvo za ustrezno kritje posojil evropskega sklada za odkup dolgov;

| (e) | med obdobjem vključevanja v sklad zmanjšajo strukturni primanjkljaj, da bi zagotovile skladnost s proračunskim pravilom iz točke (b). |
| --- | --- |

(e)

med obdobjem vključevanja v sklad zmanjšajo strukturni primanjkljaj, da bi zagotovile skladnost s proračunskim pravilom iz točke (b).

3.
     
  Komisija poskrbi za vzpostavitev in vsakodnevno upravljanje Evropskega sklada za odkup dolgov, o katerem se podrobnosti določijo z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta.

4.
     
  V Evropskem skladu za odkup dolgov lahko sodelujejo tudi druge države članice, ko začne veljati odločitev Sveta Evropske unije, sprejeta v skladu s členom 140(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki odpravi odstopanja držav članic od sprejetja evra.

5.
     
  Države članice v nacionalno pravo vnesejo določbe, ki zagotavljajo, da Evropski sklad za odkup dolgov preneha po največ 25 letih, kar je mogoče prilagoditi glede na dejanske stopnje rasti.

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen -7 (novo)

Člen -7

Programi ekonomskega partnerstva

1.
     
  Če Svet v skladu s členom 126(6) PDEU določi, da je posamezna država članica v postopku čezmernega primanjkljaja, zadevna država članica Komisiji in Svetu predloži program ekonomskega partnerstva, v katerem navede politične ukrepe in strukturne reforme za zagotovitev učinkovitega trajnega zmanjšanja čezmernih primanjkljajev v okviru podrobnega razvoja nacionalnih programov reform ter programov za stabilnost in pri tem v celoti upošteva priporočila Sveta o izvajanju celostnih smernic za gospodarske in zaposlitvene politike zadevne države članice.

2.
     
  Program ekonomskega partnerstva je v celoti usklajen s politikami iz člena 1.

Program ekonomskega partnerstva opredeli in izbere več posebnih proračunskih prednostnih nalog, katerih cilj je kratkoročna stabilizacija gospodarstva, dolgoročno povečanje trajnostne rasti in obravnava strukturnih pomanjkljivosti v zadevni državi članici. Namen teh prednostnih nalog je izenačitev konkurenčnosti v skladu z ustvarjanjem evropske dodane vrednosti in morajo biti skladni s strategijo Unije za rast in delovna mesta. Država članica v tesnem sodelovanju s Komisijo pripravi poročilo, v katerem opiše izbrane programe in projekte, vključno z akcijskim načrtom, katerega namen je opredeliti finančne vire, vključno s kreditnimi linijami EIB in ustreznimi finančnimi instrumenti Unije, ter jih predčasno zagotoviti in aktivirati. Poročilo se letno posodablja.

3.
     
  V primeru resnega gospodarskega upada, kot ga določa člen 2(2) Uredbe Sveta(ES) št. 1467/97 ali pomembnega znižanja napovedi zadevna država članica v dogovoru s Komisijo ter ob upoštevanju procikličnih učinkov konsolidacijskih ukrepov in spremenjenih napovedi posodobi prilagoditveno pot za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Skladno s tem se prilagodi uporaba pravila o zadolževanju.

4.
     
  Program ekonomskega partnerstva se predloži hkrati s poročili iz člena 3(4a) in člena 5(1a) Uredbe (ES) št. 1467/97.

5.
     
  Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino sprejme mnenje o programu ekonomskega partnerstva.

6.
     
  Če obstaja načrt popravljalnih ukrepov v skladu s členom 8(1) Uredbe (EU) št. 1176/2011, se ukrepi iz odstavka 1 vključijo v ta načrt.

7.
     
  Izvajanje programa in letnih proračunskih načrtov, ki so skladni s programom, nadzorujeta Komisija in Svet.

8.
     
  Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko zadevni državi članici in Komisiji ponudi možnost udeležbe v izmenjavi mnenj. Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko povabi druge odbore, da sodelujejo pri izmenjavi stališč.

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

1.   
  Ko Svet v skladu s členom 126(6) Pogodbe odloči, da v državi članici obstaja čezmeren primanjkljaj, za zadevno državo članico veljajo odstavki 2
  do
  5 tega člena do
  zaključka postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

1.   
  Za namene spremljanja programa partnerstva iz člena -7(7) zadevna država na zahtevo Komisije
  do zaključka postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
  izpolnjuje zahteve iz odstavkov 2 do 6 tega člena
  .

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

2.   
  Država članica, ki se natančno spremlja, nemudoma
  pripravi izčrpno oceno
  vmesnega
  izvajanja proračuna za državo in njene podsektorje. V oceni zajame tudi finančna tveganja, povezana s subjekti v državni lasti in
  državnimi pogodbami
  , v kolikor bi ta lahko prispevala k obstoju čezmernega primanjkljaja. Rezultat ocene vključi v poročilo, ki ga predloži v skladu s členom 3(4a) ali členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97 o ukrepih, sprejetih za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.

2.   
  Komisija lahko od države članice zahteva, da
  pripravi izčrpno oceno izvajanja proračuna za sektor država in njene podsektorje v tekočem koledarskem letu. V oceni zajame tudi finančna tveganja, povezana s subjekti v državni lasti in
  pogojnimi obveznostmi
  ,
  ki bi lahko bistveno vplivale na javne proračune, kot je opisano
  v
  Direktivi Sveta 2011/85/EU,
  v kolikor bi ta lahko prispevala k obstoju čezmernega primanjkljaja. Rezultat ocene vključi v poročilo, ki ga predloži v skladu s členom 3(4a) ali členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97 o ukrepih, sprejetih za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3

3.   Država članica redno poroča Komisiji in Ekonomsko-finančnemu odboru
  ali pododboru
  ,
  ki ga slednji določi v ta namen,
  in sicer za državo in njene podsektorje, o vmesnem izvajanju proračuna, o proračunskem vplivu diskrecijskih ukrepov, sprejetih na odhodkovni in prihodkovni strani, o ciljnih vrednostih državnih odhodkov in prihodkov, ter o naravi sprejetih ali predvidenih ukrepov za doseganje ciljnih vrednosti. Poročilo se objavi.

3.   
  Na zahtevo Komisije
  država članica redno poroča Komisiji in Ekonomsko-finančnemu odboru, in sicer za sektor država in njene podsektorje, o izvrševanju proračuna v tekočem koledarskem letu, o proračunskem vplivu diskrecijskih ukrepov, sprejetih na odhodkovni in prihodkovni strani, o ciljnih vrednostih državnih odhodkov in prihodkov, ter o naravi sprejetih ali predvidenih ukrepov za doseganje ciljnih vrednosti. Poročilo se objavi.

Komisija podrobno določi vsebino poročila iz tega odstavka.

Komisija podrobno določi vsebino poročila iz tega odstavka.

Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko zadevni državi članici ponudi možnost udeležbe v izmenjavi mnenj.

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 6 – točka a

| (a) | izvaja in poroča o celoviti neodvisni reviziji finančnih poročil države, ki se opravi ob usklajevanju z vrhovnimi nacionalnimi revizijskimi organi, da se ocenijo zanesljivost, popolnost in točnost teh javnih finančnih poročil za namene postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V povezavi s tem Komisija (Eurostat) oceni kakovost podatkov, ki jih sporoči zadevna država članica, v skladu z Uredbo (ES) št.
  679/2010
  ; |
| --- | --- |

(a)

izvaja in poroča o celoviti neodvisni reviziji finančnih poročil države, ki se opravi ob usklajevanju z vrhovnimi nacionalnimi revizijskimi organi, da se ocenijo zanesljivost, popolnost in točnost teh javnih finančnih poročil za namene postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V povezavi s tem Komisija (Eurostat) oceni kakovost podatkov, ki jih sporoči zadevna država članica, v skladu z Uredbo (ES) št.
  679/2010
  ;

| (a) | izvaja in poroča o celoviti neodvisni reviziji finančnih poročil države, ki se opravi ob usklajevanju z vrhovnimi nacionalnimi revizijskimi organi, da se ocenijo zanesljivost, popolnost in točnost teh javnih finančnih poročil za namene postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V povezavi s tem Komisija (Eurostat) oceni kakovost podatkov, ki jih sporoči zadevna država članica, v skladu z Uredbo (ES) št.
  479/2009, kar zadeva kakovost statističnih podatkov v povezavi s postopkom čezmernega primanjkljaja
  ; |
| --- | --- |

(a)

izvaja in poroča o celoviti neodvisni reviziji finančnih poročil države, ki se opravi ob usklajevanju z vrhovnimi nacionalnimi revizijskimi organi, da se ocenijo zanesljivost, popolnost in točnost teh javnih finančnih poročil za namene postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V povezavi s tem Komisija (Eurostat) oceni kakovost podatkov, ki jih sporoči zadevna država članica, v skladu z Uredbo (ES) št.
  479/2009, kar zadeva kakovost statističnih podatkov v povezavi s postopkom čezmernega primanjkljaja
  ;

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

2.   Če obstaja tveganje neupoštevanja roka za popravek čezmernega primanjkljaja, Komisija na zadevno državo članico naslovi priporočilo za
  sprejetje dodatnih
  ukrepov v roku, ki je skladen z rokom za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja iz odstavka 1. Priporočilo Komisije se objavi, Komisija pa ga predstavi parlamentu zadevne države članice na njegovo zahtevo.

2.   Če obstaja tveganje neupoštevanja roka za popravek čezmernega primanjkljaja,
  in kjer ta tveganja niso odvisna od okoliščin, na katere zadevna država članice ne more vplivati,
  Komisija na zadevno državo članico naslovi priporočilo za
  skrbno izvajanje
  ukrepov
  , predvidenih
  v
  prvotnih priporočilih, v
  roku, ki je skladen z rokom za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja iz odstavka 1. Priporočilo Komisije se objavi, Komisija pa ga predstavi parlamentu zadevne države članice na njegovo zahtevo.

Sprememba 74

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3

3.   Zadevna država članica v roku, določenem v priporočilu Komisije iz odstavka 2, Komisiji predloži poročilo o ukrepih,
  sprejetih
  na podlagi tega priporočila
  , hkrati s poročili, predvidenimi v členu 7(3)
  . Poročilo
  vključuje podatke o proračunskem vplivu diskrecijskih ukrepov, o ciljnih vrednostih državnih odhodkov in prihodkov, o naravi sprejetih ali predvidenih ukrepov za doseganje ciljnih vrednosti, kot tudi podatke o drugih ukrepih, sprejetih na podlagi priporočila Komisije. Poročilo
  se objavi.

3.   Zadevna država članica v roku, določenem v priporočilu Komisije iz odstavka 2, Komisiji predloži
  dodatno
  poročilo o ukrepih,
  izvedenih
  na podlagi tega priporočila. Poročilo se objavi.

Sprememba 75

Predlog uredbe

Člen -11 (novo)

Člen -11

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo iz člena 5(5) se prenese na Komisijo za obdobje treh let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Komisija najpozneje devet mesecev pred iztekom teh treh let pripravi poročilo v zvezi s prenosom pooblastila. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.
     
  Pooblastilo iz člena 5(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom preklica pooblastila pooblastilo iz navedenega sklepa preneha veljati. Sklep začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na dan, ki je v njem naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 5(5), začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom tega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 76

Predlog uredbe

Člen -11a (novo)

Člen -11a

Ekonomski dialog

Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ter za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi predsednika Sveta, Komisije in po potrebi predsednika Evropskega sveta ali predsednika euroskupine, da nastopijo pred odborom in obravnavajo odločitve, sprejete v skladu s členom 5(5), členom 6(4), členom 7(5), členom 8(4) in členom 9(3).

Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko državi članici, ki jo ti sklepi zadevajo, ponudi možnost sodelovanja pri izmenjavi mnenj.

Sprememba 77

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| (ba) | prispevek te uredbe k uresničevanju strategije Unije za rast in delovna mesta. |
| --- | --- |

(ba)

prispevek te uredbe k uresničevanju strategije Unije za rast in delovna mesta.

Sprememba 78

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3a (novo)

3a.
     
  Komisija čim prej in najpozneje do 31. decembra 2012 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo z oceno izvedljivosti in predlogi za možni časovni načrt za skupno izdajo državnih dolžniških instrumentov, pri čemer upošteva finančne, fiskalne in pravne pogoje. Komisija posebno pozornost nameni izvedljivosti uvedbe sklada za odkup dolgov, ki združuje začasno skupno izdajo dolžniških instrumentov in stroga pravila fiskalne prilagoditve.

Sprememba 79

Predlog uredbe

Člen 11 a (novo)

Člen 11a

Poročilo Komisije

Komisija do ... (7) predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo in po potrebi predlog, ki določa potek usklajevanja in predhodne razprave med državami članicami glede večjih predvidenih sprememb ekonomskih in javnofinančnih politik, ki bi lahko povzročile učinke prelivanja, način poteka usklajevanja in razprav, obravnavanih politik ter verjetnih političnih posledic odločitev, sprejetih na teh usklajevanjih in predhodnih razpravah, za države članice in zlasti za nacionalne parlamente.

Sprememba 80

Predlog uredbe

Člen 11b (novo)

Člen 11b

Evropski organ za dolžniške instrumente

Komisija do ... (8) predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo in po potrebi predlog, v katerem oceni možnost ustanovitve evropskega organa za upravljanje dolgov, ki je pristojen za upravljanje in usklajevanje vseh vprašanj, povezanih z letnim načrtom držav članic za izdajo dolžniških instrumentov, obnovitvijo neporavnanega dolga držav članic in oceno vzdržnosti javnega dolga vseh držav članic. Poročilo Komisije tudi ovrednoti letno objavo podatkov o javnem dolgu držav članic, primanjkljaju in drugih makroekonomskih kazalcih.

Sprememba 81

Predlog uredbe

Priloga I (novo)

Skupna načela za neodvisne fiskalne institucije

| — | Lastništvo: brez poseganja v načela, navedena spodaj, bi morale biti značilnosti neodvisnih fiskalnih institucij skladne s pravnim okvirom držav članic in njihovim političnim in upravnim sistemom. Izbira zasnove mora po potrebi upoštevati omejitve glede zmogljivosti v manjših državah članicah. |
| --- | --- |

—

Lastništvo: brez poseganja v načela, navedena spodaj, bi morale biti značilnosti neodvisnih fiskalnih institucij skladne s pravnim okvirom držav članic in njihovim političnim in upravnim sistemom. Izbira zasnove mora po potrebi upoštevati omejitve glede zmogljivosti v manjših državah članicah.

| — | Pooblastila: pooblastila neodvisnih fiskalnih institucij bi morala biti jasno zakonsko določena, da bi preprečili neupravičeno vmešavanje fiskalnih organov ali neupravičeno razširitev pooblastil na račun pooblastil fiskalnih organov ali posebnih pravic nacionalnih parlamentov. |
| --- | --- |

—

Pooblastila: pooblastila neodvisnih fiskalnih institucij bi morala biti jasno zakonsko določena, da bi preprečili neupravičeno vmešavanje fiskalnih organov ali neupravičeno razširitev pooblastil na račun pooblastil fiskalnih organov ali posebnih pravic nacionalnih parlamentov.

| — | Sredstva: sredstva, ki se dodelijo neodvisnim fiskalnim institucijam, bi morala biti sorazmerna z njihovimi nalogami, da bi jih lahko verodostojno opravljale. |
| --- | --- |

—

Sredstva: sredstva, ki se dodelijo neodvisnim fiskalnim institucijam, bi morala biti sorazmerna z njihovimi nalogami, da bi jih lahko verodostojno opravljale.

| — | Odgovornost: uporabiti bi bilo treba regulativne mehanizme, da bi spodbudili ustrezno odgovornost do zakonodajalca. Poročila in analize neodvisnih fiskalnih institucij bi bilo treba objaviti in dati na voljo brezplačno. |
| --- | --- |

—

Odgovornost: uporabiti bi bilo treba regulativne mehanizme, da bi spodbudili ustrezno odgovornost do zakonodajalca. Poročila in analize neodvisnih fiskalnih institucij bi bilo treba objaviti in dati na voljo brezplačno.

| — | Vodstvo: imenovanja na višje položaje bi morala biti na podlagi zaslug, izkušenj in tehnične usposobljenosti, zlasti glede proračunskega postopka. Postopek imenovanja lahko vključuje več institucij, na primer skozi postopek parlamentarne potrditve ali tako, da več ustanov določi vse člane ali več članov. Dolžino mandata vodstva neodvisnih fiskalnih institucij bi bilo treba jasno zakonsko določiti, mandat bi moral biti neobnovljiv in naj bi po možnosti trajal dlje kot mandat parlamenta. Prekinitev pogodb bi morala biti strogo omejena na dokazane hujše kršitve članov. |
| --- | --- |

—

Vodstvo: imenovanja na višje položaje bi morala biti na podlagi zaslug, izkušenj in tehnične usposobljenosti, zlasti glede proračunskega postopka. Postopek imenovanja lahko vključuje več institucij, na primer skozi postopek parlamentarne potrditve ali tako, da več ustanov določi vse člane ali več članov. Dolžino mandata vodstva neodvisnih fiskalnih institucij bi bilo treba jasno zakonsko določiti, mandat bi moral biti neobnovljiv in naj bi po možnosti trajal dlje kot mandat parlamenta. Prekinitev pogodb bi morala biti strogo omejena na dokazane hujše kršitve članov.

| — | Osebje: osebje neodvisnih fiskalnih institucij bi bilo treba izbrati na javnem natečaju na podlagi zaslug in tehnične usposobljenosti. Pogoji zaposlovanja naj bi bili primerljivi tistim v javnem sektorju. |
| --- | --- |

—

Osebje: osebje neodvisnih fiskalnih institucij bi bilo treba izbrati na javnem natečaju na podlagi zaslug in tehnične usposobljenosti. Pogoji zaposlovanja naj bi bili primerljivi tistim v javnem sektorju.

| — | Dostop do informacij, preglednost in komunikacijska politika: praviloma naj bi neodvisne fiskalne institucije v zakonodajnem procesu imele popoln dostop do vseh potrebnih informacij, da bi lahko svoje naloge opravile učinkovito in pravočasno. Omejitve tega načela bi bilo treba jasno določiti. Brez poseganja v to zakonsko ureditev ne bi smela biti ovirana zmožnost neodvisnih fiskalnih institucij, da s pomočjo razpoložljivih medijev pravočasno posredujejo informacije. Če delujejo v okviru druge ustanove, mora biti jasno, da mnenja obvezujejo le neodvisne finančne institucije, ne pa ustanov, v katerih gostujejo. |
| --- | --- |

—

Dostop do informacij, preglednost in komunikacijska politika: praviloma naj bi neodvisne fiskalne institucije v zakonodajnem procesu imele popoln dostop do vseh potrebnih informacij, da bi lahko svoje naloge opravile učinkovito in pravočasno. Omejitve tega načela bi bilo treba jasno določiti. Brez poseganja v to zakonsko ureditev ne bi smela biti ovirana zmožnost neodvisnih fiskalnih institucij, da s pomočjo razpoložljivih medijev pravočasno posredujejo informacije. Če delujejo v okviru druge ustanove, mora biti jasno, da mnenja obvezujejo le neodvisne finančne institucije, ne pa ustanov, v katerih gostujejo.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0173/2012).

