# Euroopa Liidu C 335/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.335.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 335 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide16. november 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.335.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 335

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide16. november 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 335/01 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2013/C 335/01

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 335/02 | Euro vahetuskurss | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2013/C 335/02

Euro vahetuskurss

6

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 335/03 | Konkursikutse – COMM-C2/01/13 – Struktuuritoetused Euroopa poliitika uurimise organisatsioonidele (eksperdiorganisatsioonid) ja Euroopa tasandi kodanikuühiskonna organisatsioonidele – Programm Kodanike Euroopa (2014–2020) | 7 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 335/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7082 – EVO/PKO/eService JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 15 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 335/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 16 |
| 2013/C 335/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 22 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 335/03

Konkursikutse – COMM-C2/01/13 – Struktuuritoetused Euroopa poliitika uurimise organisatsioonidele (eksperdiorganisatsioonid) ja Euroopa tasandi kodanikuühiskonna organisatsioonidele – Programm Kodanike Euroopa (2014–2020)

7

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 335/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7082 – EVO/PKO/eService JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

15

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2013/C 335/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

16

2013/C 335/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 16.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 335/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 335/1

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 335/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 2.10.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.32225 (11/NN) |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | Noord-Brabant | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Bedrijfsverplaatsing Nedalco |
| Õiguslik alus | Koopovereenkomst, gesloten tussen Koninklijke Nedalco BV, Nedalco International BV, enerzijds, de Gemeente Bergen op Zoom, anderzijds (zie BIJLAGE 14) |
| Meetme liik | Erakorraline abi | Nedalco |
| Eesmärk | Muu |
| Abi vorm | Muu – ühekordne üleviimishüvitis |
| Eelarve | Üldeelarve: 70 000 000 EUR |
| Abi osatähtsus | % – meede ei kujuta endast abi |
| Kestus | Alates 12.2.2010 |
| Majandusharud | Muude orgaaniliste põhikemikaalide tootmine |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Gemeente Bergen op Zoom |
| Jacob Obrechtlaan 4 |
| 4611 AR Bergen op Zoom |
| NEDERLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

2.10.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.32225 (11/NN)

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

Noord-Brabant

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Bedrijfsverplaatsing Nedalco

Õiguslik alus

Koopovereenkomst, gesloten tussen Koninklijke Nedalco BV, Nedalco International BV, enerzijds, de Gemeente Bergen op Zoom, anderzijds (zie BIJLAGE 14)

Meetme liik

Erakorraline abi

Nedalco

Eesmärk

Muu

Abi vorm

Muu – ühekordne üleviimishüvitis

Eelarve

Üldeelarve: 70 000 000 EUR

Abi osatähtsus

% – meede ei kujuta endast abi

Kestus

Alates 12.2.2010

Majandusharud

Muude orgaaniliste põhikemikaalide tootmine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Gemeente Bergen op Zoom

Jacob Obrechtlaan 4

4611 AR Bergen op Zoom

NEDERLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 25.7.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.36188 (13/N) |
| Liikmesriik | Belgia |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Besluit van de Vlaamse Regering houdende subsidiëring van incubatoren |
| Õiguslik alus | Besluit van de Vlaamse Regering houdende subsidiëring van incubatoren |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Innovatsioon, teadus- ja arendustegevus |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | | Üldeelarve: 6 EUR (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

25.7.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.36188 (13/N)

Liikmesriik

Belgia

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Besluit van de Vlaamse Regering houdende subsidiëring van incubatoren

Õiguslik alus

Besluit van de Vlaamse Regering houdende subsidiëring van incubatoren

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Innovatsioon, teadus- ja arendustegevus

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 6 EUR (miljonites)

| | Aastaeelarve: 1 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 1 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

1.9.2013–30.8.2019

Majandusharud

Kõik abikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Vlaamse Overheid |
| --- |
| Agentschap Ondernemen |
| Koning Albert II laan 35, bus 12 |
| 1030 Brussel |
| BELGIË |

Vlaamse Overheid

Agentschap Ondernemen

Koning Albert II laan 35, bus 12

1030 Brussel

BELGIË

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 11.6.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.36493 (13/N) |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Saarland | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | EFI-Programm — Saarland |
| Õiguslik alus | Richtlinien für die Förderung von Entwicklung, Forschung und Innovation im Saarland — EFI-Programm |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Teadus- ja arendustegevus, innovatsioon |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Üldeelarve: 18,6 EUR (miljonites) |
| Abi osatähtsus | 100 % |
| Kestus | 1.1.2009–31.12.2015 |
| Majandusharud | Kõik abikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Staatskanzlei des Saarlandes |
| Am Ludwigsplatz 14 |
| 66117 Saarbrücken |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

11.6.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.36493 (13/N)

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Saarland

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

EFI-Programm — Saarland

Õiguslik alus

Richtlinien für die Förderung von Entwicklung, Forschung und Innovation im Saarland — EFI-Programm

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Teadus- ja arendustegevus, innovatsioon

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 18,6 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

1.1.2009–31.12.2015

Majandusharud

Kõik abikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Staatskanzlei des Saarlandes

Am Ludwigsplatz 14

66117 Saarbrücken

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.8.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.36503 (13/N) |
| Liikmesriik | Rootsi |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Statligt stöd vid korttidsarbete |
| Õiguslik alus | Förslag till lag om stöd vid korttidsarbete |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Aastaeelarve: 4 700 000 000 SEK |
| Abi osatähtsus | % – meede ei kujuta endast abi |
| Kestus | 1.1.2014–31.12.2019 |
| Majandusharud | Kõik abikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Skatteverket |
| SE-106 61 Stockholm |
| SVERIGE |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.8.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.36503 (13/N)

Liikmesriik

Rootsi

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Statligt stöd vid korttidsarbete

Õiguslik alus

Förslag till lag om stöd vid korttidsarbete

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Aastaeelarve: 4 700 000 000 SEK

Abi osatähtsus

% – meede ei kujuta endast abi

Kestus

1.1.2014–31.12.2019

Majandusharud

Kõik abikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Skatteverket

SE-106 61 Stockholm

SVERIGE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 18.9.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.36953 (13/N) |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Andalucia | Artikli 107 lõike 3 punkt a |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Port Authority of Bahía de Cádiz |
| Õiguslik alus | Reglamento (CE) no 1083/2006 del Consejo de 11 de julio de 2006 |
| Meetme liik | Erakorraline abi | Autoridad Portuaria de la Bahía de Cádiz |
| Eesmärk | Üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimine |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Üldeelarve: 60,06 EUR (miljonites) |
| Abi osatähtsus | 50,7 % |
| Kestus | — |
| Majandusharud | Kaubavedu merel ja rannavetes |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerio de Hacienda y Administraciones Publicas, DG Fondos Comunitarios |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| Madrid |
| ESPAÑA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

18.9.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.36953 (13/N)

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Andalucia

Artikli 107 lõike 3 punkt a

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Port Authority of Bahía de Cádiz

Õiguslik alus

Reglamento (CE) no 1083/2006 del Consejo de 11 de julio de 2006

Meetme liik

Erakorraline abi

Autoridad Portuaria de la Bahía de Cádiz

Eesmärk

Üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimine

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 60,06 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

50,7 %

Kestus

—

Majandusharud

Kaubavedu merel ja rannavetes

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerio de Hacienda y Administraciones Publicas, DG Fondos Comunitarios

Paseo de la Castellana, 162

Madrid

ESPAÑA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 16.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 335/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 335/6

---

Euro vahetuskurss (1)

15. november 2013

2013/C 335/02

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3460 |
| JPY | Jaapani jeen | 134,99 |
| DKK | Taani kroon | 7,4588 |
| GBP | Inglise nael | 0,83770 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9438 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2346 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,2535 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,155 |
| HUF | Ungari forint | 298,41 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7025 |
| PLN | Poola zlott | 4,1829 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4513 |
| TRY | Türgi liir | 2,7443 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4422 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4085 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,4363 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6216 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6791 |
| KRW | Korea vonn | 1 431,79 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,7085 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,2005 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6315 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 640,52 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,3103 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,623 |
| RUB | Vene rubla | 43,9833 |
| THB | Tai baat | 42,527 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,1146 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,4647 |
| INR | India ruupia | 84,9600 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3460