(2)  

  UL L 306, 23.11.2011, str. 12.

(3)  

  UL L 306, 23.11.2011, str. 33.

(4)  

  UL L 306, 23.11.2011, str. 1.

(5)  

  UL L 306, 23.11.2011, p. 25.

(6)  
  UL vstaviti datum: en mesec po začetku veljavnosti te uredbe.

(7)  
  UL vstaviti datum: tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

(8)  
  UL vstaviti datum: tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/177 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/177

---

Sreda, 13. junij 2012Širitev geografskega območja dejavnosti EBRD na države južnega in vzhodnega Sredozemlja ***I

P7_TA(2012)0244

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) za širitev geografskega območja dejavnosti EBRD na države južnega in vzhodnega Sredozemlja (COM(2011)0905 – C7-0523/2011 – 2011/0442(COD))

2013/C 332 E/33

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0905), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0905),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0523/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0523/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 3. maja 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 3. maja 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0142/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0142/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Sreda, 13. junij 2012P7_TC1-COD(2011)0442

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2012 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) zaradi širitve geografskega območja poslovanja EBRD na južno in vzhodno Sredozemlje

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 602/2012/EU.)

---

Četrtek, 14. junij 2012

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/178 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/178

---

Četrtek, 14. junij 2012Stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske ***I

P7_TA(2012)0253

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1300/2008 z dne 18. decembra 2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež (COM(2011)0760 – C7-0432/2011 – 2011/0345(COD))

2013/C 332 E/34

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0760), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0760),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0432/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0432/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. januarja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. januarja 2012 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0145/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0145/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 68, 6.3.2012, str. 74.

---

Četrtek, 14. junij 2012P7_TC1-COD(2011)0345

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. junija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1300/2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1300/2008 z dne 18. decembra 2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež (3), daje Svetu pooblastilo za spremljanje ter pregled največjih stopenj smrtnosti zaradi ribolova in z njimi povezanih velikosti biomase drstitvenega staleža, določenih v členu 3(2) in navedenih v členih 4(2), 4(5) in 9 Uredbe

  Uredbi
  . [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1300/2008 z dne 18. decembra 2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež (3), daje Svetu pooblastilo za spremljanje ter pregled največjih stopenj smrtnosti zaradi ribolova in z njimi povezanih velikosti biomase drstitvenega staleža, določenih v členu 3(2) in navedenih v členih 4(2), 4(5) in 9 Uredbe

  Uredbi
  . [Sprememba 1]

| (2) | V skladu s členom 290 Pogodbe se lahko na Komisijo prenese pooblastilo za dopolnjevanje ali spreminjanje nekaterih nebistvenih elementov zakonodajnega akta z delegiranimi akti.
  [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 290 Pogodbe se lahko na Komisijo prenese pooblastilo za dopolnjevanje ali spreminjanje nekaterih nebistvenih elementov zakonodajnega akta z delegiranimi akti.
  [Sprememba 2]

| (3) | Da se omogoči

  zagotovi
  učinkovito doseganje ciljev iz večletnega načrta in hiter odziv na spremembe pogojev staleža, je

  bi bilo
  treba
  na Komisijo prenesti pooblastila, da
  v skladu s členom 290

  členom 290
  Pogodbe pooblastilo za pregled

  o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s pregledom
  največjih stopenj smrtnosti zaradi ribolova in z njimi povezanih velikosti biomase drstitvenega staleža, kadar glede na znanstvene podatke te vrednosti niso več primerne za doseganje cilja načrta, prenesti na Komisijo.
  Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(3)

Da se omogoči

  zagotovi
  učinkovito doseganje ciljev iz večletnega načrta in hiter odziv na spremembe pogojev staleža, je

  bi bilo
  treba
  na Komisijo prenesti pooblastila, da
  v skladu s členom 290

  členom 290
  Pogodbe pooblastilo za pregled

  o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s pregledom
  največjih stopenj smrtnosti zaradi ribolova in z njimi povezanih velikosti biomase drstitvenega staleža, kadar glede na znanstvene podatke te vrednosti niso več primerne za doseganje cilja načrta, prenesti na Komisijo.
  Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 3]

| (4) | Ker je sled zahodno od Škotske selivska vrsta, bi morala biti opredelitev območja, kjer se trenutno nahaja
  stalež sleda
  ,
  ki naseljuje območje zahodno od Škotske,
  namenjena njegovemu prepoznavanju glede na druge staleže

  razločevanju od drugih staležev
  , vendar ne sme preprečiti uporabe tega načrta v primeru, da vrsta

  ta stalež
  spremeni svoje selitvene vzorce. Člena 1 in 2 je treba ustrezno spremeniti.
  [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(4)

Ker je sled zahodno od Škotske selivska vrsta, bi morala biti opredelitev območja, kjer se trenutno nahaja
  stalež sleda
  ,
  ki naseljuje območje zahodno od Škotske,
  namenjena njegovemu prepoznavanju glede na druge staleže

  razločevanju od drugih staležev
  , vendar ne sme preprečiti uporabe tega načrta v primeru, da vrsta

  ta stalež
  spremeni svoje selitvene vzorce. Člena 1 in 2 je treba ustrezno spremeniti.
  [Sprememba 4]

| (5) | Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki.
  [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(5)

Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki.
  [Sprememba 5]

| (6) | Komisija mora med pripravo in oblikovanjem delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti sočasno, pravočasno in ustrezno pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu.
  [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(6)

Komisija mora med pripravo in oblikovanjem delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti sočasno, pravočasno in ustrezno pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu.
  [Sprememba 6]

| (7) | Ob tej spremembi je treba popraviti napako v naslovu člena 7.
  [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(7)

Ob tej spremembi je treba popraviti napako v naslovu člena 7.
  [Sprememba 7]

| (8) | Uredbo (ES) št. 1300/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti - |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 1300/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti -

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba Sveta (ES) št. 1300/2008 se spremeni:

| (1) | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  "Člen 1


  Vsebina

  Ta uredba določa večletni načrt za ribištvo, ki izkorišča stalež sleda
  na območju
  zahodno od Škotske." [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(1)

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa večletni načrt za ribištvo, ki izkorišča stalež sleda
  na območju
  zahodno od Škotske." [Sprememba 8]

| (2) | Členu 2 se doda naslednja točka:






  "(e) | "stalež sleda
  na območju
  zahodno od Škotske" pomeni stalež sleda (Clupea harengus), ki
  naseljuje območje zahodno od Škotske in ki
  se
  trenutno
  nahaja v vodah Unije in mednarodnih vodah con ICES Vb, VIa in VIb

  Vb in VIb ter v tistem delu cone ICES VIa, ki leži vzhodno od poldnevnika zemljepisne dolžine 7° Z in severno od vzporednika zemljepisne širine 55° S ali zahodno od poldnevnika dolžine 7° Z in severno od vzporednika širine 56°, brez reke Clyde
  ." [Sprememba 9] |
| --- | --- | --- |

(2)

Členu 2 se doda naslednja točka:

"(e)

"stalež sleda
  na območju
  zahodno od Škotske" pomeni stalež sleda (Clupea harengus), ki
  naseljuje območje zahodno od Škotske in ki
  se
  trenutno
  nahaja v vodah Unije in mednarodnih vodah con ICES Vb, VIa in VIb

  Vb in VIb ter v tistem delu cone ICES VIa, ki leži vzhodno od poldnevnika zemljepisne dolžine 7° Z in severno od vzporednika zemljepisne širine 55° S ali zahodno od poldnevnika dolžine 7° Z in severno od vzporednika širine 56°, brez reke Clyde
  ." [Sprememba 9]

| (3) | Člen 7 se nadomesti z naslednjim:
  "Člen 7


  Pregled največjih stopenj smrtnosti zaradi ribolova in z njimi povezanih velikosti biomase drstitvenega staleža

  Kadar glede na znanstvene podatke

  Komisija na podlagi mnenja Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo in po možnosti drugih znanstvenih podatkov ter po celovitem posvetovanju z Regionalnim svetovalnim odborom za pelagične staleže ugotovi, da
  vrednosti za največje stopnje smrtnosti zaradi ribolova in z njimi povezane velikosti biomase drstitvenega staleža, navedene v členu 3(2), členu od 4(2) do (5) in členu 9, niso več primerne za doseganje cilja, določenega v členu 3(1), Komisija

  sprejme delegirane akte v skladu s členom 9a, s katerimi določi nove vrednosti
  za te stopnje in velikosti določi nove vrednosti z delegiranimi akti v skladu s členom 9a." [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(3)

Člen 7 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 7

Pregled največjih stopenj smrtnosti zaradi ribolova in z njimi povezanih velikosti biomase drstitvenega staleža

Kadar glede na znanstvene podatke

  Komisija na podlagi mnenja Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo in po možnosti drugih znanstvenih podatkov ter po celovitem posvetovanju z Regionalnim svetovalnim odborom za pelagične staleže ugotovi, da
  vrednosti za največje stopnje smrtnosti zaradi ribolova in z njimi povezane velikosti biomase drstitvenega staleža, navedene v členu 3(2), členu od 4(2) do (5) in členu 9, niso več primerne za doseganje cilja, določenega v členu 3(1), Komisija

  sprejme delegirane akte v skladu s členom 9a, s katerimi določi nove vrednosti
  za te stopnje in velikosti določi nove vrednosti z delegiranimi akti v skladu s členom 9a." [Sprememba 10]

| (4) | Člen 8 se nadomesti z naslednjim:
  "Člen 8


  Ocena in pregled večletnega načrta



  1.
     
  Komisija od 18. decembra 2008


  vsaj
  vsaka štiri leta oceni učinkovanje in rezultate večletnega načrta.
  Komisija se pri ocenjevanju posvetuje z Znanstvenim, tehničnim in gospodarskim odborom za ribištvo ter Regionalnim svetovalnim odborom za pelagične staleže.
  Po potrebi lahko Komisija predlaga prilagoditve

  pripravi ustrezne predloge za spremembo
  večletnega načrta
  ,

  ali sprejme delegirane akte

  ki se sprejmejo
  v skladu s členom 7

  z rednim zakonodajnim postopkom
  .


  2.
     
  Odstavek 1 ne posega v prenos pooblastila iz člena 7.
  " [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(4)

Člen 8 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 8

Ocena in pregled večletnega načrta

1.
     
  Komisija od 18. decembra 2008


  vsaj
  vsaka štiri leta oceni učinkovanje in rezultate večletnega načrta.
  Komisija se pri ocenjevanju posvetuje z Znanstvenim, tehničnim in gospodarskim odborom za ribištvo ter Regionalnim svetovalnim odborom za pelagične staleže.
  Po potrebi lahko Komisija predlaga prilagoditve

  pripravi ustrezne predloge za spremembo
  večletnega načrta
  ,

  ali sprejme delegirane akte

  ki se sprejmejo
  v skladu s členom 7

  z rednim zakonodajnim postopkom
  .

2.
     
  Odstavek 1 ne posega v prenos pooblastila iz člena 7.
  " [Sprememba 11]

| (5) | Vstavi se naslednji člen:
  "Člen 9a


  Izvajanje pooblastila

  1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranega akta je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  iz členov 7 in 8 se podeli za nedoločen čas od [dd/mm/llll] [vstavi datum začetka

  člena 7 se prenese na Komisijo za obdobje treh let od ... (4)

  .
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 12]

  3.   Pooblastilo iz členov 7 in 8

  člena 7
  lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. [Sprememba 13]

  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členov 7 in 8

  členom 7
  , začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta tok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca."

  [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(5)

Vstavi se naslednji člen:

"Člen 9a

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranega akta je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  iz členov 7 in 8 se podeli za nedoločen čas od [dd/mm/llll] [vstavi datum začetka

  člena 7 se prenese na Komisijo za obdobje treh let od ... (4)

  .
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 12]

3.   Pooblastilo iz členov 7 in 8

  člena 7
  lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. [Sprememba 13]

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členov 7 in 8

  členom 7
  , začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta tok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca."

[Sprememba 14]

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 68, 6.3.2012, str. 74.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012.

2

(3)  UL L 344, 20.12.2008, str. 6.

3

(4)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

4

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/182 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/182

---

Četrtek, 14. junij 2012Nevarnost večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi ***I

P7_TA(2012)0254

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (COM(2010)0781 – C7-0011/2011 – 2010/0377(COD))

2013/C 332 E/35

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0781), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0781),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0011/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0011/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. junija 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. junija 2011 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. aprila 2012, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. aprila 2012, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0339/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0339/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju;

| 2. | je seznanjen z izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 248, 25.8.2011, str. 138.

---

Četrtek, 14. junij 2012P7_TC1-COD(2010)0377

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. junija 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, ki spreminja in nato razveljavlja Direktivo Sveta 96/82/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2012/18/EU.)

---

Četrtek, 14. junij 2012Priloga k zakonodajni resoluciji

Izjava Komisije

Izjava o izključitvi kategorije akutne strupenosti kategorije 3 (izpostavljenost v stiku s kožo) (seveso, Priloga I, del 1

Komisija priznava, da kompromis o njenem predlogu v primerjavi z veljavno direktivo SEVESO II (96/82/ES) pomeni višjo stopnjo zaščite človekovega zdravja in varnosti ter okolja.

Komisija namerava opraviti nadaljnje analize verjetnosti, nevarnosti in možnih posledic večjih nesreč z nevarnimi snovmi, ki sodijo v kategorijo akutna strupenost kategorije 3 (izpostavljenost v stiku s kožo). Komisija utegne glede na rezultate te analize predložiti zakonodajni predlog, da se tudi ta kategorija vključi v področje uporabe te direktive.

---

| 15.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 332/183 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 332/183

---

Četrtek, 14. junij 2012Živila, namenjena dojenčkom in majhnim otrokom, in živila za posebne zdravstvene namene ***I

P7_TA(2012)0255

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o živilih, namenjenih dojenčkom in majhnim otrokom, in živilih za posebne zdravstvene namene (COM(2011)0353 – C7-0169/2011 – 2011/0156(COD))

2013/C 332 E/36

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0353), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0353),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0169/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0169/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki ga je v okviru Protokola št. 2 predložil italijanski senat in v katerem navaja, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki ga je v okviru Protokola št. 2 predložil italijanski senat in v katerem navaja, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. oktobra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. oktobra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0059/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0059/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 24, 28.1.2012, str. 119.

---

Četrtek, 14. junij 2012P7_TC1-COD(2011)0156

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. junija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o živilih, namenjenih dojenčkom in majhnim otrokom, in živilih za posebne zdravstvene namene, živilih za ljudi s preobčutljivostjo na gluten ter živilih za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah [Sprememba 1]

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da morajo imeti ukrepi, katerih predmet je vzpostavitev in delovanje notranjega trga ter med drugim zadevajo zdravje, varnost in varstvo potrošnikov, za izhodišče visoko raven varstva, pri čemer je treba upoštevati zlasti vsak nov razvoj na podlagi znanstvenih dejstev. |
| --- | --- |

(1)

Člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da morajo imeti ukrepi, katerih predmet je vzpostavitev in delovanje notranjega trga ter med drugim zadevajo zdravje, varnost in varstvo potrošnikov, za izhodišče visoko raven varstva, pri čemer je treba upoštevati zlasti vsak nov razvoj na podlagi znanstvenih dejstev.

| (2) | Prosti pretok varnih in zdravstveno ustreznih živil je pomemben vidik notranjega trga in znatno prispeva k zdravju in dobremu počutju državljanov ter njihovim socialnim in gospodarskim interesom.

  Varnost živil, zlasti če so namenjena ranljivim skupinam, kot so dojenčki, majhni otroci in osebe s posebnimi boleznimi, je glavni pogoj za prost pretok teh oseb in dobro delovanje notranjega trga. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(2)

Prosti pretok varnih in zdravstveno ustreznih živil je pomemben vidik notranjega trga in znatno prispeva k zdravju in dobremu počutju državljanov ter njihovim socialnim in gospodarskim interesom.

  Varnost živil, zlasti če so namenjena ranljivim skupinam, kot so dojenčki, majhni otroci in osebe s posebnimi boleznimi, je glavni pogoj za prost pretok teh oseb in dobro delovanje notranjega trga. [Sprememba 2]

| (2a) | V tem kontekstu in ker je bila zakonodaja Unije o živilih oblikovana tako, da nobenega živila ni mogoče dati na trg, če je nevarno, bi bilo treba iz kategorij živil, ki jih zajema ta uredba, izključiti snovi, ki bi lahko škodile zdravju navedenih skupin prebivalstva. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(2a)

V tem kontekstu in ker je bila zakonodaja Unije o živilih oblikovana tako, da nobenega živila ni mogoče dati na trg, če je nevarno, bi bilo treba iz kategorij živil, ki jih zajema ta uredba, izključiti snovi, ki bi lahko škodile zdravju navedenih skupin prebivalstva. [Sprememba 3]

| (3) | Direktiva 2009/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o živilih za posebne prehranske namene (3) določa splošna pravila o sestavi in pripravi takih živil, ki so posebej načrtovana zato, da izpolnjujejo posebne prehranske zahteve oseb, ki so jim namenjena. Večina določb iz navedene direktive izhaja iz leta 1977, zato jih je treba pregledati

  in potrošnikom ne omogoča ozaveščene izbire med dietetičnimi in obogatenimi živili, živili, ki vsebujejo trditve, ter živili za običajno prehrano
  .
  Direktivo 2009/39/ES je treba celovito pregledati tudi zaradi interakcije navedene zakonodaje z novejšo zakonodajo Unije, kot so Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (4), Uredba (ES) št. 1924/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (5), Uredba (ES) št. 1925/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom (6) ter Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (7). [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2009/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o živilih za posebne prehranske namene (3) določa splošna pravila o sestavi in pripravi takih živil, ki so posebej načrtovana zato, da izpolnjujejo posebne prehranske zahteve oseb, ki so jim namenjena. Večina določb iz navedene direktive izhaja iz leta 1977, zato jih je treba pregledati

  in potrošnikom ne omogoča ozaveščene izbire med dietetičnimi in obogatenimi živili, živili, ki vsebujejo trditve, ter živili za običajno prehrano
  .
  Direktivo 2009/39/ES je treba celovito pregledati tudi zaradi interakcije navedene zakonodaje z novejšo zakonodajo Unije, kot so Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (4), Uredba (ES) št. 1924/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (5), Uredba (ES) št. 1925/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom (6) ter Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (7). [Sprememba 4]

| (4) | Direktiva 2009/39/ES določa splošno opredelitev pojma „živila za posebne prehranske namene“ ter splošne zahteve glede označevanja, vključno s tem, da bi morala biti na takih živilih navedba o njihovi ustreznosti glede zatrjevanih prehranskih namenov. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva 2009/39/ES določa splošno opredelitev pojma „živila za posebne prehranske namene“ ter splošne zahteve glede označevanja, vključno s tem, da bi morala biti na takih živilih navedba o njihovi ustreznosti glede zatrjevanih prehranskih namenov.

| (5) | Splošne zahteve o sestavi in označevanju, ki so določene v Direktivi 2009/39/ES, dopolnjuje več nezakonodajnih aktov Unije, ki se uporabljajo za posebne kategorije živil. V zvezi s tem Direktiva Komisije 2006/141/ES (8) določa usklajena pravila glede začetnih formul za dojenčke in nadaljevalnih formul za dojenčke in majhne otroke, Direktiva Komisije 2006/125/ES (9) pa določa nekatera usklajena pravila glede žitnih kašic ter hrane za dojenčke in majhne otroke. Usklajena pravila so podobno določena tudi v Direktivi Komisije 96/8/ES z dne 26. februarja 1996 o živilih, namenjenih za uporabo pri energijsko omejenih dietah za zmanjšanje telesne teže (10), Direktivi Komisije 1999/21/ES z dne 25. marca 1999 o živilih za posebne zdravstvene namene (11) ter Uredbi Komisije (ES) št. 41/2009 z dne 20. januarja 2009 o sestavi in označevanju živil, primernih za ljudi s preobčutljivostjo na gluten (12). |
| --- | --- |

(5)

Splošne zahteve o sestavi in označevanju, ki so določene v Direktivi 2009/39/ES, dopolnjuje več nezakonodajnih aktov Unije, ki se uporabljajo za posebne kategorije živil. V zvezi s tem Direktiva Komisije 2006/141/ES (8) določa usklajena pravila glede začetnih formul za dojenčke in nadaljevalnih formul za dojenčke in majhne otroke, Direktiva Komisije 2006/125/ES (9) pa določa nekatera usklajena pravila glede žitnih kašic ter hrane za dojenčke in majhne otroke. Usklajena pravila so podobno določena tudi v Direktivi Komisije 96/8/ES z dne 26. februarja 1996 o živilih, namenjenih za uporabo pri energijsko omejenih dietah za zmanjšanje telesne teže (10), Direktivi Komisije 1999/21/ES z dne 25. marca 1999 o živilih za posebne zdravstvene namene (11) ter Uredbi Komisije (ES) št. 41/2009 z dne 20. januarja 2009 o sestavi in označevanju živil, primernih za ljudi s preobčutljivostjo na gluten (12).

| (6) | Poleg tega določa Direktiva Sveta 92/52/EGS (13) usklajena pravila o začetnih in nadaljevalnih formulah za dojenčke in majhne otroke, namenjenih za izvoz v tretje države. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega določa Direktiva Sveta 92/52/EGS (13) usklajena pravila o začetnih in nadaljevalnih formulah za dojenčke in majhne otroke, namenjenih za izvoz v tretje države.

| (6a) | V skladu z resolucijo Sveta z dne 18. junija 1992 (14) bi morala Unija prispevati k uporabi ustreznih praks pri trženju nadomestkov materinega mleka v tretjih državah s strani proizvajalcev, ki imajo sedež v Skupnosti. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(6a)

V skladu z resolucijo Sveta z dne 18. junija 1992 (14) bi morala Unija prispevati k uporabi ustreznih praks pri trženju nadomestkov materinega mleka v tretjih državah s strani proizvajalcev, ki imajo sedež v Skupnosti. [Sprememba 5]

| (7) | Direktiva 2009/39/ES predvideva, da bi se lahko sprejele posebne določbe v zvezi z naslednjima dvema posebnima kategorijama živil, ki sodita v opredelitev živil za posebne prehranske namene: „živila, namenjena osebam z visoko energijsko porabo, predvsem športnikom“ in „živila, namenjena osebam z motnjami v presnovi ogljikovih hidratov (diabetesom)“. V zvezi z živili, namenjenimi osebam z visoko energijsko porabo, se ni bilo mogoče poenotiti glede oblikovanja posebnih določb, ker se mnenja med državami članicami in zainteresiranimi stranmi zelo razlikujejo glede področja uporabe posebne zakonodaje, števila vključenih podkategorij živil, meril za določitev zahtev o sestavi in možnega učinka na inovacije pri razvoju izdelkov. V zvezi s posebnimi določbami glede živil, namenjenih osebam z motnjami v presnovi ogljikovih hidratov (diabetesom), poročilo Komisije (15) ugotavlja, da manjka znanstvena podlaga za določitev posebnih zahtev o sestavi.

  Kljub temu pa bi morala zaveza, ki jo je Komisija sprejela v Direktivi 2009/39/ES, da bo priznala posebne zahteve športnikov, še vedno veljati, saj jo podpirajo znanstvena mnenja Evropske agencije za varnost hrane (Agencija) o trditvah, pomembnih za športno dejavne posameznike, in poročilo Znanstvenega odbora za hrano z dne 28. februarja 2001 o sestavi in specifikaciji živil, namenjenih osebam z visoko energijsko porabo, predvsem športnikom. Zato bi morala Komisija najpozneje do 1. julija 2015 oceniti, ali je treba glede tega pregledati splošno živilsko zakonodajo. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(7)

Direktiva 2009/39/ES predvideva, da bi se lahko sprejele posebne določbe v zvezi z naslednjima dvema posebnima kategorijama živil, ki sodita v opredelitev živil za posebne prehranske namene: „živila, namenjena osebam z visoko energijsko porabo, predvsem športnikom“ in „živila, namenjena osebam z motnjami v presnovi ogljikovih hidratov (diabetesom)“. V zvezi z živili, namenjenimi osebam z visoko energijsko porabo, se ni bilo mogoče poenotiti glede oblikovanja posebnih določb, ker se mnenja med državami članicami in zainteresiranimi stranmi zelo razlikujejo glede področja uporabe posebne zakonodaje, števila vključenih podkategorij živil, meril za določitev zahtev o sestavi in možnega učinka na inovacije pri razvoju izdelkov. V zvezi s posebnimi določbami glede živil, namenjenih osebam z motnjami v presnovi ogljikovih hidratov (diabetesom), poročilo Komisije (15) ugotavlja, da manjka znanstvena podlaga za določitev posebnih zahtev o sestavi.

  Kljub temu pa bi morala zaveza, ki jo je Komisija sprejela v Direktivi 2009/39/ES, da bo priznala posebne zahteve športnikov, še vedno veljati, saj jo podpirajo znanstvena mnenja Evropske agencije za varnost hrane (Agencija) o trditvah, pomembnih za športno dejavne posameznike, in poročilo Znanstvenega odbora za hrano z dne 28. februarja 2001 o sestavi in specifikaciji živil, namenjenih osebam z visoko energijsko porabo, predvsem športnikom. Zato bi morala Komisija najpozneje do 1. julija 2015 oceniti, ali je treba glede tega pregledati splošno živilsko zakonodajo. [Sprememba 6]

| (7a) | Poročilo Komisije z dne 26. junija 2008 o živilih, namenjenih osebam z motnjami v presnovi ogljikovih hidratov (diabetesom) (16), ugotavlja, da ni ustrezne znanstvene podlage za določitev posebnih zahtev o sestavi. Ta uredba zato ni ustrezen pravni okvir za to kategorijo živil. Po mnenju Komisije je za diabetike pomembneje obravnavati količino in vrsto zaužite hrane. Ta ugotovitev ne nasprotuje uvedbi strategije na ravni Unije, ki bi se celovito osredotočala na sladkorno bolezen (tipa 1 in tipa 2), zaradi katere je prizadetih več kot 32 milijonov državljanov Unije. Zaradi tako visoke številke, ki naj bi se do leta 2030 povečala za 16 %, zlasti zaradi vse bolj razširjene debelosti in staranja evropskega prebivalstva, bi bilo treba temu na ravni Unije nameniti veliko pozornost, tudi na področju raziskav in razvoja. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(7a)

Poročilo Komisije z dne 26. junija 2008 o živilih, namenjenih osebam z motnjami v presnovi ogljikovih hidratov (diabetesom) (16), ugotavlja, da ni ustrezne znanstvene podlage za določitev posebnih zahtev o sestavi. Ta uredba zato ni ustrezen pravni okvir za to kategorijo živil. Po mnenju Komisije je za diabetike pomembneje obravnavati količino in vrsto zaužite hrane. Ta ugotovitev ne nasprotuje uvedbi strategije na ravni Unije, ki bi se celovito osredotočala na sladkorno bolezen (tipa 1 in tipa 2), zaradi katere je prizadetih več kot 32 milijonov državljanov Unije. Zaradi tako visoke številke, ki naj bi se do leta 2030 povečala za 16 %, zlasti zaradi vse bolj razširjene debelosti in staranja evropskega prebivalstva, bi bilo treba temu na ravni Unije nameniti veliko pozornost, tudi na področju raziskav in razvoja. [Sprememba 7]

| (8) | Direktiva 2009/39/ES tudi zahteva splošen postopek obveščanja na nacionalni ravni za živila, ki jih nosilci živilske dejavnosti predstavijo kot „živila za posebne prehranske namene“ in za katera v zakonodaji Unije niso predpisane nobene posebne določbe, preden se dajo na trg Unije, s čimer se državam članicam pomaga pri učinkovitem spremljanju takih živil. |
| --- | --- |

(8)

Direktiva 2009/39/ES tudi zahteva splošen postopek obveščanja na nacionalni ravni za živila, ki jih nosilci živilske dejavnosti predstavijo kot „živila za posebne prehranske namene“ in za katera v zakonodaji Unije niso predpisane nobene posebne določbe, preden se dajo na trg Unije, s čimer se državam članicam pomaga pri učinkovitem spremljanju takih živil.

| (9) | Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju navedenega postopka obveščanja (17) je pokazalo, da bi lahko nastale težave zaradi različnih razlag opredelitve pojma živil za posebne prehranske namene, ki je, kot je bilo videti, nacionalnim organom dopuščala različne razlage. V poročilu je bilo zato ugotovljeno, da bi bila za učinkovitejše in bolj harmonizirano izvajanje zakonodaje Unije potrebna revizija področja uporabe Direktive 2009/39/ES. |
| --- | --- |

(9)

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju navedenega postopka obveščanja (17) je pokazalo, da bi lahko nastale težave zaradi različnih razlag opredelitve pojma živil za posebne prehranske namene, ki je, kot je bilo videti, nacionalnim organom dopuščala različne razlage. V poročilu je bilo zato ugotovljeno, da bi bila za učinkovitejše in bolj harmonizirano izvajanje zakonodaje Unije potrebna revizija področja uporabe Direktive 2009/39/ES.

| (10) | Poročilo o študiji (18) v zvezi z revizijo zakonodaje o živilih za posebne prehranske namene potrjuje ugotovitve zgoraj navedenega poročila Komisije o izvajanju postopka obveščanja ter navaja, da se danes vse več živil trži in označuje kot živila za posebne prehranske namene, in sicer zaradi široke opredelitve pojma iz Direktive 2009/39/ES. Poročilo o študiji tudi poudarja, da se vrsta živil, za katero se uporablja navedena zakonodaja, znatno razlikuje med državami članicami; podobna živila se v različnih državah članicah lahko istočasno tržijo kot živila za posebne prehranske namene in/ali kot živila za običajno prehrano, namenjena prebivalstvu na splošno ali nekaterim podskupinam prebivalstva, na primer nosečnicam, ženskam po menopavzi, starejšim odraslim, odraščajočim otrokom, mladostnikom, različno aktivnim posameznikom in drugim. Tako stanje škoduje delovanju notranjega trga, ustvarja pravno negotovost za pristojne organe, nosilce živilske dejavnosti in potrošnike, pri tem pa ni mogoče izključiti tveganj zlorabe trga in izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(10)

Poročilo o študiji (18) v zvezi z revizijo zakonodaje o živilih za posebne prehranske namene potrjuje ugotovitve zgoraj navedenega poročila Komisije o izvajanju postopka obveščanja ter navaja, da se danes vse več živil trži in označuje kot živila za posebne prehranske namene, in sicer zaradi široke opredelitve pojma iz Direktive 2009/39/ES. Poročilo o študiji tudi poudarja, da se vrsta živil, za katero se uporablja navedena zakonodaja, znatno razlikuje med državami članicami; podobna živila se v različnih državah članicah lahko istočasno tržijo kot živila za posebne prehranske namene in/ali kot živila za običajno prehrano, namenjena prebivalstvu na splošno ali nekaterim podskupinam prebivalstva, na primer nosečnicam, ženskam po menopavzi, starejšim odraslim, odraščajočim otrokom, mladostnikom, različno aktivnim posameznikom in drugim. Tako stanje škoduje delovanju notranjega trga, ustvarja pravno negotovost za pristojne organe, nosilce živilske dejavnosti in potrošnike, pri tem pa ni mogoče izključiti tveganj zlorabe trga in izkrivljanja konkurence.

| (11) | Zdi se, da so drugi nedavno sprejeti akti Unije bolj prilagojeni razvijajočemu se inovativnemu trgu z živili kot Direktiva 2009/39/ES. V tem smislu so relevantne in pomembne zlasti: Direktiva 2002/46/ES, Uredba (ES) št. 1924/2006 in Uredba (ES) št. 1925/2006. Z določbami teh aktov Unije bi se ustrezno uredilo več kategorij živil, ki jih zajema Direktiva 2009/39/ES, in sicer z manjšo upravno obremenitvijo in več jasnosti glede področja uporabe in ciljev. |
| --- | --- |

(11)

Zdi se, da so drugi nedavno sprejeti akti Unije bolj prilagojeni razvijajočemu se inovativnemu trgu z živili kot Direktiva 2009/39/ES. V tem smislu so relevantne in pomembne zlasti: Direktiva 2002/46/ES, Uredba (ES) št. 1924/2006 in Uredba (ES) št. 1925/2006. Z določbami teh aktov Unije bi se ustrezno uredilo več kategorij živil, ki jih zajema Direktiva 2009/39/ES, in sicer z manjšo upravno obremenitvijo in več jasnosti glede področja uporabe in ciljev.

| (11a) | Zato je treba s poenostavitvijo zakonodajnega okvira odpraviti različne razlage ter težave držav članic in nosilcev živilske dejavnosti pri združevanju različnih zakonodajnih besedil s področja živil. S tem bi zagotovili, da bi se podobni izdelki obravnavali enako po vsej Uniji, in ustvarili enakovrednejše pogoje za vse nosilce dejavnosti na celotnem notranjem trgu, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP). [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(11a)

Zato je treba s poenostavitvijo zakonodajnega okvira odpraviti različne razlage ter težave držav članic in nosilcev živilske dejavnosti pri združevanju različnih zakonodajnih besedil s področja živil. S tem bi zagotovili, da bi se podobni izdelki obravnavali enako po vsej Uniji, in ustvarili enakovrednejše pogoje za vse nosilce dejavnosti na celotnem notranjem trgu, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP). [Sprememba 8]

| (12) | Poleg tega so izkušnje pokazale, da nekatera pravila, ki so bila vključena v Direktivo 2009/39/ES ali sprejeta v njenem okviru, ne zagotavljajo več učinkovitega delovanja notranjega trga. |
| --- | --- |

(12)

Poleg tega so izkušnje pokazale, da nekatera pravila, ki so bila vključena v Direktivo 2009/39/ES ali sprejeta v njenem okviru, ne zagotavljajo več učinkovitega delovanja notranjega trga.

| (13) | Zato bi bilo treba odpraviti pojem „živila za posebne prehranske namene“ ter Direktivo 2009/39/ES nadomestiti s tem aktom. Za poenostavitev njegove uporabe in zagotovitev usklajenosti med državami članicami bi moral biti ta akt v obliki uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Zato bi bilo treba odpraviti pojem „živila za posebne prehranske namene“ ter Direktivo 2009/39/ES nadomestiti s tem aktom. Za poenostavitev njegove uporabe in zagotovitev usklajenosti med državami članicami bi moral biti ta akt v obliki uredbe.