JPY

Jaapani jeen

134,99

DKK

Taani kroon

7,4588

GBP

Inglise nael

0,83770

SEK

Rootsi kroon

8,9438

CHF

Šveitsi frank

1,2346

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,2535

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,155

HUF

Ungari forint

298,41

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7025

PLN

Poola zlott

4,1829

RON

Rumeenia leu

4,4513

TRY

Türgi liir

2,7443

AUD

Austraalia dollar

1,4422

CAD

Kanada dollar

1,4085

HKD

Hongkongi dollar

10,4363

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6216

SGD

Singapuri dollar

1,6791

KRW

Korea vonn

1 431,79

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,7085

CNY

Hiina jüaan

8,2005

HRK

Horvaatia kuna

7,6315

IDR

Indoneesia ruupia

15 640,52

MYR

Malaisia ringit

4,3103

PHP

Filipiini peeso

58,623

RUB

Vene rubla

43,9833

THB

Tai baat

42,527

BRL

Brasiilia reaal

3,1146

MXN

Mehhiko peeso

17,4647

INR

India ruupia

84,9600

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 16.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 335/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 335/7

---

Konkursikutse – COMM-C2/01/13

Struktuuritoetused Euroopa poliitika uurimise organisatsioonidele (eksperdiorganisatsioonid) ja Euroopa tasandi kodanikuühiskonna organisatsioonidele – Programm „Kodanike Euroopa” (2014–2020)

2013/C 335/03

HOIATUS

Käesoleva konkursikutse rakendamise eeldus on, et

| — | seadusandja võtab lõplikult ja suuremaid muudatusi tegemata vastu määruse, millega luuakse programm „Kodanike Euroopa” (2014–2020) (edaspidi „programm”); |
| --- | --- |

—

seadusandja võtab lõplikult ja suuremaid muudatusi tegemata vastu määruse, millega luuakse programm „Kodanike Euroopa” (2014–2020) (edaspidi „programm”);

| — | programmi „Kodanike Euroopa” loomist käsitleva määrusega asutatud komitee seisukoht on toetav või ta ei ole konkursikutse vastu; |
| --- | --- |

—

programmi „Kodanike Euroopa” loomist käsitleva määrusega asutatud komitee seisukoht on toetav või ta ei ole konkursikutse vastu;

| — | 2014. aasta eelarveprojektis ette nähtud assigneeringud on kättesaadavad pärast seda, kui eelarvepädevad institutsioonid on 2014. aasta eelarve vastu võtnud, või nagu ette nähtud ajutiste kaheteistkümnendike süsteemis. |
| --- | --- |

—

2014. aasta eelarveprojektis ette nähtud assigneeringud on kättesaadavad pärast seda, kui eelarvepädevad institutsioonid on 2014. aasta eelarve vastu võtnud, või nagu ette nähtud ajutiste kaheteistkümnendike süsteemis.

Programm on käesoleva konkursikutse õiguslik alus.

1.   EESMÄRGID

1.1.   Programmi üldeesmärgid

Laiem eesmärk on tuua Euroopa Liit kodanikele lähemale ja selle raames on programmi üldeesmärk

| — | aidata kaasa kodanike arusaamisele liidust, selle ajaloost ja mitmekesisusest; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa kodanike arusaamisele liidust, selle ajaloost ja mitmekesisusest;

| — | edendada liidu kodakondsust ja parandada demokraatliku kodanikuosaluse tingimusi liidu tasandil. |
| --- | --- |

—

edendada liidu kodakondsust ja parandada demokraatliku kodanikuosaluse tingimusi liidu tasandil.

1.2.   Programmi erieesmärgid

Programmi erieesmärgid on järgmised:

| — | suurendada teadlikkust ajaloolisest mälust, ühisest ajaloost ja ühistest väärtustest ning liidu eesmärgist, milleks on rahu, liidu väärtuste ja rahvaste hüvangu edendamine arutelude, mõttetöö ja kontaktideloomise elavdamise kaudu; |
| --- | --- |

—

suurendada teadlikkust ajaloolisest mälust, ühisest ajaloost ja ühistest väärtustest ning liidu eesmärgist, milleks on rahu, liidu väärtuste ja rahvaste hüvangu edendamine arutelude, mõttetöö ja kontaktideloomise elavdamise kaudu;

| — | julgustada ELi tasandil demokraatlikku kodanikuosalust, suurendades kodanike arusaamist liidu poliitiliste otsuste tegemise protsessist ja toetades ühiskondliku aktiivsuse, kultuuridevahelise suhtluse ja vabatahtliku tegevuse võimalusi liidu tasandil. |
| --- | --- |

—

julgustada ELi tasandil demokraatlikku kodanikuosalust, suurendades kodanike arusaamist liidu poliitiliste otsuste tegemise protsessist ja toetades ühiskondliku aktiivsuse, kultuuridevahelise suhtluse ja vabatahtliku tegevuse võimalusi liidu tasandil.

1.3.   Prioriteetsed teemad

2014. aastaks on heaks kiidetud allpool esitatud prioriteetsed teemad.

1. tegevussuund:   Euroopa ajalooline mälu

Euroopa Liidu lepingu artikli 3 kohaselt on ELi eesmärk edendada rahu, oma väärtusi ja oma rahvaste hüvangut.

Sellest lähtuvalt toetab programm „Kodanike Euroopa” organisatsioone, kes arutlevad Euroopa lähiajaloo totalitaarsete režiimide põhjuste ning muude määrava tähtsusega hetkede ja märgiliste sündmuste üle. 2014. aastal mälestatakse mitut ajaloolist hetke: möödub 100 aastat esimese maailmasõja algusest, 25 aastat Berliini müüri langemisest ja 10 aastat Euroopa Liidu laienemisest Kesk- ja Ida-Euroopasse.

2. tegevussuund:   demokraatlik kaasatus ja kodanikuosalus

22.–25. mail 2014 korraldatakse kõigis liikmesriikides Euroopa Parlamendi valimised. Need on esimesed valimised, mis toimuvad vastavalt Lissaboni lepingule, millega ELi kodanikele antakse Euroopa Liidu lepingu artikliga 11 poliitiliste otsuste tegijatena suurem roll.

Sellest lähtuvalt toetab programmi „Kodanike Euroopa” 2. tegevussuund organisatsioone, kes edendavad kodanike osalemist ELi demokraatlikus elus, sealhulgas kodanike osalemist kohaliku tasandi demokraatias ja kodanike mõjuvõimu suurendamist, et nad saaksid ELi poliitikas täielikult osaleda.

2.   KUTSE EESMÄRK

Selle konkursikutse eesmärk on välja valida üleeuroopalise haardega organisatsioonid, kes annavad oma alalise, tavapärase ja korralise tegevusega mõõdetava panuse punktides 1.1 ja 1.2 määratletud programmi „Kodanike Euroopa” eesmärkide saavutamisse.

Konkursikutse hõlmab struktuuritoetusi ehk tegevustoetusi liidu üldistes huvides tegutsevatele asutustele, et suurendada teadlikkust Euroopa ajaloolisest mälust (1. tegevussuund) või julgustada demokraatlikku kodanikuosalust (2. tegevussuund). Toetuste eesmärk on kaasrahastada asutuste tegevuskulusid, mis võimaldavad neil olla sõltumatud ja tegelda mitmesuguste iga-aastases tööprogrammis kavandatud tegevustega. Need tegevused peaksid olema kooskõlas asutuse põhikirjajärgsete eesmärkide poole püüdlemisega ja peavad aitama arendada ja rakendada programmi üht või mitut eesmärki.

Asutustele antakse toetusi käesoleva pakkumiskutse alusel nelja-aastaste raampartnerluste (2014–2017) kujul. Raampartnerlused on konkreetse organisatsiooni ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse vahelised koostöömehhanismid (1).

Tegevustoetusi antakse nimetatud raampartnerluste alusel igal aastal.