| (14) | Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (19), uvaja skupna načela in opredelitve pojmov živilske zakonodaje Unije, da se zagotovita visoka raven varovanja zdravja ljudi in
  interesov potrošnikov ter hkrati
  nemoteno delovanje notranjega trga. Vzpostavlja Navedena uredba
  opredeljuje
  načela analize tveganja v zvezi z živili
  in določa, da se lahko v skladu s previdnostnimi načeli sprejmejo začasni ukrepi za obvladovanje tveganja,
  ter
  vzpostavlja
  strukture in mehanizme za znanstveno in tehnično vrednotenje, ki ga opravlja Agencija. Zato se morajo nekatere opredelitve pojmov iz navedene uredbe uporabiti tudi v okviru te uredbe. Poleg tega bi se bilo treba za namene te uredbe posvetovati z Agencijo o vseh zadevah, ki bi lahko vplivale na javno zdravje. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(14)

Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (19), uvaja skupna načela in opredelitve pojmov živilske zakonodaje Unije, da se zagotovita visoka raven varovanja zdravja ljudi in
  interesov potrošnikov ter hkrati
  nemoteno delovanje notranjega trga. Vzpostavlja Navedena uredba
  opredeljuje
  načela analize tveganja v zvezi z živili
  in določa, da se lahko v skladu s previdnostnimi načeli sprejmejo začasni ukrepi za obvladovanje tveganja,
  ter
  vzpostavlja
  strukture in mehanizme za znanstveno in tehnično vrednotenje, ki ga opravlja Agencija. Zato se morajo nekatere opredelitve pojmov iz navedene uredbe uporabiti tudi v okviru te uredbe. Poleg tega bi se bilo treba za namene te uredbe posvetovati z Agencijo o vseh zadevah, ki bi lahko vplivale na javno zdravje. [Sprememba 9]

| (14a) | Če obstaja takojšnje ali dolgoročno tveganje za zdravje, vendar o tem še ni znanstvene gotovosti, bi moralo veljati previdnostno načelo, da bi zagotovili visoko raven zaščite zdravja ob upoštevanju kumulativnih strupenih učinkov in posebnih zdravstvenih občutljivosti posebej občutljivih skupin prebivalstva iz te uredbe. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(14a)

Če obstaja takojšnje ali dolgoročno tveganje za zdravje, vendar o tem še ni znanstvene gotovosti, bi moralo veljati previdnostno načelo, da bi zagotovili visoko raven zaščite zdravja ob upoštevanju kumulativnih strupenih učinkov in posebnih zdravstvenih občutljivosti posebej občutljivih skupin prebivalstva iz te uredbe. [Sprememba 10]

| (15) | Omejeno število kategorij živil je edini ali delni vir prehrane nekaterih skupin prebivalstva; take kategorije živil so nujno potrebne za zdravljenje nekaterih bolezni in/ali so ključne za ohranjanje primerne hranilne vrednosti za nekatere natančno opredeljene ranljive skupine prebivalstva. Navedene kategorije živil vključujejo začetne formule za dojenčke, nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, žitne kašice, otroško hrano, ter živila za posebne zdravstvene namene
  , živila za ljudi s preobčutljivostjo na gluten ter živila za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah
  . Izkušnje so pokazale, da določbe iz direktiv 2006/141/ES, 2006/125/ES in 1999/21/ES zagotavljajo zadovoljiv prosti pretok takih živil in hkrati visoko raven varovanja javnega zdravja.
  Živila za uporabo v zelo nizkokaloričnih dietah trenutno niso zajeta v Direktivi 96/8/ES, ampak zgolj v Direktivi 2009/39/ES.
  Zato je primerno, da se ta uredba osredotoči na splošne zahteve o sestavi in informacijah za začetne formule za dojenčke, nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, žitne kašice, otroško hrano za dojenčke in majhne otroke, ter živila za posebne zdravstvene namene
  , živila za ljudi s preobčutljivostjo na gluten ter živila za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah,
  ob upoštevanju direktiv 2006/141/ES, 2006/125/ES in 1999/21/ES. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(15)

Omejeno število kategorij živil je edini ali delni vir prehrane nekaterih skupin prebivalstva; take kategorije živil so nujno potrebne za zdravljenje nekaterih bolezni in/ali so ključne za ohranjanje primerne hranilne vrednosti za nekatere natančno opredeljene ranljive skupine prebivalstva. Navedene kategorije živil vključujejo začetne formule za dojenčke, nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, žitne kašice, otroško hrano, ter živila za posebne zdravstvene namene
  , živila za ljudi s preobčutljivostjo na gluten ter živila za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah
  . Izkušnje so pokazale, da določbe iz direktiv 2006/141/ES, 2006/125/ES in 1999/21/ES zagotavljajo zadovoljiv prosti pretok takih živil in hkrati visoko raven varovanja javnega zdravja.
  Živila za uporabo v zelo nizkokaloričnih dietah trenutno niso zajeta v Direktivi 96/8/ES, ampak zgolj v Direktivi 2009/39/ES.
  Zato je primerno, da se ta uredba osredotoči na splošne zahteve o sestavi in informacijah za začetne formule za dojenčke, nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, žitne kašice, otroško hrano za dojenčke in majhne otroke, ter živila za posebne zdravstvene namene
  , živila za ljudi s preobčutljivostjo na gluten ter živila za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah,
  ob upoštevanju direktiv 2006/141/ES, 2006/125/ES in 1999/21/ES. [Sprememba 11]

| (16) | Za zagotovitev pravne varnosti bi bilo treba opredelitve pojmov iz direktiv 2006/141/ES, 2006/125/ES, 1999/21/ES
  , Uredbe (ES) št. 41/2009 in Direktive 96/8/ES
  prenesti v to uredbo. Vendar bi bilo treba opredelitve pojmov začetne formule za dojenčke, nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, žitne kašice, otroške hrane, ter živil za posebne zdravstvene namene
  , živil za ljudi s preobčutljivostjo na gluten in živil za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah
  po potrebi redno prilagajati ob upoštevanju tehničnega in znanstvenega napredka ter ustreznega razvoja na mednarodni ravni. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(16)

Za zagotovitev pravne varnosti bi bilo treba opredelitve pojmov iz direktiv 2006/141/ES, 2006/125/ES, 1999/21/ES
  , Uredbe (ES) št. 41/2009 in Direktive 96/8/ES
  prenesti v to uredbo. Vendar bi bilo treba opredelitve pojmov začetne formule za dojenčke, nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, žitne kašice, otroške hrane, ter živil za posebne zdravstvene namene
  , živil za ljudi s preobčutljivostjo na gluten in živil za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah
  po potrebi redno prilagajati ob upoštevanju tehničnega in znanstvenega napredka ter ustreznega razvoja na mednarodni ravni. [Sprememba 12]

| (16a) | V skladu s priporočili Svetovne zdravstvene organizacije bi bilo treba dojenčke z nizko porodno težo hraniti z materinim mlekom. Vendar imajo ti dojenčki in nedonošenčki pogosto posebne prehranske zahteve, ki jih ni mogoče zadostiti z materinim mlekom ali standardnimi formulami za dojenčke. Hrana zanje bi morala biti v skladu s pravili, ki se uporabljajo za živila za posebne zdravstvene namene, če so tovrstna živila ob upoštevanju posebnega zdravstvenega stanja dojenčka izbrana kot najustreznejša formula. Formule za novorojenčke z nizko porodno težo in nedonošenčke bi morale v vsakem primeru izpolnjevati zahteve Direktive 2006/141/ES. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(16a)

V skladu s priporočili Svetovne zdravstvene organizacije bi bilo treba dojenčke z nizko porodno težo hraniti z materinim mlekom. Vendar imajo ti dojenčki in nedonošenčki pogosto posebne prehranske zahteve, ki jih ni mogoče zadostiti z materinim mlekom ali standardnimi formulami za dojenčke. Hrana zanje bi morala biti v skladu s pravili, ki se uporabljajo za živila za posebne zdravstvene namene, če so tovrstna živila ob upoštevanju posebnega zdravstvenega stanja dojenčka izbrana kot najustreznejša formula. Formule za novorojenčke z nizko porodno težo in nedonošenčke bi morale v vsakem primeru izpolnjevati zahteve Direktive 2006/141/ES. [Sprememba 13]

| (17) | Pomembno je, da so sestavine, uporabljene za izdelavo kategorij živil, ki jih zajema ta uredba, primerne za izpolnitev prehranskih zahtev oseb, ki so jim namenjene, in so primerne zanje ter da splošno sprejeti znanstveni podatki potrjujejo njihovo hranilno vrednost. Taka hranilna vrednost bi se morala dokazati s sistematičnim
  in neodvisnim
  pregledom razpoložljivih znanstvenih podatkov. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(17)

Pomembno je, da so sestavine, uporabljene za izdelavo kategorij živil, ki jih zajema ta uredba, primerne za izpolnitev prehranskih zahtev oseb, ki so jim namenjene, in so primerne zanje ter da splošno sprejeti znanstveni podatki potrjujejo njihovo hranilno vrednost. Taka hranilna vrednost bi se morala dokazati s sistematičnim
  in neodvisnim
  pregledom razpoložljivih znanstvenih podatkov. [Sprememba 14]

| (17a) | Pesticide, katerih dovoljene mejne vrednosti ostankov so določene v direktivah 2006/141/ES in 2006/125/ES in ki ne izpolnjujejo pogojev v zvezi z varnostjo iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (20), je treba umakniti s trga in se ne smejo uporabljati v proizvodnji živil iz te uredbe. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(17a)

Pesticide, katerih dovoljene mejne vrednosti ostankov so določene v direktivah 2006/141/ES in 2006/125/ES in ki ne izpolnjujejo pogojev v zvezi z varnostjo iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (20), je treba umakniti s trga in se ne smejo uporabljati v proizvodnji živil iz te uredbe. [Sprememba 15]

| (17b) | Mejne vrednosti ostankov pesticidov, določene v ustrezni zakonodaji Unije, zlasti v Uredbi (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora (21), bi se morale uporabljati brez poseganja v posebne določbe te uredbe in delegiranih aktov, sprejetih v skladu z njo. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(17b)

Mejne vrednosti ostankov pesticidov, določene v ustrezni zakonodaji Unije, zlasti v Uredbi (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora (21), bi se morale uporabljati brez poseganja v posebne določbe te uredbe in delegiranih aktov, sprejetih v skladu z njo. [Sprememba 16]

| (17c) | Vendar je treba glede na ranljivost dojenčkov in majhnih otrok sprejeti stroge omejitve za ostanke pesticidov v začetnih formulah za dojenčke in nadaljevalnih formulah za dojenčke in majhne otroke, žitnih kašicah ter v otroški hrani za dojenčke in majhne otroke. Posebne mejne vrednosti ostankov pesticidov za tovrstne proizvode so določene v direktivah 2006/141/ES in 2006/125/ES. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti pesticidom, ki vsebujejo snovi, razvrščene kot posebno nevarne za zdravje ljudi. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(17c)

Vendar je treba glede na ranljivost dojenčkov in majhnih otrok sprejeti stroge omejitve za ostanke pesticidov v začetnih formulah za dojenčke in nadaljevalnih formulah za dojenčke in majhne otroke, žitnih kašicah ter v otroški hrani za dojenčke in majhne otroke. Posebne mejne vrednosti ostankov pesticidov za tovrstne proizvode so določene v direktivah 2006/141/ES in 2006/125/ES. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti pesticidom, ki vsebujejo snovi, razvrščene kot posebno nevarne za zdravje ljudi. [Sprememba 17]

| (17d) | Na vseh stopnjah živilske verige bi morali živilska dejavnost in nosilci živilske dejavnosti, kakor so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 178/2002, zagotoviti, da živila, ki jih zajema ta uredba, izpolnjujejo zahteve splošne živilske zakonodaje in zlasti te uredbe. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(17d)

Na vseh stopnjah živilske verige bi morali živilska dejavnost in nosilci živilske dejavnosti, kakor so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 178/2002, zagotoviti, da živila, ki jih zajema ta uredba, izpolnjujejo zahteve splošne živilske zakonodaje in zlasti te uredbe. [Sprememba 18]

| (18) | Splošne zahteve glede označevanja so določene v Direktivi 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (22)


  Uredbi (EU) št. 1169/2011
  . Navedene zahteve glede označevanja bi se morale praviloma uporabljati za kategorije živil, ki jih zajema ta uredba. Vendar bi morala ta uredba po potrebi zagotoviti tudi dodatne zahteve k določbam Direktive 2000/13/EC

  Uredbe (EU) št. 1169/2011
  ali odstopanja od njih, da se dosežejo posebni cilji te uredbe. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(18)

Splošne zahteve glede označevanja so določene v Direktivi 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (22)


  Uredbi (EU) št. 1169/2011
  . Navedene zahteve glede označevanja bi se morale praviloma uporabljati za kategorije živil, ki jih zajema ta uredba. Vendar bi morala ta uredba po potrebi zagotoviti tudi dodatne zahteve k določbam Direktive 2000/13/EC

  Uredbe (EU) št. 1169/2011
  ali odstopanja od njih, da se dosežejo posebni cilji te uredbe. [Sprememba 19]

| (19) | S to uredbo bi se morala ob upoštevanju direktiv 2006/141/ES, 2006/125/ES in 1999/21/ES opredeliti merila za določitev posebnih zahtev o sestavi in informacijah za začetne formule za dojenčke, nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, žitne kašice, otroško hrano, ter živila za posebne zdravstvene namene
  , živila za ljudi s preobčutljivostjo na gluten ter živila za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah
  . Da se prilagodijo opredelitve pojmov začetne formule za dojenčke, nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, žitne kašice, otroška hrana ter živila za posebne zdravstvene namene, ki so določene v tej uredbi, ob upoštevanju tehničnega in znanstvenega napredka ter ustreznega razvoja na mednarodni ravni, da se določijo posebne zahteve o sestavi in informacijah glede na kategorije živil, ki jih zajema ta uredba, vključno z dodatnimi zahtevami glede označevanja k določbam Direktive 2000/13/ES ali odstopanji od njih ter z odobritvijo prehranskih in zdravstvenih trditev, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(19)

S to uredbo bi se morala ob upoštevanju direktiv 2006/141/ES, 2006/125/ES in 1999/21/ES opredeliti merila za določitev posebnih zahtev o sestavi in informacijah za začetne formule za dojenčke, nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, žitne kašice, otroško hrano, ter živila za posebne zdravstvene namene
  , živila za ljudi s preobčutljivostjo na gluten ter živila za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah
  . Da se prilagodijo opredelitve pojmov začetne formule za dojenčke, nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, žitne kašice, otroška hrana ter živila za posebne zdravstvene namene, ki so določene v tej uredbi, ob upoštevanju tehničnega in znanstvenega napredka ter ustreznega razvoja na mednarodni ravni, da se določijo posebne zahteve o sestavi in informacijah glede na kategorije živil, ki jih zajema ta uredba, vključno z dodatnimi zahtevami glede označevanja k določbam Direktive 2000/13/ES ali odstopanji od njih ter z odobritvijo prehranskih in zdravstvenih trditev, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 20]

| (19a) | Komisija bi morala po posvetovanju z Agencijo razjasniti status mleka za otroke od 12 do 36 mesecev, ki ga trenutno urejajo različni pravni akti Unije, kot so Uredba (ES) št. 178/2002, Uredba (ES) št. 1924/2006, Uredba (ES) št. 1925/2006 in Direktiva 2009/39/ES, ter najpozneje leto dni po datumu začetka veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, v katerem bo ocenila potrebo po nadaljnjih zakonodajnih ukrepih. Po potrebi bi mu morala priložiti tudi zakonodajni predlog. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(19a)

Komisija bi morala po posvetovanju z Agencijo razjasniti status mleka za otroke od 12 do 36 mesecev, ki ga trenutno urejajo različni pravni akti Unije, kot so Uredba (ES) št. 178/2002, Uredba (ES) št. 1924/2006, Uredba (ES) št. 1925/2006 in Direktiva 2009/39/ES, ter najpozneje leto dni po datumu začetka veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, v katerem bo ocenila potrebo po nadaljnjih zakonodajnih ukrepih. Po potrebi bi mu morala priložiti tudi zakonodajni predlog. [Sprememba 21]

| (20) | Ob upoštevanju nekaterih meril iz te uredbe je primerno vzpostaviti in posodabljati seznam, priložen k tej uredbi, vitaminov, mineralov, aminokislin in drugih snovi, ki jih je mogoče dodati začetnim formulam za dojenčke, nadaljevalnim formulam za dojenčke in majhne otroke, žitnim kašicam, otroški hrani, ter živilom za posebne zdravstvene namene
  ter živilom za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah
  .
  Pri sprejetju priloženega seznama bi bilo treba ustrezno upoštevati posebne prehranske potrebe navedenih skupin prebivalstva ter upoštevati in zamenjati sezname iz direktiv 2006/141/ES in 2006/125/ES ter Uredbe Komisije (ES) št. 953/2009 z dne 13. oktobra 2009 o snoveh, ki so za posebne prehranske namene lahko dodane živilom za posebne prehranske namene (23), ki se ne uporablja za pripravke v tekočem ali trdnem stanju za dojenčke in majhne otroke.
  Ker
  je
  sprejetje
  in posodabljanje
  seznama vključuje uporabo meril iz te uredbe, je v tem smislu treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila

  ukrep, ki se splošno uporablja za dopolnjevanje ali spreminjanje nekaterih nebistvenih elementov te uredbe, bi bilo treba v ta namen na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  . Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (24). Komisija bi morala sprejeti izvedbene

  delegirane
  akte s takojšnjo veljavnostjo za posodobitev
  Priloge
  , kadar tako zahtevajo izredno nujni ustrezno utemeljeni primeri v zvezi z javnim zdravjem. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(20)