3.   ABIKÕLBLIKKUSE KRITEERIUMID

Järgmistele kriteeriumidele vastavaid taotlusi hinnatakse põhjalikult.

3.1.   Kriteeriumid

Arvesse võetakse ainult selliseid pakkumisi, mis on esitatud ühes ELi ametlikest keeltest, kasutades ametlikku on-line-taotlusvormi, mis on täielikult täidetud, allkirjastatud ja esitatud kindlaks kuupäevaks.

Taotlusvormile tuleb lisada kõik vormis nimetatud dokumendid.

Taotlus loetakse kõlblikuks, kui

| a) | see vastab punktides 4 ja 5 nimetatud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

see vastab punktides 4 ja 5 nimetatud tingimustele;

| b) | see esitati enne kella 12.00 (Brüsseli aja järgi) 20. detsembril 2013; |
| --- | --- |

b)

see esitati enne kella 12.00 (Brüsseli aja järgi) 20. detsembril 2013;

| c) | see esitati nõuetekohaselt täidetud ametlikku taotlusvormi (vt punkt 13) kasutades; |
| --- | --- |

c)

see esitati nõuetekohaselt täidetud ametlikku taotlusvormi (vt punkt 13) kasutades;

| d) | selle on allkirjastanud organisatsiooni seaduslik esindaja; |
| --- | --- |

d)

selle on allkirjastanud organisatsiooni seaduslik esindaja;

| e) | eelarve, st kulud ja tulud, on tasakaalus; |
| --- | --- |

e)

eelarve, st kulud ja tulud, on tasakaalus;

| f) | taotlus vastab kutse finantstingimustele, mis on esitatud punktis 5. |
| --- | --- |

f)

taotlus vastab kutse finantstingimustele, mis on esitatud punktis 5.

3.2.   Abikõlblikud riigid

Taotluse võivad esitada järgmistes riikides asutatud juriidilised isikud:

| a) | ELi liikmesriigid: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

a)

ELi liikmesriigid: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik;

| b) | teised riigid (EFTA riigid, ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid), juhul kui nad on 2014. aastal sõlminud Euroopa Komisjoniga vastastikuse mõistmise memorandumi. Taotlejad nendest riikidest võivad sel juhul kuni 2014. aasta 31. detsembrini taotleda raampartnerluse sõlmimist kolmeks aastaks, st aastateks 2015–2017. |
| --- | --- |

b)

teised riigid (EFTA riigid, ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid), juhul kui nad on 2014. aastal sõlminud Euroopa Komisjoniga vastastikuse mõistmise memorandumi. Taotlejad nendest riikidest võivad sel juhul kuni 2014. aasta 31. detsembrini taotleda raampartnerluse sõlmimist kolmeks aastaks, st aastateks 2015–2017.

3.3.   Abikõlblikud taotlejad

3.3.1.   Organisatsioonide liigid

Et organisatsiooniga saaks sõlmida raampartnerluse, peab see kuuluma ühte allpool esitatud kategooriatest.

| A. | Euroopa ajaloolise mäluga seotud kodanikuühiskonna organisatsioonid (1. tegevussuund):
  organisatsioonid, mis arutlevad Euroopa lähiajaloo totalitaarsete režiimide (eelkõige, kuid mitte ainult natsism, mis viis holokaustini, fašism, stalinism ja totalitaarsed kommunistlikud režiimid) põhjuste üle ja mälestavad nende režiimide kuritegude ohvreid;
  organisatsioonid, mille tegevus on seotud muude määrava tähtsusega hetkede ja märgiliste sündmustega Euroopa ajaloos;
  organisatsioonid, mis keskenduvad ELi ühistele väärtustele: kodanike teadlikkuse suurendamine demokraatlike väärtuste säilitamise ja edendamise tähtsusest Euroopas, st mäletades Euroopa jaoks olulisi isikuid, näiteks ELi alusepanijaid või teisi, kes on Euroopa ülesehitamise hilisemates etappides andnud märkimisväärse panuse. |
| --- | --- |

A.

Euroopa ajaloolise mäluga seotud kodanikuühiskonna organisatsioonid (1. tegevussuund):

organisatsioonid, mis arutlevad Euroopa lähiajaloo totalitaarsete režiimide (eelkõige, kuid mitte ainult natsism, mis viis holokaustini, fašism, stalinism ja totalitaarsed kommunistlikud režiimid) põhjuste üle ja mälestavad nende režiimide kuritegude ohvreid;

organisatsioonid, mille tegevus on seotud muude määrava tähtsusega hetkede ja märgiliste sündmustega Euroopa ajaloos;

organisatsioonid, mis keskenduvad ELi ühistele väärtustele: kodanike teadlikkuse suurendamine demokraatlike väärtuste säilitamise ja edendamise tähtsusest Euroopas, st mäletades Euroopa jaoks olulisi isikuid, näiteks ELi alusepanijaid või teisi, kes on Euroopa ülesehitamise hilisemates etappides andnud märkimisväärse panuse.

| B. | Euroopa tasandil töötavad kodanikuühiskonna organisatsioonid (2. tegevussuund):
  katusorganisatsioonid, võrgustikud ja teised kodanikuühiskonna organisatsioonid, kelle eesmärk on julgustada ELi tasandil demokraatlikku kodanikuosalust, suurendades kodanike arusaamist ELi poliitiliste otsuste tegemise protsessist ja toetades kodanikuosaluse võimalusi liidu tasandil. |
| --- | --- |

B.

Euroopa tasandil töötavad kodanikuühiskonna organisatsioonid (2. tegevussuund):

katusorganisatsioonid, võrgustikud ja teised kodanikuühiskonna organisatsioonid, kelle eesmärk on julgustada ELi tasandil demokraatlikku kodanikuosalust, suurendades kodanike arusaamist ELi poliitiliste otsuste tegemise protsessist ja toetades kodanikuosaluse võimalusi liidu tasandil.

| C. | Euroopa poliitika uurimisega tegelevad organisatsioonid (eksperdiorganisatsioonid) (1. ja 2. tegevussuund):
  need organisatsioonid on Euroopa tasandil lüliks uurimistöö ja poliitika kujundamise vahel. Nad aitavad leida probleemidele lahendusi ja hõlbustavad suhtlust teadlaste, intellektuaalide ja otsustajate vahel. Konkursikutse on suunatud eksperdirühmadele, kes keskenduvad eelkõige programmi „Kodanike Euroopa” eesmärkidele ja prioriteetidele ning kes ei tegele ainult uurimistööga ja kelle tegevus ei ole suunatud üksnes erialaringkondadele. See puudutab mõlemat tegevussuunda. |
| --- | --- |

C.

Euroopa poliitika uurimisega tegelevad organisatsioonid (eksperdiorganisatsioonid) (1. ja 2. tegevussuund):

need organisatsioonid on Euroopa tasandil lüliks uurimistöö ja poliitika kujundamise vahel. Nad aitavad leida probleemidele lahendusi ja hõlbustavad suhtlust teadlaste, intellektuaalide ja otsustajate vahel. Konkursikutse on suunatud eksperdirühmadele, kes keskenduvad eelkõige programmi „Kodanike Euroopa” eesmärkidele ja prioriteetidele ning kes ei tegele ainult uurimistööga ja kelle tegevus ei ole suunatud üksnes erialaringkondadele. See puudutab mõlemat tegevussuunda.

| D. | Üleeuroopaliste organisatsioonide platvormid (2. tegevussuund):
  selliste platvormide eripära on, et nende liikmed on Euroopa tasandil ise katusorganisatsioonid (platvormid). Need üleeuroopalised platvormid esindavad väga suurt hulka Euroopa kodanikke ja hõlmavad paljusid poliitikavaldkondi. |
| --- | --- |

D.

Üleeuroopaliste organisatsioonide platvormid (2. tegevussuund):

selliste platvormide eripära on, et nende liikmed on Euroopa tasandil ise katusorganisatsioonid (platvormid). Need üleeuroopalised platvormid esindavad väga suurt hulka Euroopa kodanikke ja hõlmavad paljusid poliitikavaldkondi.