Ob upoštevanju nekaterih meril iz te uredbe je primerno vzpostaviti in posodabljati seznam, priložen k tej uredbi, vitaminov, mineralov, aminokislin in drugih snovi, ki jih je mogoče dodati začetnim formulam za dojenčke, nadaljevalnim formulam za dojenčke in majhne otroke, žitnim kašicam, otroški hrani, ter živilom za posebne zdravstvene namene
  ter živilom za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah
  .
  Pri sprejetju priloženega seznama bi bilo treba ustrezno upoštevati posebne prehranske potrebe navedenih skupin prebivalstva ter upoštevati in zamenjati sezname iz direktiv 2006/141/ES in 2006/125/ES ter Uredbe Komisije (ES) št. 953/2009 z dne 13. oktobra 2009 o snoveh, ki so za posebne prehranske namene lahko dodane živilom za posebne prehranske namene (23), ki se ne uporablja za pripravke v tekočem ali trdnem stanju za dojenčke in majhne otroke.
  Ker
  je
  sprejetje
  in posodabljanje
  seznama vključuje uporabo meril iz te uredbe, je v tem smislu treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila

  ukrep, ki se splošno uporablja za dopolnjevanje ali spreminjanje nekaterih nebistvenih elementov te uredbe, bi bilo treba v ta namen na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  . Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (24). Komisija bi morala sprejeti izvedbene

  delegirane
  akte s takojšnjo veljavnostjo za posodobitev
  Priloge
  , kadar tako zahtevajo izredno nujni ustrezno utemeljeni primeri v zvezi z javnim zdravjem. [Sprememba 22]

| (21) | V skladu z mnenjem Znanstvenega odbora za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (ZONNUZT) z dne 19. januarja 2009 o oceni tveganj izdelkov nanotehnologije trenutno ni na voljo ustreznih informacij o tveganjih v povezavi z namensko proizvedenimi nanomateriali, obstoječe testne metode pa morda ne zadostujejo za obravnavo vseh vprašanj, ki se zastavljajo v zvezi z namensko proizvedenimi nanomateriali. Zato

  Ob upoštevanju tega znanstvenega mnenja in glede na posebno občutljivost ranljivih skupin, ki so jim namenjena živila, zajeta v tej uredbi,
  se namensko proizvedeni nanomateriali ne bi smeli vključiti na seznam, priložen k tej uredbi, s kategorijami živil, ki jih zajema ta uredba, dokler Agencija ne izvede ocene

  dokaže njihove varnosti na podlagi ustreznih in zadostnih testnih metod ter hranilne vrednosti in primernosti za osebe, ki so jim živila namenjena
  . [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(21)

V skladu z mnenjem Znanstvenega odbora za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (ZONNUZT) z dne 19. januarja 2009 o oceni tveganj izdelkov nanotehnologije trenutno ni na voljo ustreznih informacij o tveganjih v povezavi z namensko proizvedenimi nanomateriali, obstoječe testne metode pa morda ne zadostujejo za obravnavo vseh vprašanj, ki se zastavljajo v zvezi z namensko proizvedenimi nanomateriali. Zato

  Ob upoštevanju tega znanstvenega mnenja in glede na posebno občutljivost ranljivih skupin, ki so jim namenjena živila, zajeta v tej uredbi,
  se namensko proizvedeni nanomateriali ne bi smeli vključiti na seznam, priložen k tej uredbi, s kategorijami živil, ki jih zajema ta uredba, dokler Agencija ne izvede ocene

  dokaže njihove varnosti na podlagi ustreznih in zadostnih testnih metod ter hranilne vrednosti in primernosti za osebe, ki so jim živila namenjena
  . [Sprememba 23]

| (22) | Zaradi učinkovitosti in poenostavitve zakonodaje
  in odločne zavezanosti podpori inovacijam
  bi bilo treba srednjeročno preveriti, ali je treba področje uporabe seznama, priloženega k tej uredbi, razširiti na druge kategorije živil, ki jih ureja druga posebna zakonodaja Unije.
  O taki razširitvi bi morala odločati Evropski parlament in Svet v skladu z rednim zakonodajnim postopkom na podlagi ocene Agencije. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(22)

Zaradi učinkovitosti in poenostavitve zakonodaje
  in odločne zavezanosti podpori inovacijam
  bi bilo treba srednjeročno preveriti, ali je treba področje uporabe seznama, priloženega k tej uredbi, razširiti na druge kategorije živil, ki jih ureja druga posebna zakonodaja Unije.
  O taki razširitvi bi morala odločati Evropski parlament in Svet v skladu z rednim zakonodajnim postopkom na podlagi ocene Agencije. [Sprememba 24]

| (23) | Treba je določiti postopke sprejemanja nujnih ukrepov, kadar živila, ki jih zajema ta uredba, predstavljajo resno tveganje za zdravje ljudi. Za zagotovitev enotnih pogojev pri izvajanju nujnih ukrepov bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (25). Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte s takojšnjo veljavnostjo v povezavi z nujnimi ukrepi, kadar tako zahtevajo izredno nujni ustrezno utemeljeni primeri v zvezi z javnim zdravjem. |
| --- | --- |

(23)

Treba je določiti postopke sprejemanja nujnih ukrepov, kadar živila, ki jih zajema ta uredba, predstavljajo resno tveganje za zdravje ljudi. Za zagotovitev enotnih pogojev pri izvajanju nujnih ukrepov bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (25). Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte s takojšnjo veljavnostjo v povezavi z nujnimi ukrepi, kadar tako zahtevajo izredno nujni ustrezno utemeljeni primeri v zvezi z javnim zdravjem.

| (24) | Direktiva 92/52/EGS določa, da morajo biti začetne in nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, ki se izvozijo ali ponovno izvozijo iz Unije, v skladu z zakonodajo Unije, če država uvoznica ne zahteva drugače. To načelo je bilo za živila določeno že z Uredbo (ES) št. 178/2002. Zaradi poenostavitve in pravne varnosti bi bilo Direktivo 92/52/EGS zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(24)

Direktiva 92/52/EGS določa, da morajo biti začetne in nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, ki se izvozijo ali ponovno izvozijo iz Unije, v skladu z zakonodajo Unije, če država uvoznica ne zahteva drugače. To načelo je bilo za živila določeno že z Uredbo (ES) št. 178/2002. Zaradi poenostavitve in pravne varnosti bi bilo Direktivo 92/52/EGS zato treba razveljaviti.

| (25) | Uredba (ES) št. 1924/2006 določa pravila in pogoje za uporabo prehranskih in zdravstvenih trditev za živila. Navedena pravila bi se morala uporabljati kot splošno pravilo za kategorije živil, ki jih zajema ta uredba, če ta uredba ali nezakonodajni akti, sprejeti v skladu s to uredbo, ne določajo drugače. |
| --- | --- |

(25)

Uredba (ES) št. 1924/2006 določa pravila in pogoje za uporabo prehranskih in zdravstvenih trditev za živila. Navedena pravila bi se morala uporabljati kot splošno pravilo za kategorije živil, ki jih zajema ta uredba, če ta uredba ali nezakonodajni akti, sprejeti v skladu s to uredbo, ne določajo drugače.

| (26) | Trenutno se izraza „brez glutena“ in „zelo nizka vsebnost glutena“ lahko uporabljata za živila za posebne prehranske namene ter za živila za običajno prehrano v skladu s pravili iz Uredbe (ES) št. 41/2009. Ta izraza se bi morala razumeta kot prehranske trditve, kot so opredeljene v Uredbi (ES) št. 1924/2006

  urejati samo ta uredba in bi morala biti v skladu z njenimi zahtevami
  . Zaradi poenostavitve

  Zato
  bi bilo treba samo z Uredbo (ES) št. 1924/2006 urejati navedena izraza, ki morata biti v skladu z njenimi zahtevami. Tehnične prilagoditve v skladu z Uredbo (ES) št. 1924/2006 za združitev prehranskih trditev „brez glutena“ in „zelo nizka vsebnost glutena“ s pogoji njune uporabe, kakor so določeni v Uredbo (ES) št. 41/2009, je treba opraviti pred začetkom uporabe te uredbe

  razveljaviti
  . [Sprememba 90] |
| --- | --- |

(26)

Trenutno se izraza „brez glutena“ in „zelo nizka vsebnost glutena“ lahko uporabljata za živila za posebne prehranske namene ter za živila za običajno prehrano v skladu s pravili iz Uredbe (ES) št. 41/2009. Ta izraza se bi morala razumeta kot prehranske trditve, kot so opredeljene v Uredbi (ES) št. 1924/2006

  urejati samo ta uredba in bi morala biti v skladu z njenimi zahtevami
  . Zaradi poenostavitve

  Zato
  bi bilo treba samo z Uredbo (ES) št. 1924/2006 urejati navedena izraza, ki morata biti v skladu z njenimi zahtevami. Tehnične prilagoditve v skladu z Uredbo (ES) št. 1924/2006 za združitev prehranskih trditev „brez glutena“ in „zelo nizka vsebnost glutena“ s pogoji njune uporabe, kakor so določeni v Uredbo (ES) št. 41/2009, je treba opraviti pred začetkom uporabe te uredbe

  razveljaviti
  . [Sprememba 90]

| (26a) | Zakonodaja Unije trenutno ne zajema označevanja navedb „brez laktoze“ in „zelo nizka vsebnost laktoze“. Vendar sta ti navedbi pomembni za ljudi s preobčutljivostjo na laktozo. Komisija bi morala zato pojasniti njun status v splošni zakonodaji o živilih. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(26a)

Zakonodaja Unije trenutno ne zajema označevanja navedb „brez laktoze“ in „zelo nizka vsebnost laktoze“. Vendar sta ti navedbi pomembni za ljudi s preobčutljivostjo na laktozo. Komisija bi morala zato pojasniti njun status v splošni zakonodaji o živilih. [Sprememba 25]

| (27) | „Nadomestni obrok za nadzor nad telesno težo“ in „popoln prehranski nadomestek za nadzor nad telesno težo“
  trenutno
  veljata za živili za posebne prehranske namene ter ju urejajo posebna pravila, sprejeta v skladu z Direktivo 96/8/ES
  , medtem ko živila za uporabo v zelo nizkokaloričnih dietah ureja samo Direktiva 2009/39/ES
  . Vendar se je na trgu pojavilo vse več živil, namenjenih splošnemu prebivalstvu, ki so podobno označena in predstavljena kot zdravstvene trditve za nadzor nad telesno težo.
  Zaradi obilice živil, ki vsebujejo splošne trditve, in nevarnosti napačnih prehranskih navad, ki jih povzročajo nekatere nenadzorovane diete, Agencija redno znanstveno ocenjuje zahteve po zdravstvenih trditvah za nadomestne obroke. Ocena, ki jo opravi Agencija, ne zajema varnosti meril za sestavo, ki jih predlaga nosilec živilske dejavnosti, ki zaprosi za uporabo trditve ali načinov označevanja. Zato so v tej uredbi potrebne posebne določbe o živilih za uporabo v nizkokaloričnih dietah in v zelo nizkokaloričnih dietah. Take določbe so pomemben instrument za prehransko in zdravstveno varnost ljudi, ki želijo shujšati.
  Za odpravo vsake morebitne zmede med živili, ki se tržijo za nadzor nad telesno težo, ter zaradi pravne varnosti in skladnosti zakonodaje Unije
  ob hkratni zaščiti najbolj ranljivih skupin prebivalstva
  bi morala take izraze
  o živilih za splošno prebivalstvo
  urejati Uredba (ES) št. 1924/2006 in bi morali biti v skladu z njenimi zahtevami
  , kar pa ne velja za živila za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah, ki bi morala biti v skladu s to uredbo
  . Tehnične prilagoditve v skladu z Uredbo (ES) št. 1924/2006 za združitev zdravstvenih trditev glede nadzora nad telesno težo za živila, predstavljena kot „popoln prehranski nadomestek za nadzor nad telesno težo“ in „nadomestni obrok za nadzor nad telesno težo“ s pogoji njihove uporabe, kakor so določeni v Direktivi 96/8/ES, je treba opraviti pred začetkom uporabe te uredbe. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(27)

„Nadomestni obrok za nadzor nad telesno težo“ in „popoln prehranski nadomestek za nadzor nad telesno težo“
  trenutno
  veljata za živili za posebne prehranske namene ter ju urejajo posebna pravila, sprejeta v skladu z Direktivo 96/8/ES
  , medtem ko živila za uporabo v zelo nizkokaloričnih dietah ureja samo Direktiva 2009/39/ES
  . Vendar se je na trgu pojavilo vse več živil, namenjenih splošnemu prebivalstvu, ki so podobno označena in predstavljena kot zdravstvene trditve za nadzor nad telesno težo.
  Zaradi obilice živil, ki vsebujejo splošne trditve, in nevarnosti napačnih prehranskih navad, ki jih povzročajo nekatere nenadzorovane diete, Agencija redno znanstveno ocenjuje zahteve po zdravstvenih trditvah za nadomestne obroke. Ocena, ki jo opravi Agencija, ne zajema varnosti meril za sestavo, ki jih predlaga nosilec živilske dejavnosti, ki zaprosi za uporabo trditve ali načinov označevanja. Zato so v tej uredbi potrebne posebne določbe o živilih za uporabo v nizkokaloričnih dietah in v zelo nizkokaloričnih dietah. Take določbe so pomemben instrument za prehransko in zdravstveno varnost ljudi, ki želijo shujšati.
  Za odpravo vsake morebitne zmede med živili, ki se tržijo za nadzor nad telesno težo, ter zaradi pravne varnosti in skladnosti zakonodaje Unije
  ob hkratni zaščiti najbolj ranljivih skupin prebivalstva
  bi morala take izraze
  o živilih za splošno prebivalstvo
  urejati Uredba (ES) št. 1924/2006 in bi morali biti v skladu z njenimi zahtevami
  , kar pa ne velja za živila za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah, ki bi morala biti v skladu s to uredbo
  . Tehnične prilagoditve v skladu z Uredbo (ES) št. 1924/2006 za združitev zdravstvenih trditev glede nadzora nad telesno težo za živila, predstavljena kot „popoln prehranski nadomestek za nadzor nad telesno težo“ in „nadomestni obrok za nadzor nad telesno težo“ s pogoji njihove uporabe, kakor so določeni v Direktivi 96/8/ES, je treba opraviti pred začetkom uporabe te uredbe. [Sprememba 26]

| (27a) | Da bi zagotovili visoko raven varstva potrošnikov, bi bilo treba na ravni držav članic uvesti ustrezne postopke za zdravstveni nadzor in nadzor sestave pred dajanjem živil na trg in po njem. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(27a)

Da bi zagotovili visoko raven varstva potrošnikov, bi bilo treba na ravni držav članic uvesti ustrezne postopke za zdravstveni nadzor in nadzor sestave pred dajanjem živil na trg in po njem. [Sprememba 27]

| (27b) | V skladu z Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (26), bi morale države članice opravljati inšpekcije o skladnosti podjetij s to uredbo in delegiranimi akti, sprejetimi v skladu z njo, z uporabo pristopa, ki temelji na tveganjih. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(27b)

V skladu z Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (26), bi morale države članice opravljati inšpekcije o skladnosti podjetij s to uredbo in delegiranimi akti, sprejetimi v skladu z njo, z uporabo pristopa, ki temelji na tveganjih. [Sprememba 28]

| (28) | Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se te cilje lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(28)

Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se te cilje lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (29) | Komisija bi morala sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev pravne varnosti v obdobju od začetka veljavnosti do začetka uporabe te uredbe , pa tudi pomoč in najnovejše informacije za nosilce živilske dejavnosti,
  da bi nosilcem živilske dejavnosti

  jim
  omogočili, da se prilagodijo zahtevam te uredbe., je treba določiti ustrezne prehodne ukrepe –
  [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(29)

Komisija bi morala sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev pravne varnosti v obdobju od začetka veljavnosti do začetka uporabe te uredbe , pa tudi pomoč in najnovejše informacije za nosilce živilske dejavnosti,
  da bi nosilcem živilske dejavnosti

  jim
  omogočili, da se prilagodijo zahtevam te uredbe., je treba določiti ustrezne prehodne ukrepe –
  [Sprememba 29]

| (29a) | Da bi olajšali dostop MSP do trga, za katerega se v nekaterih sektorjih, na primer sektorju živil za dojenčke in za zdravstvene namene, zdi, da na njem prevladuje majhno število velikih podjetij, bi morala Komisija v tesnem sodelovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi sprejeti smernice z delegiranimi akti, s katerimi bi podjetjem, zlasti MSP, pomagala pri izpolnjevanju zahtev iz te uredbe ter s tem spodbujala konkurenčnost in inovativnost. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(29a)

Da bi olajšali dostop MSP do trga, za katerega se v nekaterih sektorjih, na primer sektorju živil za dojenčke in za zdravstvene namene, zdi, da na njem prevladuje majhno število velikih podjetij, bi morala Komisija v tesnem sodelovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi sprejeti smernice z delegiranimi akti, s katerimi bi podjetjem, zlasti MSP, pomagala pri izpolnjevanju zahtev iz te uredbe ter s tem spodbujala konkurenčnost in inovativnost. [Sprememba 30]

| (29b) | Da bi imeli nosilci živilske dejavnosti, zlasti MSP, ki želijo na trg dajati živila, proizvedena na podlagi znanstvenega in tehnološkega napredka, lažji dostop do trga, bi morala Komisija v tesnem sodelovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi sprejeti smernice za postopek začasnega dajanja takih živil na trg. [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(29b)

Da bi imeli nosilci živilske dejavnosti, zlasti MSP, ki želijo na trg dajati živila, proizvedena na podlagi znanstvenega in tehnološkega napredka, lažji dostop do trga, bi morala Komisija v tesnem sodelovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi sprejeti smernice za postopek začasnega dajanja takih živil na trg. [Sprememba 31]

| (29c) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da s pomočjo delegiranih aktov začasno dovoli dajanje živil, proizvedenih na podlagi znanstvenega in tehnološkega napredka, na trg, da bi do spremembe delegiranega akta za določeno kategorijo živil primerno izkoristili sadove industrijskih raziskav. Zaradi varovanja zdravja potrošnikov pa se lahko dovoljenje za dajanje na trg izda le po posvetovanju z Agencijo – [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(29c)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da s pomočjo delegiranih aktov začasno dovoli dajanje živil, proizvedenih na podlagi znanstvenega in tehnološkega napredka, na trg, da bi do spremembe delegiranega akta za določeno kategorijo živil primerno izkoristili sadove industrijskih raziskav. Zaradi varovanja zdravja potrošnikov pa se lahko dovoljenje za dajanje na trg izda le po posvetovanju z Agencijo – [Sprememba 32]

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

Vsebina in opredelitev pojmov

Člen 1

Vsebina

1.   Ta uredba
  , ki dopolnjuje zakonodajo Unije o živilih,
  določa zahteve o sestavi in informacijah za naslednje kategorije živil: [Sprememba 33]

| (a) | začetne formule za dojenčke ter nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke; |
| --- | --- |

(a)

začetne formule za dojenčke ter nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke;

| (b) | žitne kašice in otroška hrana za dojenčke in majhne otroke; |
| --- | --- |

(b)

žitne kašice in otroška hrana za dojenčke in majhne otroke;

| (c) | živila za posebne zdravstvene namene.

  , vključno s formulami za novorojenčke z nizko porodno težo in nedonošenčke; [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(c)

živila za posebne zdravstvene namene.

  , vključno s formulami za novorojenčke z nizko porodno težo in nedonošenčke; [Sprememba 34]

| (ca) | živila za ljudi s preobčutljivostjo na gluten; in [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(ca)

živila za ljudi s preobčutljivostjo na gluten; in [Sprememba 35]

| (cb) | živila za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah. [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(cb)

živila za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah. [Sprememba 36]

2.   Ta uredba določa pravila za vzpostavitev in posodabljanje seznama,
  jasno opredeljenega v Prilogi I,
  vitaminov, mineralov in drugih snovi, ki se
  zaradi posebnih prehranskih namenov
  lahko dodajajo kategorijam živil iz odstavka 1. [Sprememba 37]

2a.
     
  Zahteve iz te uredbe imajo prednost pred vsako drugo nasprotno zahtevo zakonodaje Unije, ki se uporablja za živila. [Sprememba 38]

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | opredelitvi

  opredelitve
  „živila“
  , „prodaja na drobno“
  in „dajanje na trg “ iz člena 2
  ter člena 3(7)
  in člena 3(8)

  (8)
  Uredbe (ES) št. 178/2002; [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(a)

opredelitvi

  opredelitve
  „živila“
  , „prodaja na drobno“
  in „dajanje na trg “ iz člena 2
  ter člena 3(7)
  in člena 3(8)

  (8)
  Uredbe (ES) št. 178/2002; [Sprememba 39]

| (b) | opredelitvi
  „predpakirano živilo“ in
  „označevanje“in „predpakirano živilo“ iz točk (a)

  (e)
  in (b) člena 1(3) Direktive 2000/13/ES

  (j) člena 2(2) Uredbe (EU) št. 1169/2011
  ; [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(b)

opredelitvi
  „predpakirano živilo“ in
  „označevanje“in „predpakirano živilo“ iz točk (a)

  (e)
  in (b) člena 1(3) Direktive 2000/13/ES

  (j) člena 2(2) Uredbe (EU) št. 1169/2011
  ; [Sprememba 40]

| (c) | opredelitvi „prehranska trditev“ in „zdravstvena trditev“ iz točk (4) in (5) člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1924/2006; |
| --- | --- |

(c)

opredelitvi „prehranska trditev“ in „zdravstvena trditev“ iz točk (4) in (5) člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1924/2006;

| (d) | opredelitev „druga snov“ iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1925/2006; in |
| --- | --- |

(d)

opredelitev „druga snov“ iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1925/2006; in

| (da) | opredelitev „namensko proizveden nanomaterial“ iz točke (t) člena 2(2) Uredbe (EU) št. 1169/2011. [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(da)

opredelitev „namensko proizveden nanomaterial“ iz točke (t) člena 2(2) Uredbe (EU) št. 1169/2011. [Sprememba 41]

2.   Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve:

| (a) | „Agencija“ pomeni Evropsko agencijo za varnost hrane, kakor je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 178/2002; |
| --- | --- |

(a)

„Agencija“ pomeni Evropsko agencijo za varnost hrane, kakor je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 178/2002;

| (b) | „dojenčki“ pomeni otroci, mlajši od dvanajstih mesecev; |
| --- | --- |

(b)

„dojenčki“ pomeni otroci, mlajši od dvanajstih mesecev;

| (c) | „majhni otroci“ pomeni otroci, stari od enega do treh let; |
| --- | --- |

(c)

„majhni otroci“ pomeni otroci, stari od enega do treh let;

| (d) | „začetne formule za dojenčke“ pomeni živila za dojenčke v prvih mesecih življenja, ki same po sebi popolnoma zadovoljujejo prehranske potrebe takih dojenčkov do uvedbe ustrezne dopolnilne hrane; |
| --- | --- |

(d)

„začetne formule za dojenčke“ pomeni živila za dojenčke v prvih mesecih življenja, ki same po sebi popolnoma zadovoljujejo prehranske potrebe takih dojenčkov do uvedbe ustrezne dopolnilne hrane;

| (e) | „nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke“ pomeni živila za dojenčke, takrat ko se začne uvajati ustrezna dopolnilna hrana in predstavljajo pretežni tekoči del vse bolj raznolike prehrane takih dojenčkov; |
| --- | --- |

(e)

„nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke“ pomeni živila za dojenčke, takrat ko se začne uvajati ustrezna dopolnilna hrana in predstavljajo pretežni tekoči del vse bolj raznolike prehrane takih dojenčkov;

| (f) | „žitne kašice“ pomeni živila,






  (i) | namenjena izpolnjevanju posebnih zahtev zdravih dojenčkov, ki se odstavljajo od dojenja, in zdravih majhnih otrok, kot dopolnilo k prehrani in/ali za njihovo postopno prilagajanje na običajno hrano ter |
| --- | --- | --- |

(f)

„žitne kašice“ pomeni živila,

(i)

namenjena izpolnjevanju posebnih zahtev zdravih dojenčkov, ki se odstavljajo od dojenja, in zdravih majhnih otrok, kot dopolnilo k prehrani in/ali za njihovo postopno prilagajanje na običajno hrano ter

| (ii) | ki spadajo v eno od naslednjih štirih kategorij:






  — | enostavne žitne kašice, ki jim je za gotov obrok treba dodati mleko ali druge ustrezne hranilne tekočine; |
| --- | --- | --- |

(ii)

ki spadajo v eno od naslednjih štirih kategorij:

—

enostavne žitne kašice, ki jim je za gotov obrok treba dodati mleko ali druge ustrezne hranilne tekočine;

| — | žitne kašice z dodanimi visokobeljakovinskimi živili, ki jim je za gotov obrok treba dodati vodo ali drugo tekočino, ki ne vsebuje beljakovin; |
| --- | --- |

—

žitne kašice z dodanimi visokobeljakovinskimi živili, ki jim je za gotov obrok treba dodati vodo ali drugo tekočino, ki ne vsebuje beljakovin;

| — | testenine, ki jih je treba predhodno skuhati v vreli vodi ali drugi primerni tekočini; |
| --- | --- |

—

testenine, ki jih je treba predhodno skuhati v vreli vodi ali drugi primerni tekočini;

| — | prepečenec in keksi, ki se uporabljajo neposredno ali zmleti, z dodatkom vode, mleka ali drugih primernih tekočin; |
| --- | --- |

—

prepečenec in keksi, ki se uporabljajo neposredno ali zmleti, z dodatkom vode, mleka ali drugih primernih tekočin;

| (g) | „otroška hrana“ pomeni živila, namenjena izpolnjevanju posebnih zahtev zdravih dojenčkov, ki se odstavljajo od dojenja, in zdravih majhnih otrok, kot dopolnilo k prehrani in/ali za njihovo postopno prilagajanje na običajno hrano, razen:






  (i) | žitnih kašic in |
| --- | --- | --- |

(g)

„otroška hrana“ pomeni živila, namenjena izpolnjevanju posebnih zahtev zdravih dojenčkov, ki se odstavljajo od dojenja, in zdravih majhnih otrok, kot dopolnilo k prehrani in/ali za njihovo postopno prilagajanje na običajno hrano, razen:

(i)

žitnih kašic in

| (ii) | mleka, namenjenega majhnim otrokom; |
| --- | --- |

(ii)

mleka, namenjenega majhnim otrokom;

| (h) | „živila za posebne zdravstvene namene“pomeni

  pomenijo posebno predelana ali sestavljena
  živila, namenjena bolnikom, ki potrebujejo posebno prehrano, ter se uživajo pod zdravniškim nadzorom. Namenjena so za popolno ali delno prehrano bolnikov z omejeno, okvarjeno ali moteno zmožnostjo uživanja, prebave, absorpcije, presnove ali izločanja običajnih živil ali nekaterih hranilnih snovi, ki jih ta vsebujejo, ali
  presnovkov, ali
  z drugimi zdravstveno določenimi prehranskimi potrebami, pri katerih ne moremo doseči nadzora s prehrano samo s prilagajanjem običajnih živil.
  Živila za posebne zdravstvene namene vključujejo tudi formule za novorojenčke z nizko porodno težo in nedonošenčke, ki morajo tudi biti v skladu z Direktivo 2006/141/ES. [Sprememba 92] |
| --- | --- |

(h)

„živila za posebne zdravstvene namene“pomeni

  pomenijo posebno predelana ali sestavljena
  živila, namenjena bolnikom, ki potrebujejo posebno prehrano, ter se uživajo pod zdravniškim nadzorom. Namenjena so za popolno ali delno prehrano bolnikov z omejeno, okvarjeno ali moteno zmožnostjo uživanja, prebave, absorpcije, presnove ali izločanja običajnih živil ali nekaterih hranilnih snovi, ki jih ta vsebujejo, ali
  presnovkov, ali
  z drugimi zdravstveno določenimi prehranskimi potrebami, pri katerih ne moremo doseči nadzora s prehrano samo s prilagajanjem običajnih živil.
  Živila za posebne zdravstvene namene vključujejo tudi formule za novorojenčke z nizko porodno težo in nedonošenčke, ki morajo tudi biti v skladu z Direktivo 2006/141/ES. [Sprememba 92]

| (ha) | „formula za novorojenčke z nizko porodno težo in nedonošenčke“ pomeni posebej razvito živilo za zadostitev zdravstveno določenim prehranskim potrebam nedonošenčkov ali dojenčkov z nizko porodno težo; [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(ha)

„formula za novorojenčke z nizko porodno težo in nedonošenčke“ pomeni posebej razvito živilo za zadostitev zdravstveno določenim prehranskim potrebam nedonošenčkov ali dojenčkov z nizko porodno težo; [Sprememba 43]

| (hb) | „živila za ljudi s preobčutljivostjo na gluten“ pomenijo živila za posebne prehranske namene, ki so posebej proizvedena, pripravljena ali predelana, da bi zadovoljila posebne prehranske potrebe ljudi, ki so preobčutljivi na gluten; [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(hb)

„živila za ljudi s preobčutljivostjo na gluten“ pomenijo živila za posebne prehranske namene, ki so posebej proizvedena, pripravljena ali predelana, da bi zadovoljila posebne prehranske potrebe ljudi, ki so preobčutljivi na gluten; [Sprememba 44]

| (hc) | „gluten“ pomeni beljakovinsko frakcijo iz pšenice, rži, ječmena, ovsa ali njihovih križanih vrst in derivatov iz beljakovinske frakcije, ki je netopljiva v vodi in 0,5 M raztopini natrijevega klorida; [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(hc)

„gluten“ pomeni beljakovinsko frakcijo iz pšenice, rži, ječmena, ovsa ali njihovih križanih vrst in derivatov iz beljakovinske frakcije, ki je netopljiva v vodi in 0,5 M raztopini natrijevega klorida; [Sprememba 45]

| (hd) | „živila za uporabo v nizkokaloričnih dietah“ in „živila za uporabo v zelo nizkokaloričnih dietah“ pomenijo živila s posebno sestavo, ki ob uporabi v skladu z navodili proizvajalca nadomestijo dnevni vnos hrane.



  Živila za uporabo v zelo nizkokaloričnih dietah vsebujejo med 400 in 800 kcal dnevno.


  Živila za uporabo v nizkokaloričnih dietah vsebujejo med 800 in 1 200 kcal dnevno. [Sprememba 46]

  Živila za posebne zdravstvene namene v smislu točke (h) prvega pododstavka se uvrščajo v eno od naslednjih treh kategorij:









  (i) | živila, ki v celoti pokrivajo prehranske potrebe, s standardno sestavo hranil, ki so lahko, če se uporabljajo v skladu z navodili proizvajalca, edini vir prehrane za osebe, ki so jim namenjena; |
| --- | --- | --- |

(hd)

„živila za uporabo v nizkokaloričnih dietah“ in „živila za uporabo v zelo nizkokaloričnih dietah“ pomenijo živila s posebno sestavo, ki ob uporabi v skladu z navodili proizvajalca nadomestijo dnevni vnos hrane.

(i)

živila, ki v celoti pokrivajo prehranske potrebe, s standardno sestavo hranil, ki so lahko, če se uporabljajo v skladu z navodili proizvajalca, edini vir prehrane za osebe, ki so jim namenjena;

| (ii) | živila, ki v celoti pokrivajo prehranske potrebe, s posebej prilagojeno sestavo hranil, specifično za bolezen, motnjo ali zdravstveno stanje, ki so lahko, če se uporabljajo v skladu z navodili proizvajalca, edini vir prehrane za osebe, ki so jim namenjena; |
| --- | --- |

(ii)

živila, ki v celoti pokrivajo prehranske potrebe, s posebej prilagojeno sestavo hranil, specifično za bolezen, motnjo ali zdravstveno stanje, ki so lahko, če se uporabljajo v skladu z navodili proizvajalca, edini vir prehrane za osebe, ki so jim namenjena;

| (iii) | živila, ki prehranskih potreb ne pokrivajo v celoti, s standardno ali prilagojeno sestavo hranil, specifično za bolezen, motnjo ali zdravstveno stanje, in ki niso primerna za uporabo kot edini vir prehrane. [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(iii)

živila, ki prehranskih potreb ne pokrivajo v celoti, s standardno ali prilagojeno sestavo hranil, specifično za bolezen, motnjo ali zdravstveno stanje, in ki niso primerna za uporabo kot edini vir prehrane. [Sprememba 47]

3.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 15, da po potrebi prilagodi opredelitve pojmov „začetne formule za dojenčke“, „nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke“, „žitne kašice“, „otroške hrane“ in „živil za posebne zdravstvene namene“ ob upoštevanju tehničnega in znanstvenega napredka ter ustreznega razvoja na mednarodni ravni.
  [Sprememba 48]

Poglavje II

Dajanje na trg

Člen 3

Dajanje na trg

1.
     Živila iz člena 1(1) se lahko dajo na trg samo, če so usklajena z določbami te uredbe
  in z zakonodajo Unije na področju živil
  .

2.
     
  Živila iz člena 1(1), ki so uvožena v Unijo z namenom dajanja na trg, so v skladu z veljavnimi predpisi iz zakonodaje Unije na področju živil. Živila iz člena 1(1), ki se izvažajo ali ponovno izvažajo iz Unije z namenom dajanja na trg tretje države, so v skladu z veljavnimi predpisi živilske zakonodaje Unije, razen če posebne okoliščine v državi uvoznici, povezane na primer s podnebnimi ali geografskimi razmerami, upravičujejo drugačno sestavo in pakiranje.

3.
     
  Živila iz člena 1(1) se lahko dajejo na trg samo, če so predpakirana.

4.
     
  Države članice ne smejo omejiti ali prepovedati dajanja na trg živil, ki so v skladu s to uredbo, iz razlogov, povezanih s sestavo, proizvodnjo, predstavitvijo ali označevanjem. [Sprememba 49]

4a.   
  Da bi živilom iz člena 1(1), proizvedenim na podlagi znanstvenega in tehnološkega napredka, omogočili hitro dajanje na trg, lahko Komisija po posvetovanju z Agencijo sprejme delegirane akte v skladu s členom 15, s katerimi za dveletno obdobje odobri dajanje na trg živil iz člena 1(1), ki niso skladna s predpisi o sestavi, kakršno predpisuje ta uredba in delegirani akti, sprejeti v skladu s to uredbo. [Sprememba 50]

Člen 4

Predpakirana živila

Živila iz člena 1(1) se smejo dati na maloprodajni trg samo, če so predpakirana.
  [Sprememba 51]

Člen 5

Prost pretok blaga

Države članice ne smejo omejiti ali prepovedati dajanje na trg živil, ki so v skladu s to uredbo, iz razlogov, povezanih s sestavo, proizvodnjo, predstavitvijo ali označevanjem.
  [Sprememba 52]

Člen 6

Izredni ukrepi

1.   Kadar je očitno, da bodo živila iz člena 1(1) verjetno predstavljala resno tveganje za zdravje ljudi in da takega tveganja ni mogoče na zadovoljiv način obvladati z ukrepi, ki jih sprejmejo zadevne države članice, Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo države članice takoj sprejme kakršne koli ustrezne začasne nujne ukrepe, vključno z ukrepi, ki omejujejo ali prepovedujejo dajanje na trg zadevnih živil, odvisno od resnosti razmer. Navedeni ukrepi se sprejmejo z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 14(2).

2.   V nujnih ustrezno utemeljenih primerih, ki pomenijo resno tveganje za zdravje ljudi ali ga obravnavajo, Komisija sprejme izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, v skladu s postopkom iz člena 14(3).

3.   Kadar država članica uradno obvesti Komisijo o potrebi sprejetja nujnih ukrepov in Komisija ne ukrepa v skladu z odstavkom 1, lahko zadevna država članica na svojem ozemlju sprejme kakršne koli ustrezne začasne nujne ukrepe, ki omejujejo ali prepovedujejo dajanje na trg zadevnih živil, odvisno od resnosti razmer. O tem nemudoma obvesti druge države članice in Komisijo ter navede razloge za svojo odločitev. Komisija sprejme izvedbene akte, ki razširjajo, spreminjajo ali ukinjajo nacionalne začasne nujne ukrepe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 14(2). Države članice lahko svoje nacionalne začasne nujne ukrepe ohranijo do sprejetja izvedbenih aktov iz tega odstavka.