3.3.2.   Abikõlblikud organisatsioonid

Et saada tegevustoetust, peab Euroopa üldistes huvides tegutsev organisatsioon

| a) | olema mittetulundusühendus; |
| --- | --- |

a)

olema mittetulundusühendus;

| b) | mängima aktiivset rolli Euroopa kodakondsuse valdkonnas (Euroopa ajalooline mälu, demokraatlik kaasatus ja kodanikuosalus), nagu on määratletud tema põhikirjas või missiooni kirjelduses, ja kuuluma ühte eespool nimetatud kategooriatest; |
| --- | --- |

b)

mängima aktiivset rolli Euroopa kodakondsuse valdkonnas (Euroopa ajalooline mälu, demokraatlik kaasatus ja kodanikuosalus), nagu on määratletud tema põhikirjas või missiooni kirjelduses, ja kuuluma ühte eespool nimetatud kategooriatest;

| c) | olema asutatud seaduslikult ja olnud juriidiline isik abikõlblikus riigis vähemalt neli aastat (taotluse esitamise kuupäeval); |
| --- | --- |

c)

olema asutatud seaduslikult ja olnud juriidiline isik abikõlblikus riigis vähemalt neli aastat (taotluse esitamise kuupäeval);

| d) | tegutsema abikõlblikus riigis; |
| --- | --- |

d)

tegutsema abikõlblikus riigis;

| e) | omama järgmist geograafilist katvust:






  — | Euroopa tasandi kodanikuühiskonna organisatsioonidel (B-kategooria) ja Euroopa ajaloolise mäluga seotud kodanikuühiskonna organisatsioonidel (A-kategooria) peab olema liikmeid või tegevusi vähemalt 12 abikõlblikus riigis; |
| --- | --- | --- |

e)

omama järgmist geograafilist katvust:

—

Euroopa tasandi kodanikuühiskonna organisatsioonidel (B-kategooria) ja Euroopa ajaloolise mäluga seotud kodanikuühiskonna organisatsioonidel (A-kategooria) peab olema liikmeid või tegevusi vähemalt 12 abikõlblikus riigis;

| — | üleeuroopaliste organisatsioonide platvormidel (D-kategooria) peab olema vähemalt 20 katusorganisatsioonist liiget, kellel peab omakorda olema liikmeid vähemalt 15 liikmesriigis ja mis tervikuna hõlmavad 28 liikmesriiki; |
| --- | --- |

—

üleeuroopaliste organisatsioonide platvormidel (D-kategooria) peab olema vähemalt 20 katusorganisatsioonist liiget, kellel peab omakorda olema liikmeid vähemalt 15 liikmesriigis ja mis tervikuna hõlmavad 28 liikmesriiki;

| — | Euroopa poliitika uurimise organisatsioonidel (eksperdiorganisatsioonid) ei pea olema kindlat geograafilist katvust. |
| --- | --- |

—

Euroopa poliitika uurimise organisatsioonidel (eksperdiorganisatsioonid) ei pea olema kindlat geograafilist katvust.

Üksikisikud ja avalik-õiguslikud asutused ei saa käesoleva konkursikutse alusel taotlust esitada.

3.4.   Abikõlblik tegevus

Taotleja peab oma tegevusega andma mõõdetava panuse programmi üld- ja erieesmärkide arendamisse ja rakendamisse.

Taotleja peab esitama

| — | strateegilise tööprogrammi neljaks aastaks alates 2014. aastast ja |
| --- | --- |

—

strateegilise tööprogrammi neljaks aastaks alates 2014. aastast ja

| — | iga-aastase strateegilise tööprogrammi 12 kuuks alates 2014. aastast. |
| --- | --- |

—

iga-aastase strateegilise tööprogrammi 12 kuuks alates 2014. aastast.

Taotlust esitava organisatsiooni strateegiline tööprogramm peaks hõlmama selle põhikirjajärgset tegevust, sealhulgas konverentsid, seminarid, ümarlauad, esindamine, teavitamine ja väärtustamine, ning muud korduvat Euroopa-alast tegevust, mis on seotud programmiga „Kodanike Euroopa”.

3.5.   Abikõlblikkusperiood

Raampartnerluse pikkus on neli aastat. Konkreetsete iga-aastaste toetuste puhul peab abikõlblikkusperiood vastama taotleja eelarveaastale, mida tõendatakse organisatsiooni kinnitatud raamatupidamisaruannetega.

Taotlejatel, kelle eelarveaasta erineb kalendriaastast, algab abikõlblikkusperiood 2014. aastal koos eelarveaastaga.

4.   TOETUSE ANDMISE KRITEERIUMID

Taotlusi hinnatakse vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele.

| — | Vastavus programmi ja programmi tegevussuuna eesmärkidele: 30 %






  — | Kavandatud tööprogrammi kokkusobivus programmi „Kodanike Euroopa” eesmärkidega. |
| --- | --- | --- |

—

Vastavus programmi ja programmi tegevussuuna eesmärkidele: 30 %

—

Kavandatud tööprogrammi kokkusobivus programmi „Kodanike Euroopa” eesmärkidega.

| — | Organisatsiooni tööprogramm peaks edendama programmi „Kodanike Euroopa” eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

—

Organisatsiooni tööprogramm peaks edendama programmi „Kodanike Euroopa” eesmärkide saavutamist.

| — | Taotleja eesmärgid peavad olema kooskõlas programmi „Kodanike Euroopa” eesmärkidega. |
| --- | --- |

—

Taotleja eesmärgid peavad olema kooskõlas programmi „Kodanike Euroopa” eesmärkidega.

| — | Tegevuskava/tööprogrammi kvaliteet: 30 %






  — | Kavandatud tööprogramm peab olema organisatsiooni eesmärkide saavutamiseks asjakohane. |
| --- | --- | --- |

—

Tegevuskava/tööprogrammi kvaliteet: 30 %

—

Kavandatud tööprogramm peab olema organisatsiooni eesmärkide saavutamiseks asjakohane.

| — | Sidusus: kavandatud tegevuse eri eesmärgid peavad olema kooskõlas ning panus ja ressursid peavad eesmärkidega ühtima. |
| --- | --- |

—

Sidusus: kavandatud tegevuse eri eesmärgid peavad olema kooskõlas ning panus ja ressursid peavad eesmärkidega ühtima.

| — | Tõhusus: tulemused peaksid olema saavutatavad mõistlike kuludega. |
| --- | --- |

—

Tõhusus: tulemused peaksid olema saavutatavad mõistlike kuludega.

| — | Tööprogrammides peab selgelt ilmnema Euroopa mõõde. |
| --- | --- |

—

Tööprogrammides peab selgelt ilmnema Euroopa mõõde.

| — | Eelistatakse organisatsioone, kes kasutavad uusi töömeetodeid või pakuvad uuenduslikke tegevussuundi. |
| --- | --- |

—

Eelistatakse organisatsioone, kes kasutavad uusi töömeetodeid või pakuvad uuenduslikke tegevussuundi.

| — | Tulemuste levitamine: 15 %






  — | Tegevustoetusi saavatel organisatsioonidel tuleb võtta vajalikud meetmed, et tagada oma tegevuse tulemuste kasutamine ja levitamine. |
| --- | --- | --- |

—

Tulemuste levitamine: 15 %

—

Tegevustoetusi saavatel organisatsioonidel tuleb võtta vajalikud meetmed, et tagada oma tegevuse tulemuste kasutamine ja levitamine.

| — | Kavandatud tööprogramm peab looma mitmekordistava mõju laiemalt kui tegevuses otseselt osalejate hulgas. |
| --- | --- |

—

Kavandatud tööprogramm peab looma mitmekordistava mõju laiemalt kui tegevuses otseselt osalejate hulgas.

| — | Tulemuste levitamise eesmärgil tuleks koostada realistlik ja praktiline kava, mis võimaldab tööprogrammis ette nähtud tulemusi tõhusalt edastada ja vahetada. |
| --- | --- |

—

Tulemuste levitamise eesmärgil tuleks koostada realistlik ja praktiline kava, mis võimaldab tööprogrammis ette nähtud tulemusi tõhusalt edastada ja vahetada.