Člen 6a

Previdnostno načelo

Če po oceni razpoložljivih znanstvenih podatkov obstajajo utemeljeni razlogi za zaskrbljenost zaradi morebitnih neželenih učinkov, pri čemer še vedno obstaja znanstvena negotovost, je mogoče sprejeti začasne ukrepe za obvladovanje tveganja, s katerimi se zagotovi visoka raven varstva ranljivih skupin prebivalstva, ki so mu namenjena živila iz člena 1(1). [Sprememba 53]

Člen 6b

Nadzor

Pristojni nacionalni organi zagotovijo uvedbo ustreznega sistema nadzora, ki zagotavlja, da udeleženci na trgu spoštujejo predpise iz te uredbe in ustrezne zdravstvene standarde. [Sprememba 54]

Poglavje III

Zahteve

Oddelek 1

Uvodne določbe

Člen 7

Uvodne določbe

Živila iz člena 1(1) izpolnjujejo vse zahteve zakonodaje Unije, ki se uporabljajo za živila.

2.   Zahteve iz te uredbe imajo prednost pred vsako drugo nasprotujočo si zahtevo zakonodaje Unije, ki se uporablja za živila.
  [Sprememba 55]

Člen 8

Mnenja Agencije

Agencija daje znanstvena mnenja v skladu s členoma 22 in 23 Uredbe (ES) št. 178/2002 za namene uporabe te uredbe.

Člen 8a

Živila za običajno prehrano

Pri označevanju, predstavitvi ali oglaševanju živil za običajno prehrano je prepovedano uporabljati:

| (a) | trditev „posebna prehrana“ bodisi posamezno bodisi v povezavi z drugimi besedami za označevanje navedenih živil; |
| --- | --- |

(a)

trditev „posebna prehrana“ bodisi posamezno bodisi v povezavi z drugimi besedami za označevanje navedenih živil;

| (b) | vse druge oznake ali predstavitve, ki bi lahko dajale vtis, da živilo spada v eno od kategorij iz člena 1(1). [Sprememba 56] |
| --- | --- |

(b)

vse druge oznake ali predstavitve, ki bi lahko dajale vtis, da živilo spada v eno od kategorij iz člena 1(1). [Sprememba 56]

Oddelek 2

Splošne zahteve

Člen 9

Splošne zahteve o sestavi in informacijah

1.   Sestava živil iz člena 1(1) je taka, da lahko zadovolji prehranske potrebe oseb, ki so jim namenjena in so zanje primerna, v skladu s splošno sprejetimi
  strokovno in neodvisno ocenjenimi
  znanstvenimi podatki
  ter zdravniškim mnenjem
  . [Sprememba 57]

2.   Živila iz člena 1(1) ne vsebujejo nobene snovi v taki količini, ki bi ogrozila zdravje oseb, ki jim je namenjena.

3.   Označevanje, predstavljanje in oglaševanje živil iz člena 1(1) ustrezno obvešča potrošnika

  potrošniku zagotavljajo točne, jasne in razumljive podatke
  in ga ne sme zavajati.
  Tem živilom ne pripisujejo lastnosti za preprečevanje, zdravljenje ali ozdravljenje bolezni in ne namigujejo na takšne lastnosti. [Sprememba 58]

3a.
     
  Označba začetnih formul za dojenčke in nadaljevalnih formul ne vsebuje slik dojenčkov ali drugih slik ali besedila, ki bi lahko idealizirali uporabo proizvoda. Lahko pa vsebuje grafične predstavitve za lažje prepoznavanje proizvoda in prikaz načinov priprave. Zato se ustrezno spremeni Direktivo 2006/141/ES. [Sprememba 59]

4.   Kakršne koli koristne informacije ali priporočila v zvezi s kategorijami živil iz
  točk (a), (b), (c) in (ca)
  člena 1(1) lahko razširjajo izključno medicinski, prehranski,

  ali
  farmacevtski in drugi strokovnjaki za nego matere in otroka.
  Dodatne informacije, ki jih končnim potrošnikom posredujejo zdravstveni delavci, so izključno znanstvene narave in dejstva ter ne vsebujejo oglaševanja. [Sprememba 60]

4a.
     
  Nosilec živilske dejavnosti, ki daje na trg živila iz člena 1(1), o tem obvesti pristojni organ države članice, v kateri daje ta živila na trg, tako da ji zagotovi vzorec označevanja za proizvod, s čimer se omogoči učinkovito uradno spremljanje. [Sprememba 61]

4b.
     
  Uporaba pesticidov v kmetijskih proizvodih, namenjenih za proizvodnjo živil iz člena 1(1), se čim bolj omeji, brez poseganja v določbe iz direktiv 2006/125/ES in 2006/141/ES. [Sprememba 62]

4c.
     
  Posebne zahteve o živilih iz člena 1(1), ki omejujejo ali prepovedujejo uporabo nekaterih pesticidov, se redno posodabljajo, pri čemer se posebej osredotoči na pesticide z vsebnostjo aktivnih snovi, varoval ali sinergistov, ki so po Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (27) razvrščeni kot mutageni kategorije 1A ali 1B, karcenogeni kategorije 1A ali 1B, kot strupeni za razmnoževanje kategorije 1A ali 1B, snovi z lastnostmi povzročiteljev endokrinih motenj, ki negativno vplivajo na zdravje človeka, ali aktivne snovi, ki so v skladu s členom 24 Uredbe (ES) št. 1107/2009 odobrene kot „kandidatke za zamenjavo“. [Sprememba 63]

Oddelek 3

Posebne zahteve

Člen 10

Posebne zahteve o sestavi in informacijah

1.   Živila iz člena 1(1) izpolnjujejo zahteve iz člena 7 ter zahteve o sestavi in informacijah iz člena 9.

2.   Na Komisijo se ob upoštevanju splošnih zahtev iz členov 7 in 9,
  posebnih zahtev iz členov 10a in 10b,
  direktiv 2006/141/ES, 2006/125/ES in 1999/21/ES ter tehničnega in znanstvenega napredka
  , predvsem izidov ocen tveganj ter previdnostnega načela iz člena 6a,
  prenese pooblastilo za sprejemanje delegirane uredbe

  delegiranih aktov
  v skladu s členom 15 najpozneje do ... (28) glede na naslednje: [Sprememba 64]

| (a) | posebne zahteve o sestavi živil iz člena 1(1); |
| --- | --- |

(a)

posebne zahteve o sestavi živil iz člena 1(1);

| (b) | posebne zahteve o uporabi pesticidov v kmetijskih proizvodih, namenjenih za proizvodnjo takih živil, ter o ostankih pesticidov v takih živilih; |
| --- | --- |

(b)

posebne zahteve o uporabi pesticidov v kmetijskih proizvodih, namenjenih za proizvodnjo takih živil, ter o ostankih pesticidov v takih živilih;

| (c) | posebne zahteve o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil iz člena 1(1), vključno z odobritvijo prehranskih in zdravstvenih trditev

  ki zajemajo veljavne posebne predpise na tem področju za živila iz člena 1(1)
  ; [Sprememba 66] |
| --- | --- |

(c)

posebne zahteve o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil iz člena 1(1), vključno z odobritvijo prehranskih in zdravstvenih trditev

  ki zajemajo veljavne posebne predpise na tem področju za živila iz člena 1(1)
  ; [Sprememba 66]

| (ca) | zahteve o informacijah, ki jih je treba navesti na priporočilih za ustrezno uporabo živil iz člena 1(1); [Sprememba 67] |
| --- | --- |

(ca)

zahteve o informacijah, ki jih je treba navesti na priporočilih za ustrezno uporabo živil iz člena 1(1); [Sprememba 67]

| (d) | postopek obveščanja za dajanje na trg živil iz člena 1(1), da se olajša učinkovito uradno spremljanje takih živil, na podlagi česar nosilci živilske dejavnosti obvestijo pristojne organe držav članic, v katerih se izdelek trži; |
| --- | --- |

(d)

postopek obveščanja za dajanje na trg živil iz člena 1(1), da se olajša učinkovito uradno spremljanje takih živil, na podlagi česar nosilci živilske dejavnosti obvestijo pristojne organe držav članic, v katerih se izdelek trži;

| (e) | zahteve o promocijskih in trgovinskih praksah v zvezi z začetnimi formulami za dojenčke; |
| --- | --- |

(e)

zahteve o promocijskih in trgovinskih praksah v zvezi z začetnimi formulami za dojenčke;

| (f) | zahteve o informacijah, ki jih je treba zagotoviti v zvezi s prehrano dojenčkov in majhnih otrok, da se zagotovijo primerne informacije o ustreznih prehrambenih navadah; in |
| --- | --- |

(f)

zahteve o informacijah, ki jih je treba zagotoviti v zvezi s prehrano dojenčkov in majhnih otrok, da se zagotovijo primerne informacije o ustreznih prehrambenih navadah; in

| (fa) | zahteva za spremljanje po dajanju na trg živil iz člena 1(1), da se preveri izpolnjevanje posebnih zahtev. [Sprememba 68] |
| --- | --- |

(fa)

zahteva za spremljanje po dajanju na trg živil iz člena 1(1), da se preveri izpolnjevanje posebnih zahtev. [Sprememba 68]

3.   Komisija ob upoštevanju zahtev iz členov 7 in 9
  , posebnih zahtev iz členov 10a in 10b,

  ter ustreznega tehničnega in znanstvenega napredka
  , zlasti izidov novih ocen tveganj, ter previdnostnega načela iz člena 6a
  v skladu s členom 15 posodobi delegirane uredbe

  delegirane akte
  iz odstavka 2 tega člena. [Sprememba 69]

Kadar nova tveganja za zdravje zaradi nujnosti tako zahtevajo, se postopek iz člena 16 uporabi za delegirane akte, ki se sprejmejo v skladu s tem odstavkom.

Člen 10a

Živila za ljudi s preobčutljivostjo na gluten

1.
     
  Za živila za ljudi s preobčutljivostjo na gluten, ki jih sestavlja ali je v njih vsebovana ena ali več sestavin, narejenih iz pšenice, rži, ječmena, ovsa ali njihovih križanih vrst, ki so bile posebej predelane za zmanjšanje glutena, poleg zahtev iz člena 9 velja tudi zahteva, da ne smejo vsebovati količine glutena, ki presega 100 mg/kg v živilu, prodanemu končnemu potrošniku.

2.
     
  Živila za ljudi s preobčutljivostjo na gluten, ki se prodajo končnemu potrošniku, z vsebnostjo glutena, ki:

| — | ne presega 100 mg/kg, lahko vsebujejo navedbo „zelo nizka vsebnost glutena“; |
| --- | --- |

—

ne presega 100 mg/kg, lahko vsebujejo navedbo „zelo nizka vsebnost glutena“;

| — | ne presega 20 mg/kg, lahko vsebujejo navedbo „brez glutena“. |
| --- | --- |

—

ne presega 20 mg/kg, lahko vsebujejo navedbo „brez glutena“.

3.
     
  Živila za ljudi s preobčutljivostjo na gluten izpolnjujejo tudi naslednja merila:

| — | zagotavljajo približno enako količino vitaminov in mineralnih soli kot živila, ki jih nadomeščajo, |
| --- | --- |

—

zagotavljajo približno enako količino vitaminov in mineralnih soli kot živila, ki jih nadomeščajo,

| — | pripravljena so posebej skrbno v skladu z dobro proizvodno prakso, da se prepreči kontaminacija z glutenom, |
| --- | --- |

—

pripravljena so posebej skrbno v skladu z dobro proizvodno prakso, da se prepreči kontaminacija z glutenom,

| — | izraza „nizka vsebnost glutena“ ali „brez glutena“ sta navedena v bližini imena, pod katerim se proizvod trži. [Sprememba 70] |
| --- | --- |

—

izraza „nizka vsebnost glutena“ ali „brez glutena“ sta navedena v bližini imena, pod katerim se proizvod trži. [Sprememba 70]

Člen 10b

Živila za uporabo v nizkokaloričnih dietah in zelo nizkokaloričnih dietah

1.
     
  Živila za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah izpolnjujejo zahteve o sestavi iz Priloge II k tej uredbi.

2.
     
  Vse posamezne sestavine živil za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah so pri prodaji pakirane v isti embalaži.

3.
     
  Ime, pod katerim se prodaja živilo za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah, je:

| (a) | za živila za uporabo v zelo nizkokaloričnih dietah:



  „Popolni prehranski nadomestek, ki se uporablja v zelo nizkokaloričnih dietah“; |
| --- | --- |

(a)

za živila za uporabo v zelo nizkokaloričnih dietah:

| (b) | za živila za uporabo v nizkokaloričnih dietah:



  „Popolni prehranski nadomestek, ki se uporablja v nizkokaloričnih dietah“. |
| --- | --- |

(b)

za živila za uporabo v nizkokaloričnih dietah:

4.
     
  Oznake živil za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah, poleg podrobnosti iz Poglavja IV Uredbe (EU) št. 1169/2011 vsebujejo tudi naslednje obvezne podatke:

| (a) | vrednost razpoložljive energije, izražene v kJ in kcal, ter vsebnost beljakovin, ogljikovih hidratov in maščob, izraženih v številčni obliki na določeno količino izdelka, pripravljenega za uporabo, kakršna se predlaga za uživanje; |
| --- | --- |

(a)

vrednost razpoložljive energije, izražene v kJ in kcal, ter vsebnost beljakovin, ogljikovih hidratov in maščob, izraženih v številčni obliki na določeno količino izdelka, pripravljenega za uporabo, kakršna se predlaga za uživanje;

| (b) | povprečno količino vsake mineralne snovi in vsakega vitamina, za katere so najmanjše potrebne količine določene v odstavku 5 Priloge II, izražene v številčni obliki na določeno količino izdelka, pripravljenega za uporabo, kakršna se predlaga za uživanje; |
| --- | --- |

(b)

povprečno količino vsake mineralne snovi in vsakega vitamina, za katere so najmanjše potrebne količine določene v odstavku 5 Priloge II, izražene v številčni obliki na določeno količino izdelka, pripravljenega za uporabo, kakršna se predlaga za uživanje;

| (c) | po potrebi navodila za ustrezno pripravo in izjavo glede pomembnosti upoštevanja teh navodil; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi navodila za ustrezno pripravo in izjavo glede pomembnosti upoštevanja teh navodil;

| (d) | izjavo, da ima lahko živilo odvajalen učinek, če ob uporabi po navodilih proizvajalca presega dnevni vnos poliolov 20 g; |
| --- | --- |

(d)

izjavo, da ima lahko živilo odvajalen učinek, če ob uporabi po navodilih proizvajalca presega dnevni vnos poliolov 20 g;

| (e) | izjavo o pomenu zadostne količine dnevno zaužite tekočine; |
| --- | --- |

(e)

izjavo o pomenu zadostne količine dnevno zaužite tekočine;

| (f) | izjavo, da izdelek zagotavlja zadostne dnevne količine osnovnih hranil; |
| --- | --- |

(f)

izjavo, da izdelek zagotavlja zadostne dnevne količine osnovnih hranil;

| (g) | izjavo, da se brez zdravniškega nasveta izdelek ne sme uporabljati več kakor tri tedne; |
| --- | --- |

(g)

izjavo, da se brez zdravniškega nasveta izdelek ne sme uporabljati več kakor tri tedne;

5.
     
  Označevanje, oglaševanje in predstavitev zadevnih živil za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah ne sme navajati stopnje ali količine izgubljene telesne teže kot možno posledico njihove uporabe. [Sprememba 71]

Člen 10c

Dostop MSP do notranjega trga

Komisija v tesnem sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi in Agencijo zagotovi ustrezne smernice in tehnična navodila, ki bodo podjetjem, zlasti MSP, v pomoč pri ravnanju v skladu s to uredbo ter pripravi in oddaji vloge za znanstveno presojo. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 15 z namenom sprejemanja teh smernic. [Sprememba 72]

Poglavje IV

Seznam dovoljenih snovi

Člen 11

Seznam

  Oblikovanje seznama
  dovoljenih snovi Unije

1.   
  Komisija ob upoštevanju direktiv 2006/141/ES in 2006/125/ES ter Uredbe (ES) št. 953/2009 najpozneje do ... (29) sprejme delegirane akte v skladu s členom 15, da bi v Prilogo I vključila seznam vitaminov, mineralov in drugih snovi, ki se lahko dodajo posameznim kategorijam živil iz člena 1(1)

1.

  2.
     Vitamine, minerale, aminokisline in druge snovi je mogoče dodati živilom iz člena 1(1), če take snovi izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | na podlagi
  vsesplošno sprejetih in strokovno pregledanih
  razpoložljivih znanstvenih dokazov ne ogrožajo zdravja potrošnika ter |
| --- | --- |

(a)

na podlagi
  vsesplošno sprejetih in strokovno pregledanih
  razpoložljivih znanstvenih dokazov ne ogrožajo zdravja potrošnika ter

| (b) | so na voljo v takšni obliki, da jih človeško telo lahko uporabi; |
| --- | --- |

(b)

so na voljo v takšni obliki, da jih človeško telo lahko uporabi;

| (ba) | so primerne za predvidene prehranske namene; in |
| --- | --- |

(ba)

so primerne za predvidene prehranske namene; in

| (bb) | imajo na podlagi vsesplošno sprejetih znanstvenih dokazov hranilni ali fiziološki učinek. |
| --- | --- |

(bb)

imajo na podlagi vsesplošno sprejetih znanstvenih dokazov hranilni ali fiziološki učinek.

2.   Komisija z izvedbenimi uredbami najpozneje [dve leti po začetku veljavnosti te uredbe] vzpostavi in nato posodablja seznam dovoljenih snovi Unije, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1. Vnos snovi na seznam Unije vključuje specifikacijo snovi ter po potrebi podroben opis pogojev uporabe in merila čistosti, ki se zanjo uporabljajo. Navedene izvedbene uredbe se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 14(2). V izredno nujnih ustrezno utemeljenih primerih novih tveganj za zdravje Komisija sprejme izvedbene akte s takojšnjo veljavnostjo za posodobitev seznama Unije v skladu s členom 14(3).

2a.
     