| — | Mõju ja kodanike kaasatus: 15 %






  — | Partnerite ja osalejate arv, poliitilise panuse ja osalevate riikide osakaal peaks olema piisav, et kavandatud tööprogrammil oleks tõesti üleeuroopaline haare. |
| --- | --- | --- |

—

Mõju ja kodanike kaasatus: 15 %

—

Partnerite ja osalejate arv, poliitilise panuse ja osalevate riikide osakaal peaks olema piisav, et kavandatud tööprogrammil oleks tõesti üleeuroopaline haare.

| — | Mõju: tööprogrammi siht peaks olema selles seatud eesmärkide täitmine, eelkõige poliitika kujundamist mõjutavate konkreetsete tulemuste saavutamine. |
| --- | --- |

—

Mõju: tööprogrammi siht peaks olema selles seatud eesmärkide täitmine, eelkõige poliitika kujundamist mõjutavate konkreetsete tulemuste saavutamine.

| — | Jätkusuutlikkus: kavandatud tööprogrammiga tuleks püüda saavutada pikaajalist mõju. |
| --- | --- |

—

Jätkusuutlikkus: kavandatud tööprogrammiga tuleks püüda saavutada pikaajalist mõju.

| — | kavandatud tööprogramm peaks osalejatele andma võimaluse osaleda tegevuses aktiivselt ja tegeleda tõstatatud küsimustega. |
| --- | --- |

—

kavandatud tööprogramm peaks osalejatele andma võimaluse osaleda tegevuses aktiivselt ja tegeleda tõstatatud küsimustega.

| — | Tuleks leida tasakaal organisatsioonide/institutsioonide tegevuses juba osalevate kodanike ning selliste kodanike vahel, kes ei ole organisatsioonide tegevusse veel kaasatud. |
| --- | --- |

—

Tuleks leida tasakaal organisatsioonide/institutsioonide tegevuses juba osalevate kodanike ning selliste kodanike vahel, kes ei ole organisatsioonide tegevusse veel kaasatud.

| — | Eelistatakse organisatsioone, kus soodustatakse alaesindatud või piiratud võimalustega kodanikerühmade kaasamist. |
| --- | --- |

—

Eelistatakse organisatsioone, kus soodustatakse alaesindatud või piiratud võimalustega kodanikerühmade kaasamist.

| — | Millisel määral on rahaliste vahendite puudumine takistanud tööprogrammi rakendamist (10 %)






  — | Tööprogrammis tuleb üksikasjalikult analüüsida kulude ja kõigi kaasrahastamiskavade arengut viimase kolme aasta jooksul. |
| --- | --- | --- |

—

Millisel määral on rahaliste vahendite puudumine takistanud tööprogrammi rakendamist (10 %)

—

Tööprogrammis tuleb üksikasjalikult analüüsida kulude ja kõigi kaasrahastamiskavade arengut viimase kolme aasta jooksul.

| — | Ettepanekutes tuleb näidata, et muud kättesaadavad rahastamisallikad on tööprogrammi rakendamiseks ebapiisavad. |
| --- | --- |

—

Ettepanekutes tuleb näidata, et muud kättesaadavad rahastamisallikad on tööprogrammi rakendamiseks ebapiisavad.

| — | Ettepanekutes tuleb näidata, mil määral on taotletav summa tööprogrammi rakendamiseks vajalik. |
| --- | --- |

—

Ettepanekutes tuleb näidata, mil määral on taotletav summa tööprogrammi rakendamiseks vajalik.

| — | Ettepanekutes tuleb näidata, mil määral on tööprogrammi rakendamine konkursikutses esitatud eesmärkide saavutamiseks just nüüd vajalik ja/või mil määral viivitus nende elluviimist pidurdaks. |
| --- | --- |

—

Ettepanekutes tuleb näidata, mil määral on tööprogrammi rakendamine konkursikutses esitatud eesmärkide saavutamiseks just nüüd vajalik ja/või mil määral viivitus nende elluviimist pidurdaks.

5.   RAHASTAMISTINGIMUSED

ELi toetus on stiimul rakendada meetmeid, mis ei oleks ilma liidu toetuseta võimalik. Selle aluseks on kaasrahastamise põhimõte. ELi toetus täiendab taotlejaorganisatsiooni enda rahalist panust ja/või mujalt saadud riikliku, piirkondliku või eratasandi abi.

Taotluse heakskiitmine ei tähenda kohustust anda toetust taotletud mahus. Ühelgi juhul ei tohi määratud summa ületada taotletud summat. Toetuse eraldamine ei anna mingeid õigusi toetuse saamiseks järgnevatel aastatel.

Liidu rahaline toetus ei tohi ületada 70 % ajutistest abikõlblikest kuludest. Erandiks on üleeuroopaliste organisatsioonide platvormid (vt punkt 3.3.1), mille puhul on ülemmäär 90 %.

Toetuse maksimumsumma on organisatsiooni liigi kohta seatud järgmiselt:

| Liik | Miinimumsumma | Maksimumsumma | Kaasrahastamise maksimummäär |
| --- | --- | --- | --- |
| A. | Euroopa ajaloolise mäluga seotud kodanikuühiskonna organisatsioonid (1. tegevussuund) |

Liik

Miinimumsumma

Maksimumsumma

Kaasrahastamise maksimummäär

A.

Euroopa ajaloolise mäluga seotud kodanikuühiskonna organisatsioonid (1. tegevussuund)

60 000 EUR

200 000 EUR

70 %

| B. | Euroopa tasandil töötavad kodanikuühiskonna organisatsioonid (2. tegevussuund) |
| --- | --- |

B.

Euroopa tasandil töötavad kodanikuühiskonna organisatsioonid (2. tegevussuund)

60 000 EUR

200 000 EUR

70 %

| C. | Euroopa poliitika uurimisega tegelevad organisatsioonid (eksperdiorganisatsioonid) (1. ja 2. tegevussuund) |
| --- | --- |

C.

Euroopa poliitika uurimisega tegelevad organisatsioonid (eksperdiorganisatsioonid) (1. ja 2. tegevussuund)

60 000 EUR

350 000 EUR

70 %

| D. | Üleeuroopaliste organisatsioonide platvormid (2. tegevussuund) |
| --- | --- |

D.

Üleeuroopaliste organisatsioonide platvormid (2. tegevussuund)

60 000 EUR

600 000 EUR

90 %

Eesmärk on valida programmi „Kodanike Euroopa” 1. tegevussuuna (Euroopa ajalooline mälu) raames välja ligikaudu kaheksa organisatsiooni ja 2. tegevussuuna (demokraatlik kaasatus ja kodanikuosalus) raames 26 organisatsiooni.

5.1.   Lepingutingimused

Taotluse heakskiitmise korral saadetakse toetusesaajale olenevalt tema seaduslikust asukohast kas toetuse andmise otsus või toetusleping.

| — | Raampartnerlusega vormistatakse komisjoni ja tema partnerite vaheline pikaajaline koostöömehhanism (vt punkt 3.1). See võib olla partnerluse raamotsuse või partnerluse raamlepingu vormis. |
| --- | --- |

—

Raampartnerlusega vormistatakse komisjoni ja tema partnerite vaheline pikaajaline koostöömehhanism (vt punkt 3.1). See võib olla partnerluse raamotsuse või partnerluse raamlepingu vormis.

| — | Partnerluse raamotsuse või -lepingu alusel antakse konkreetseid iga-aastaseid toetusi allpool esitatud viisidel.






  — | Toetuse andmise otsus on ühepoolne akt toetuse määramise kohta toetusesaajale. Erinevalt toetuslepingust ei pea toetusesaaja toetuse andmise otsust allkirjastama ja saab pärast teate kättesaamist tegevust kohe alustada. Seega kiirendab toetuse andmise otsus protsessi. Toetuse andmise otsust kohaldatakse kõigi ELis asuvate toetusesaajate suhtes. |
| --- | --- | --- |

—

Partnerluse raamotsuse või -lepingu alusel antakse konkreetseid iga-aastaseid toetusi allpool esitatud viisidel.