  Za snovi iz odstavka 2, ki so namensko proizvedeni nanomateriali, veljajo naslednji dodatni pogoji:

| (a) | pogoj iz točke (a) odstavka 2 se dokaže na podlagi ustreznih testnih metod ter |
| --- | --- |

(a)

pogoj iz točke (a) odstavka 2 se dokaže na podlagi ustreznih testnih metod ter

| (b) | dokaže se njihova hranilna vrednost in primernost za osebe, ki so jim namenjene. [Sprememba 87] |
| --- | --- |

(b)

dokaže se njihova hranilna vrednost in primernost za osebe, ki so jim namenjene. [Sprememba 87]

Člen 11a

Posodabljanje seznama dovoljenih snovi

3.

  1.
     Vnos
  novih
  snovi na seznam Unije iz odstavka 2

  v Prilogo I
  se lahko začne na pobudo Komisije ali zaradi predložene vloge. Vloge lahko predloži država članica ali zainteresirana stran, ki lahko zastopa tudi več zainteresiranih strani (v nadaljnjem besedilu:„vlagatelj“). Vloge se pošljejo Komisiji v skladu z odstavkom 4.

1a.
     
  Vlagatelj pošlje vlogo v skladu z odstavkom 2 Komisiji. Komisija v roku 14 dni po prejemu pisno potrdi prejem.

4.

  2.
     Vloga vključuje:

| (a) | ime in naslov vlagatelja; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov vlagatelja;

| (b) | ime in jasen opis snovi; |
| --- | --- |

(b)

ime in jasen opis snovi;

| (c) | sestavo snovi; |
| --- | --- |

(c)

sestavo snovi;

| (d) | predlagano uporabo snovi in pogoje te uporabe; |
| --- | --- |

(d)

predlagano uporabo snovi in pogoje te uporabe;

| (e) | sistematični pregled znanstvenih podatkov in ustreznih
  strokovno pregledanih
  študij, izvedenih v skladu s splošno sprejetimi navodili znanstvenikov o zasnovi in izvedbi takih študij; |
| --- | --- |

(e)

sistematični pregled znanstvenih podatkov in ustreznih
  strokovno pregledanih
  študij, izvedenih v skladu s splošno sprejetimi navodili znanstvenikov o zasnovi in izvedbi takih študij;

| (f) | znanstvene dokaze, ki prikazujejo količino snovi, ki ne ogroža zdravja oseb, ki jim je namenjena, ter njeno primernost za nameravane uporabe; |
| --- | --- |

(f)

znanstvene dokaze, ki prikazujejo količino snovi, ki ne ogroža zdravja oseb, ki jim je namenjena, ter njeno primernost za nameravane uporabe;

| (g) | znanstvene dokaze, ki kažejo, da je snov na voljo v takšni obliki, da jo človeško telo lahko uporabi
  , in da ima hranilni ali fiziološki učinek
  ; |
| --- | --- |

(g)

znanstvene dokaze, ki kažejo, da je snov na voljo v takšni obliki, da jo človeško telo lahko uporabi
  , in da ima hranilni ali fiziološki učinek
  ;

| (h) | povzetek vsebine zahtevka. |
| --- | --- |

(h)

povzetek vsebine zahtevka.

5.

  3.
     Kadar je snov že vključena na seznam Unije

  v Prilogo I
  in se proizvodne metode znatno spremenijo ali se velikost delcev spremeni, na primer zaradi nanotehnologije, se snov, pripravljena po navedenih novih metodah
  ali s spremembo velikosti delcev
  , šteje za drugačno snov in je treba seznam Unije ustrezno spremeniti, preden jo je mogoče dati na trg Unije.
  Za njeno vključitev v Prilogo I se zahteva podaja ločene vloge.

4.
     
  Če snov v Prilogi I ne izpolnjuje več pogojev iz člena 11(2) in (2a), se Komisija odloči, da jo odstrani iz Priloge I.

5.
     
  Pri vnosu snovi v Prilogo I se navede:

| — | specifikacija snovi, |
| --- | --- |

—

specifikacija snovi,

| — | po potrebi specifikacija pogojev uporabe in |
| --- | --- |

—

po potrebi specifikacija pogojev uporabe in

| — | po potrebi specifikacija veljavnih meril čistosti. |
| --- | --- |

—

po potrebi specifikacija veljavnih meril čistosti.

6.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 15 za posodabljanje Priloge I. Kadar v primeru novih tveganj za zdravje tako zahtevajo izredno nujni razlogi, se za delegirane akte, ki se sprejmejo v skladu s tem odstavkom, uporabi postopek iz člena 16. [Sprememba 88]

Člen 12

Zaupne informacije v zvezi z vlogami

1.   Med informacijami, ki se zagotovijo v vlogi iz člena 11, se kot zaupne lahko obravnavajo informacije, katerih razkritje bi lahko znatno škodovalo konkurenčnemu položaju vlagatelja.

2.   Kot zaupne se v nobenem primeru ne obravnavajo naslednje informacije:

| (i) | ime in naslov vlagatelja; |
| --- | --- |

(i)

ime in naslov vlagatelja;

| (ii) | ime in opis snovi; |
| --- | --- |

(ii)

ime in opis snovi;

| (iii) | utemeljitev uporabe snovi v določenih živilih ali na njih; |
| --- | --- |

(iii)

utemeljitev uporabe snovi v določenih živilih ali na njih;

| (iv) | informacije, ki so pomembne za oceno varnosti snovi; |
| --- | --- |

(iv)

informacije, ki so pomembne za oceno varnosti snovi;

| (v) | analitične metode, ki jih je morebiti uporabil vlagatelj; |
| --- | --- |

(v)

analitične metode, ki jih je morebiti uporabil vlagatelj;

| (va) | katere koli znanstvene podatke, pridobljene na podlagi testiranja za oceno varnosti snovi. [Sprememba 75] |
| --- | --- |

(va)

katere koli znanstvene podatke, pridobljene na podlagi testiranja za oceno varnosti snovi. [Sprememba 75]

3.   Vlagatelji navedejo, za katere informacije, ki so jih zagotovili, želijo zaupno obravnavo. V takih primerih mora biti podana preverljiva utemeljitev.

4.   Komisija se po posvetu z vlagatelji odloči, katere informacije lahko ostanejo zaupne in o tem ustrezno obvesti vlagatelje in države članice.

5.   Potem ko so vlagatelji seznanjeni s stališčem Komisije, lahko v treh tednih umaknejo svojo vlogo, da ohranijo zaupnost navedenih podatkov. Zaupnost je zagotovljena, dokler ta rok ne poteče.

Poglavje V

Zaupnost

Člen 13

Splošna klavzula o

  preglednosti in

  zaupnosti

Komisija, Agencija in države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (30)

  zagotavljajo čim širši dostop do dokumentov ter predvsem državljanom pomagajo pri vlogi zahtev za dostop do dokumentov ter jih obveščajo o postopkih vloge. S primernimi ukrepi
  zagotovijo ustrezno zaupnost informacij, ki jih prejmejo v skladu s to uredbo, razen informacij, ki morajo biti objavljene, če tako zahtevajo okoliščine, zaradi varovanja zdravja ljudi, zdravja živali ali okolja. [Sprememba 76]

Poglavje VI

Postopkovne določbe

Člen 14

Odbor

1.   Komisiji pomaga Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za izdajo mnenja za to odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 Uredbe.

Člen 15

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  iz člena 2(3) in člena 10 te uredbe

  členov 3(4a), 10(2) in (3), 10c, 11(1) in 11a(6)
  se prenese za nedoločen čas od (*) [(*) Datum začetka veljavnosti temeljnega zakonodajnega akta ali kateri koli drug datum, ki ga določi zakonodajalec.]

  na Komisijo
  za
  obdobje petih let od ... (31)

  .
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 77]

3.   Pooblastilo iz člena 2(3) in člena 10

  členov 3(4a), 10(2) in (3), 10c, 11(1) ter 11a(6)
  lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. [Sprememba 78]

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s člena 2(3) in člena 10

  členi 3(4a), 10(2) in (3), 10c, 11(1) ter 11a(6)
  , začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 79]

Člen 16

Nujni postopek

1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 15. V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.

Poglavje VII

Končne določbe

Člen 16a

Živila za ljudi s preobčutljivostjo na laktozo

Komisija do ... (32) predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, po potrebi z zakonodajnim predlogom, v katerem pojasni status navedb „brez laktoze“ in „zelo nizka vsebnost laktoze“ v splošni živilski zakonodaji. [Sprememba 80]

Člen 16b

Mleko za majhne otroke

Komisija do ... (32) po posvetovanju z Agencijo Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni potrebo po posebnih določbah o sestavi in označevanju mleka za majhne otroke. V tem poročilu preuči prehranske potrebe, prehranjevalne vzorce, vnos hranilnih snovi in raven izpostavljenosti teh majhnih otrok onesnaževalom in pesticidom. Preuči tudi, ali ima to mleko v primerjavi z običajno prehrano otroka ob uvajanju hrane dodane prehranske koristi. Komisija ob upoštevanju ugotovitev tega poročila:

| (a) | sklene, da posebne določbe glede sestave in označevanja mleka za majhne otroke niso potrebne, ali |
| --- | --- |

(a)

sklene, da posebne določbe glede sestave in označevanja mleka za majhne otroke niso potrebne, ali

| (b) | v skladu z rednim zakonodajnim postopkom in na podlagi člena 114 PDEU predloži zakonodajni predlog, če je potrebno. |
| --- | --- |

(b)

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom in na podlagi člena 114 PDEU predloži zakonodajni predlog, če je potrebno.

Mleko za majhne otroke pred pripravo poročila Komisije iz prvega odstavka še naprej spada v področje uporabe ustrezne zakonodaje Unije, na primer uredb (ES) št. 178/2002, (ES) št. 1925/2006 in (ES) št. 1924/2006. [Sprememba 81]

Člen 17

Razveljavitev

1.   Direktivi 92/52/EGS in 2009/39/ES se razveljavita od ... (33). Sklicevanja na razveljavljene akte se štejejo kot sklicevanja na to uredbo.

2.   Direktiva 96/8/ES in Uredba (ES) št. 41/2009 se razveljavita od ... (33).

Člen 18

Prehodni ukrepi

Živila, ki niso v skladu s to uredbo, vendar so v skladu z direktivama 2009/39/ES in 96/8/ES, uredbama (ES) št. 41/2009 in (ES) št. 953/2009 ter so označena pred ... (34), se lahko tržijo še po navedenem datumu do prodaje zalog.

Člen 19

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od ... (35).

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 24, 28.1.2012, str. 119.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14 junija 2012.

2

(3)  UL L 124, 20.5.2009, str. 21.

3

(4)  

  UL L 183, 12.7.2002, str. 51.

4

UL L 183, 12.7.2002, str. 51.

(5)  

  UL L 404, 30.12.2006, str. 9.

5

UL L 404, 30.12.2006, str. 9.

(6)  

  UL L 404, 30.12.2006, str.2 6.

6

UL L 404, 30.12.2006, str.2 6.

(7)  

  UL L 304, 22.11.2011, str. 18.

7

UL L 304, 22.11.2011, str. 18.

(8)  UL L 401, 30.12.2006, str. 1.

8

(9)  UL L 339, 6.12.2006, str. 16.

9

(10)  UL L 55, 6.3.1996, str. 22.

10

(11)  UL L 91, 7.4.1999, str. 29.

11

(12)  UL L 16, 21.1.2009, str. 3.

12

(13)  UL L 179, 1.7.1992, str. 129.

13

(14)  

  UL C 172, 8.7.1992, str. 1.

14

UL C 172, 8.7.1992, str. 1.

(15)  COM (2008) 392 Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o živilih, namenjenih osebam z motnjami v presnovi ogljikovih hidratov (diabetesom), Bruselj, 26.6.2008.

15

COM (2008) 392 Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o živilih, namenjenih osebam z motnjami v presnovi ogljikovih hidratov (diabetesom), Bruselj, 26.6.2008.

(16)  
  COM(2008)0392.

16

COM(2008)0392.

(17)  Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju člena 9 Direktive Sveta 89/398/EGS o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na živila za posebne prehranske namene, COM(2008)0393 z dne 27.6.2008.

17

(18)  Analiza ekonomskega, socialnega in okoljskega učinka možnosti politike za revizijo okvirne direktive o dietetičnih živilih – poročilo o študiji Agra CEAS Consulting z dne 29.4.2009.

18

(19)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

19

(20)  

  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

20

UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

(21)  

  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

21

UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

(22)  
  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

22

UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(23)  

  UL L 269, 14.10.2009, str. 9.

23

UL L 269, 14.10.2009, str. 9.

(24)  
  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

24

UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(25)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

25

(26)  

  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

26

UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

(27)  

  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

27

UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

(28)  Dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

28

(29)  Dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

29

(30)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

30

(31)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

31

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(32)  
  Eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

32

Eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

(33)  Prvi dan v mesecu dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

33

(34)  Dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

34

(35)  Prvi dan v mesecu dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

35

---

Četrtek, 14. junij 2012Priloga I

Seznam dovoljenih snovi [Sprememba 89]

---

Četrtek, 14. junij 2012Priloga II

Zahteve o sestavi živil za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah

Specifikacije se nanašajo na živila za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah, ki se dajejo na trg kot pripravljena za uporabo ali se jih pripravi po navodilih proizvajalca.

1.
     
  Energija

| 1.1. | Najmanjša vsebnost energije v živilih za uporabo v zelo nizkokaloričnih dietah za celotni dnevni obrok je 1 680 kJ (400 kcal), največja pa 3 360 kJ (800 kcal). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Najmanjša vsebnost energije v živilih za uporabo v nizkokaloričnih dietah za celotni dnevni obrok je 3 360 kJ (800 kcal), največja pa 5 040 kJ (1 200 kcal). |
| --- | --- |

1.2.

2.
     
  Beljakovine

| 2.1. | Beljakovine v živilih za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah zagotavljajo najmanj 25 % in največ 50 % skupne energije živila. Vsebnost beljakovin v teh živilih ne presega 125 g. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Točka 2.1 se nanaša na kemijski indeks beljakovine, ki je enak indeksu referenčne beljakovine Organizacije združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Svetovne zdravstvene organizacije (1985) iz tabele 2. Če je kemijski indeks manjši od 100 % referenčne beljakovine, se najmanjše vsebnosti beljakovin ustrezno povečajo. V vsakem primeru je kemijski indeks beljakovine najmanj enak 80 % indeksa referenčne beljakovine. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | „Kemijski indeks“ pomeni najmanjša razmerja med količino vsake esencialne aminokisline preskusne beljakovine in količino vsake ustrezne aminokisline pri referenčni beljakovini. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V vseh primerih je dodajanje aminokislin dovoljeno samo z namenom izboljšanja prehranske vrednosti beljakovin in samo v količinah, ki so potrebne za ta namen. |
| --- | --- |

2.4.

3.
     
  Maščobe

| 3.1. | Energija, ki izvira iz maščobe, ne presega 30 % skupne razpoložljive energije živila. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Najmanjša vsebnost linoleinske kisline (v obliki gliceridov) je 4,5 g. |
| --- | --- |

3.2.

4.
     
  Prehranska vlaknina

Najmanjša vsebnost prehranske vlaknine v živilih za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah za celotni dnevni obrok je 10 g, največja pa 30 g.

5.
     
  Vitamini in minerali

Živila za uporabo v nizkokaloričnih in zelo nizkokaloričnih dietah v celotnem dnevnem vnosu zagotavljajo najmanj 100-odstotno količino vitaminov in mineralov iz tabele 1.

Tabela 1

| Vitamin A | (μ RE) | 700 |
| --- | --- | --- |
| Vitamin D | (μ) | 5 |
| Vitamin E | (mg-TE) | 10 |
| Vitamin C | (mg) | 45 |
| Tiamin | (mg) | 1,1 |
| Riboflavin | (mg) | 1,6 |
| Niacin | (mg-NE) | 18 |
| Vitamin B6 | (mg) | 1,5 |
| Folat | (μ) | 200 |
| Vitamin B12 | (μ) | 1,4 |
| Biotin | (μ) | 15 |
| Pantotenska kislina | (mg) | 3 |
| Kalcij | (mg) | 700 |
| Fosfor | (mg) | 550 |
| Kalij | (mg) | 3 100 |
| Železo | (mg) | 16 |
| Cink | (mg) | 9,5 |
| Baker | (mg) | 1,1 |
| Jod | (μ) | 130 |
| Selen | (μ) | 55 |
| Natrij | (mg) | 575 |
| Magnezij | (mg) | 150 |
| Mangan | (mg) | 1 |

Vitamin A

(μ RE)

700

Vitamin D

(μ)

5

Vitamin E

(mg-TE)

10

Vitamin C

(mg)

45

Tiamin

(mg)

1,1

Riboflavin

(mg)

1,6

Niacin

(mg-NE)

18

Vitamin B6

(mg)

1,5

Folat

(μ)

200

Vitamin B12

(μ)

1,4

Biotin

(μ)

15

Pantotenska kislina

(mg)

3

Kalcij

(mg)

700

Fosfor

(mg)

550

Kalij

(mg)

3 100

Železo

(mg)

16

Cink

(mg)

9,5

Baker

(mg)

1,1

Jod

(μ)

130

Selen

(μ)

55

Natrij

(mg)

575

Magnezij

(mg)

150

Mangan

(mg)

1

Tabela 2

VZOREC ZAHTEV ZA AMINOKISLINE (1)

| | g/100 g beljakovin |
| --- | --- |
| Cistin + metionin | 1,7 |
| Histidin | 1,6 |
| Izoleucin | 1,3 |
| Leucin | 1,9 |
| Lizin | 1,6 |
| Fenilalanin + tirozin | 1,9 |
| Treonin | 0,9 |
| Triptofan | 0,5 |
| Valin | 1,3 |

g/100 g beljakovin

Cistin + metionin

1,7

Histidin

1,6

Izoleucin

1,3

Leucin

1,9

Lizin

1,6

Fenilalanin + tirozin

1,9

Treonin

0,9

Triptofan

0,5

Valin

1,3

[Sprememba 82]

---

(1)  
  Svetovna zdravstvena organizacija. Zahteve po vnosu energije in beljakovin. Poročilo s skupnega srečanja Organizacije združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Svetovne zdravstvene organizacije in Univerze Združenih narodov. Ženeva: Svetovna zdravstvena organizacija, 1985. (WHO Technical Report Series, 724).

---