—

Toetuse andmise otsus on ühepoolne akt toetuse määramise kohta toetusesaajale. Erinevalt toetuslepingust ei pea toetusesaaja toetuse andmise otsust allkirjastama ja saab pärast teate kättesaamist tegevust kohe alustada. Seega kiirendab toetuse andmise otsus protsessi. Toetuse andmise otsust kohaldatakse kõigi ELis asuvate toetusesaajate suhtes.

| — | Toetusleping tuleb toetusesaajal allkirjastada ja saata see kohe Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutusele tagasi. Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus allkirjastab lepingu viimasena. Toetuslepingut kohaldatakse EList väljaspool asuvate toetusesaajate suhtes. |
| --- | --- |

—

Toetusleping tuleb toetusesaajal allkirjastada ja saata see kohe Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutusele tagasi. Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus allkirjastab lepingu viimasena. Toetuslepingut kohaldatakse EList väljaspool asuvate toetusesaajate suhtes.

Toetuse andmise otsuse ja toetuslepingu mudel on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://eacea.ec.europa.eu/citizenship/index_en.php

Toetuse andmise otsust ja toetuslepingut käsitlevad üldtingimused on kättesaadavad lingi „Documents register” kaudu Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse veebisaidil http://eacea.ec.europa.eu/index.htm

6.   EELARVE

Nelja-aastaste raampartnerluste (2014–2017) kogueelarve on 27,04 miljonit eurot. Sellest ligikaudu üks kolmandik suunatakse Euroopa poliitika uurimisega tegelevatele organisatsioonidele (eksperdiorganisatsioonidele).

2014. aastal on konkreetseteks iga-aastasteks toetusteks eraldatud kogueelarve 6,76 miljonit eurot. Euroopa Komisjon kavatseb käesoleva konkursikutse raames rahastada ligikaudu 34 organisatsiooni.

Struktuuritoetused eraldatakse Euroopa Liidu üldeelarve real 16.02.01 ettenähtud vahenditest.

Euroopa Komisjon jätab endale õiguse mitte jaotada kõiki kasutada olevaid vahendeid.

7.   TAOTLUSTE ESITAMISE TÄHTPÄEV/KORD

Taotluste esitamise tähtpäev on 20. detsember 2013 kell 12.00 (Brüsseli aja järgi).

Taotluste esitamisega seotud üksikasjalik teave on kättesaadav järgmisel aadressil: http://eacea.ec.europa.eu/citizenship/index_en.php

Taotlused tuleb esitada üksnes elektroonilist taotlusvormi (eForm) kasutades. Täita tuleb taotlusvormi kõik andmeväljad.

Taotlusvormile tuleb lisada ka järgmised dokumendid:

| — | ausõnaline avaldus, mille on allkirjastanud taotlejaorganisatsiooni nimel õiguslikult siduvate kohustuste võtmiseks volitatud isik; |
| --- | --- |

—

ausõnaline avaldus, mille on allkirjastanud taotlejaorganisatsiooni nimel õiguslikult siduvate kohustuste võtmiseks volitatud isik;

| — | täidetud eelarvevorm; |
| --- | --- |

—

täidetud eelarvevorm;

| — | täidetud juriidilise isiku vorm; |
| --- | --- |

—

täidetud juriidilise isiku vorm;

| — | finantsteabe vorm. |
| --- | --- |

—

finantsteabe vorm.

Paberkandjal posti, faksi või e-posti teel saadetud taotlusi ei arvestata.

Euroopa Komisjon ja täitevamet jätavad endale õiguse nõuda vajaduse korral lisateavet.

Kõik dokumendid tuleb elektrooniliselt saata / üles laadida järgmise aadressi kaudu:

http://eacea.ec.europa.eu/citizenship/index_en.php

Toetuse määramisel võetakse arvesse vaid abikõlblikkuse kriteeriumitele vastavaid taotlusi. Kui taotlust peetakse kriteeriumidele mittevastavaks, saadetakse taotlejale kiri põhjuste selgitusega.

Üksiktaotlustega seotud teavet enne valikumenetluse lõppu ei anta. Valikumenetluse tulemused avaldatakse 2014. aasta kevadel järgmisel aadressil:

http://eacea.ec.europa.eu/citizenship/funding/2014/index_en.php

Edukatele taotlejatele saadetakse ELi toetusleping / toetuse andmise otsus. Tagasilükatud taotlejaid teavitatakse kirjalikult. Taotlusdokumente taotlejatele ei tagastata.

Esitatavate dokumentide kontrollnimekiri

| 1) | Täidetud taotlusvorm (e-vorm). |
| --- | --- |

1)

Täidetud taotlusvorm (e-vorm).

| 2) | Täidetud eelarvevorm (lisada e-vormile). |
| --- | --- |

2)

Täidetud eelarvevorm (lisada e-vormile).

| 3) | Allkirjastatud ausõnaline avaldus (lisada e-vormile). |
| --- | --- |

3)

Allkirjastatud ausõnaline avaldus (lisada e-vormile).

| 4) | Täidetud juriidilise isiku vorm (kättesaadav järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/legal_entities/legal_entities_en.cfm#en (lisada e-vormile)). |
| --- | --- |

4)

Täidetud juriidilise isiku vorm (kättesaadav järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/legal_entities/legal_entities_en.cfm#en (lisada e-vormile)).

| 5) | Finantsteabe vorm (kättesaadav järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/budget/library/contracts_grants/info_contracts/financial_id/fich_sign_ba_gb_en.pdf (lisada e-vormile)). |
| --- | --- |

5)

Finantsteabe vorm (kättesaadav järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/budget/library/contracts_grants/info_contracts/financial_id/fich_sign_ba_gb_en.pdf (lisada e-vormile)).

---

(1)  Eeldusel, et komisjon võtab vastu otsuse taasluua Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus uute volitustega aastateks 2014–2020.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 16.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 335/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 335/15

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.7082 – EVO/PKO/eService JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 335/04

| 1. | 11. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja EVO Payments International LLC („EVO”, USA), mille üle ettevõtjatel EVO Holdco, Inc. (USA) ja Madison Dearborn Partners, LLC (USA) on valitsev mõju, ja ettevõtja Powszechna Kasa Oszczędności Bank Polski SA („PKO”, Poola) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Centrum Elektronicznych Usług Płatnicznych SA („eService”, Poola) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

11. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja EVO Payments International LLC („EVO”, USA), mille üle ettevõtjatel EVO Holdco, Inc. (USA) ja Madison Dearborn Partners, LLC (USA) on valitsev mõju, ja ettevõtja Powszechna Kasa Oszczędności Bank Polski SA („PKO”, Poola) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Centrum Elektronicznych Usług Płatnicznych SA („eService”, Poola) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | EVO: tegutseb elektrooniliste makseülekannete töötlemise ja sellega seotud teenuste osutamise valdkonnas USAs, Kanadas ja Euroopa Majanduspiirkonnas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

EVO: tegutseb elektrooniliste makseülekannete töötlemise ja sellega seotud teenuste osutamise valdkonnas USAs, Kanadas ja Euroopa Majanduspiirkonnas;

| — | PKO: tegutseb panganduse ja finantsteenuste (sh jae-, ettevõtte- ja investeerimispangandus, vahendusteenused, liising, faktooring, investeerimis- ja pensionifondid) ning elamumajanduse arendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

—

PKO: tegutseb panganduse ja finantsteenuste (sh jae-, ettevõtte- ja investeerimispangandus, vahendusteenused, liising, faktooring, investeerimis- ja pensionifondid) ning elamumajanduse arendamise valdkonnas;

| — | eService: tegutseb järgmistes valdkondades: müügikoha terminalides või interneti teel tehtud kaardimaksed, mobiiltelefoniga tehtud ettemaksed, müügikoha terminalide kaudu täiendavate müügitehingute töötlemine ning sularaha väljavõtmise teenused. |
| --- | --- |

—

eService: tegutseb järgmistes valdkondades: müügikoha terminalides või interneti teel tehtud kaardimaksed, mobiiltelefoniga tehtud ettemaksed, müügikoha terminalide kaudu täiendavate müügitehingute töötlemine ning sularaha väljavõtmise teenused.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7082 – EVO/PKO/eService JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7082 – EVO/PKO/eService JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 16.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 335/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 335/16

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2013/C 335/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„CRÈME DE BRESSE”

EÜ nr: FR-PDO-0005-01046-18.10.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Crème de Bresse”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.4. | Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
| --- | --- |

Klass 1.4.

Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Crème de Bresse”

Tegemist tekstuurilt keskmiselt paksu koorega, mis on saadud bioloogilise hapendamise teel. Toote vähim rasvasisaldus on 36 grammi 100 grammi toote kohta.

Käesolevale tootele on omane kreemjas tekstuur, kergelt hapukas maitse õrnalt piimja, magusa küpsise, vanilje varjundiga.

„Crème de Bresse”, millele on lisatud sõna épaisse (paks)

Tegemist on tekstuurilt paksu koorega, mis on saadud bioloogilise hapendamise teel. Toote vähim rasvasisaldus on 33 grammi 100 grammi kohta.

Koor on õrnalt happeline ja sellel on intensiivsed aromaatsed omadused: värske maitse ning piimale (värske piim, toorpiim jne) ja võile omane lõhn.

Mõlema kooreliigi puhul on keelatud toodet homogeniseerida ning lisada nende koostisesse paksendajaid või maitse- ja lõhnaaineid. Samuti on keelatud kasutada vadakut, sünteetilist, kiirkülmutatud või sügavkülmutatud koort, värvaineid, antioksüdante ja happesuse regulaatoreid vähendamaks piima või koore happelisust.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toortäispiim tuleb koorida 36 tunni jooksul pärast kogumist.

Kogutava piima pH peab jääma vahemikku 6,4–6,9 ja selle maksimaalne lubatav lipolüüsi indeksi väärtus on 0,80 mEq 100 grammi rasva kohta.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Vähemalt 80 % karja aastasest söödaratsioonist (kuivaines väljendatuna) peab pärinema määratletud geograafilisest piirkonnast.

Karja sööt põhineb rohusöödal, mis peab moodustama (kuivaines väljendatuna) vähemalt 75 % lehmade aastasest söödaratsioonist.

Rohusööda hulka kuulub:

| — | karjamaal kasvav rohi või söödanõusse ette antav rohi; |
| --- | --- |

—

karjamaal kasvav rohi või söödanõusse ette antav rohi;

| — | mis tahes kujul konserveeritud rohi ja söödamais; |
| --- | --- |

—

mis tahes kujul konserveeritud rohi ja söödamais;

| — | roheline või kuivatatud lutsern; |
| --- | --- |

—

roheline või kuivatatud lutsern;

| — | põhk; |
| --- | --- |

—

põhk;

| — | taimejuured; |
| --- | --- |

—

taimejuured;

| — | muud värskel või konserveeritud kujul antavad teraviljad. |
| --- | --- |

—

muud värskel või konserveeritud kujul antavad teraviljad.

Karja söödaks ei ole lubatud kasutada värsket rapsi, sinepitaimi, kapsast, mädarõigast, naerist, õlinaerist, kaalikat ja redist.

Söödaks võib kasutada ainult mittetransgeensetest taimedest pärinevat söödamaisi, tõlvikuid või teri.

Söödalisandite hulk ei või ületada 1 800 kg ühe lehma kohta aastas.

Söödalisandid on järgmised:

| — | energeetilised söödalisandid: teraviljade terad ja neist valmistatud tooted, mugulad ja neist valmistatud tooted ja taimede juurtest valmistatud tooted; |
| --- | --- |

—

energeetilised söödalisandid: teraviljade terad ja neist valmistatud tooted, mugulad ja neist valmistatud tooted ja taimede juurtest valmistatud tooted;

| — | lämmastikühenditest söödalisandid: valgutaimede ja õli- ja valgutaimede terad ja neist valmistatud tooted, kuivatatud lutsern ja muud sekundaarsed tooted; |
| --- | --- |

—

lämmastikühenditest söödalisandid: valgutaimede ja õli- ja valgutaimede terad ja neist valmistatud tooted, kuivatatud lutsern ja muud sekundaarsed tooted;

| — | kombineeritud söödalisandid: energeetiliste ja lämmastikühenditest söödalisandite segud; |
| --- | --- |

—

kombineeritud söödalisandid: energeetiliste ja lämmastikühenditest söödalisandite segud;

| — | mineraalid, vitamiinid ja mikroelemendid; |
| --- | --- |

—

mineraalid, vitamiinid ja mikroelemendid;

| — | fermenteerimise kõrvalsaadused (praak); |
| --- | --- |

—

fermenteerimise kõrvalsaadused (praak);

| — | parkained. |
| --- | --- |

—

parkained.

Palmiõli ja selle isomeeride kasutamine ei ole lubatud.

a)   Karjatamisperiood

Karja tuleb pidada karjamaal ühe või mitme perioodina vähemalt 150 päeva aastas.

Karjamaal pidamise perioodil peab iga lüpstava lehma kohta olema vähemalt 10 aari lüpsipaigast vabalt juurdepääsetavat karjamaad.

Lehmade karjamaal pidamise ajal on lubatud anda neile täiendavalt rohusööta. Söödaks antav niidetud rohi tuleb ära tarbida 24 tunni jooksul, söödanõudesse kauem kui 24 tunniks jäänud rohi tuleb eemaldada.

Lehmadele antav maisikogus peab kuivaines väljendatuna moodustama vähemalt 10 % lehmade päevaratsioonist või kuivatatud maisiterade ekvivalentväärtusena vähemalt 1 kilogrammi päeva kohta.

b)   Talveperiood

Talvel antakse lehmadele kogu perioodi vältel rohusööta (mis tahes kujul konserveeritud rohi ja lutsern) kuivaines väljendatuna vähemalt 15 % ulatuses lehmade päeva koguratsioonist.

Sel perioodil peab lehmadele antav maisikogus kuivaines väljendatuna moodustama vähemalt 25 % lehmade päevaratsioonist või kuivatatud maisiterade ekvivalentväärtusena vähemalt 2,5 kilogrammi päeva kohta.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine ja koore „Crème de Bresse” valmistamine peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Koor pakendatakse müügipakenditesse, mille maht on kuni 1 000 liitrit.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Päritolunimetusega „Crème de Bresse” koore märgis peab hõlmama:

| — | toote nimetust, mille tähtede suurus moodustab vähemalt kaks kolmandikku märgisel olevate kõige suuremate tähemärkide suurusest; |
| --- | --- |

—

toote nimetust, mille tähtede suurus moodustab vähemalt kaks kolmandikku märgisel olevate kõige suuremate tähemärkide suurusest;

| — | pärast Euroopa Liidus registreerimist Euroopa kaitstud päritolunimetuse logo. |
| --- | --- |

—

pärast Euroopa Liidus registreerimist Euroopa kaitstud päritolunimetuse logo.

Päritolunimetuse „Crème de Bresse” järel võib olla sõna épaisse (paks), kui koor vastab asjaomastele nõuetele.

Samas, kui toodet turustab talus või turgudel tootja ise või tootja otsesel vastutusel olev isik, ei ole individuaalne märgistus kohustuslik ning kõnealune teave peab olema toodud vaid müügisildil.

Märgise ja müügisildi näidised määrab kindlaks taotlejate rühm, kes tagab ettevõtjatele nende kättesaadavuse.

Pärast nimetuse Euroopa Liidus registreerimist peab „Crème de Bresse”, millele järgneb tekst „Appellation d'origine protégée” (kaitstud päritolunimetus) olema esitatud arvetel ja turustusdokumentidel.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab järgmisi kommuune:

| | Aini departemang: Abergement-Clémenciat (L'), Attignat, Bâgé-la-Ville, Bâgé-le-Châtel, Beaupont, Bény, Béréziat, Biziat, Boissey, Bourg-en-Bresse, Buellas, Certines, Ceyzériat, Chanoz-Châtenay, Chavannes-sur-Reyssouze, Chaveyriat, Chevroux, Coligny, Condeissiat, Confrançon, Cormoz, Courmangoux, Courtes, Cras-sur-Reyssouze, Cruzilles-lès-Mepillat, Curciat-Dongalon, Curtafond, Dommartin, Dompierre-sur-Chalaronne, Domsure, Etrez, Foissiat, Gorrevod, Illiat, Jasseron, Jayat, Journans, Laiz, Lent, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Marboz, Marsonnas, Meillonnas, Mézériat, Montagnat, Montcet, Montracol, Montrevel-en-Bresse, Neuville-les-Dames, Péronnas, Perrex, Pirajoux, Polliat, Pont-de-Veyle, Pressiat, Saint-André-de-Bâgé, Saint-André-d'Huiriat, Saint-André-sur-Vieux-Jonc, Saint-Cyr-sur-Menthon, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d'Aussiat, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Étienne-sur-Chalaronne, Saint-Étienne-sur-Reyssouze, Saint-Genis-sur-Menthon, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Veyle, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Just, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Rémy, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Servas, Servignat, Sulignat, Tossiat, Tranclière (La), Treffort-Cuisiat, Vandeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Villemotier, Viriat, Vonnas. |
| --- | --- |

Aini departemang: Abergement-Clémenciat (L'), Attignat, Bâgé-la-Ville, Bâgé-le-Châtel, Beaupont, Bény, Béréziat, Biziat, Boissey, Bourg-en-Bresse, Buellas, Certines, Ceyzériat, Chanoz-Châtenay, Chavannes-sur-Reyssouze, Chaveyriat, Chevroux, Coligny, Condeissiat, Confrançon, Cormoz, Courmangoux, Courtes, Cras-sur-Reyssouze, Cruzilles-lès-Mepillat, Curciat-Dongalon, Curtafond, Dommartin, Dompierre-sur-Chalaronne, Domsure, Etrez, Foissiat, Gorrevod, Illiat, Jasseron, Jayat, Journans, Laiz, Lent, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Marboz, Marsonnas, Meillonnas, Mézériat, Montagnat, Montcet, Montracol, Montrevel-en-Bresse, Neuville-les-Dames, Péronnas, Perrex, Pirajoux, Polliat, Pont-de-Veyle, Pressiat, Saint-André-de-Bâgé, Saint-André-d'Huiriat, Saint-André-sur-Vieux-Jonc, Saint-Cyr-sur-Menthon, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d'Aussiat, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Étienne-sur-Chalaronne, Saint-Étienne-sur-Reyssouze, Saint-Genis-sur-Menthon, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Veyle, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Just, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Rémy, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Servas, Servignat, Sulignat, Tossiat, Tranclière (La), Treffort-Cuisiat, Vandeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Villemotier, Viriat, Vonnas.

| | Jura departemang: Augea, Balanod, Beaufort, Bletterans, Bonnaud, Cesancey, Chazelles, Chilly-le-Vignoble, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cuisia, Digna, Fontainebrux, Frébuans, Gevingey, Larnaud, Mallerey, Maynal, Messia-sur-Sorne, Montmorot, Nanc-lès-Saint-Amour, Nance, Orbagna, Repôts (Les), Ruffey-sur-Seille, Sainte-Agnès, Saint-Amour, Saint-Didier, Trenal, Vercia, Villevieux, Vincelles. |
| --- | --- |

Jura departemang: Augea, Balanod, Beaufort, Bletterans, Bonnaud, Cesancey, Chazelles, Chilly-le-Vignoble, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cuisia, Digna, Fontainebrux, Frébuans, Gevingey, Larnaud, Mallerey, Maynal, Messia-sur-Sorne, Montmorot, Nanc-lès-Saint-Amour, Nance, Orbagna, Repôts (Les), Ruffey-sur-Seille, Sainte-Agnès, Saint-Amour, Saint-Didier, Trenal, Vercia, Villevieux, Vincelles.

| | Saône-et-Loire’i departemang: Abergement-de-Cuisery (L'), Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Bosjean, Bouhans, Branges, Brienne, Bruailles, Champagnat, Chapelle-Naude (La), Chapelle-Thècle (La), Condal, Cuiseaux, Cuisery, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Fay (Le), Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, Frette (La), Frontenaud, Genête (La), Huilly-sur-Seille, Joudes, Jouvençon, Juif, Lessard-en-Bresse, Loisy, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Miroir (Le), Montagny-près-Louhans, Montcony, Montpont-en-Bresse, Montret, Rancy, Ratenelle, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Sainte-Croix, Saint-Étienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Simandre, Simard, Sornay, Tartre (Le), Thurey, Tronchy, Varennes-Saint-Sauveur, Vérissey, Vincelles. |
| --- | --- |

Saône-et-Loire’i departemang: Abergement-de-Cuisery (L'), Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Bosjean, Bouhans, Branges, Brienne, Bruailles, Champagnat, Chapelle-Naude (La), Chapelle-Thècle (La), Condal, Cuiseaux, Cuisery, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Fay (Le), Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, Frette (La), Frontenaud, Genête (La), Huilly-sur-Seille, Joudes, Jouvençon, Juif, Lessard-en-Bresse, Loisy, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Miroir (Le), Montagny-près-Louhans, Montcony, Montpont-en-Bresse, Montret, Rancy, Ratenelle, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Sainte-Croix, Saint-Étienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Simandre, Simard, Sornay, Tartre (Le), Thurey, Tronchy, Varennes-Saint-Sauveur, Vérissey, Vincelles.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Koore „Crème de Bresse” tootmise geograafiline piirkond asub kergelt künklikul metsasaludega kaetud tasandikul, künkad on Bresse’i piirkonnale tüüpilised ja nende kõrgus ei ületa 300 meetrit. Tegemist on geoloogiliselt ühtse piirkonnaga, mille pinnas on savirikas ja seetõttu suurte veevarudega, kuid esineb põllumaa heterogeensust (erineva mullastikuga maatükke), mis tavaliselt eristavad eri majanditüüpe. Jõgede võrgustik on tihe ja katab kogu piirkonna, jõed saavad alguse Jura mäestiku mäekülgede allikatest ning neid toidavad arvukad jõekesed ja ojad. Valitseb kontinentaalne Bresse’ile iseloomulik kliima, mida iseloomustab mõõdukalt suur ja ühtlaselt jagunev sademete hulk, mis ulatub üle 800 mm aastas, mis soodustab rohu kasvu suveperioodil ja mis koos asjakohaste maaharimismeetoditega võimaldab mitmete teraviljakultuuride kasvatamist, eeskätt niisutamata maisipõldude rajamist.

Piirkonna hüdroloogilised, geoloogilised, morfoloogilised ja klimaatilised eripärad tingivad elupiirkondade suhtelise eraldatuse (vee laialdane kättesaadavus, suhteliselt raskesti läbitavad teed) ja põllumajandusmaa korralduse eripärad, mida iseloomustab samaaegselt mitmete kultuuride kasvatamine ja peaaegu täielikult isemajandav loomakasvatus. Piirkonna madalamates osades domineerivad vett mitteläbilaskvad savimullad, kus asuvad karjamaad ja metsaga kaetud alad, kuivematel mäekülgedel kasvatatakse peamiselt teravilja, eeskätt maisi; kõrgemad, halvema veevarustusega alad on kaetud metsadega. Metsaalade mitmekesisus on kõnealuse „Bresse’i metsapiirkonna” peamiseks geograafiliseks eripäraks, siin vahelduvad põllualad, karjamaad ja metsaalad.

Loomakasvatajad on piirkonna klimaatiliste olude ja looduskeskkonna pakutavate võimalustega kohanenud, välja on kujunenud eripärane põllumajanduse korralduse süsteem. Bresse’i piirkonna mitmeid põllukultuure hõlmava põllumajanduse eripärad on järgmised:

| — | säilinud on rohumaade süsteem, mis hõlmab poole piirkonna põllumajanduslikult kasutatavast pinnast. Kasvav rohi on Bresse’i piirkonnas samaväärne muude põllukultuuridega. Niidetud rohu kvaliteet (floristiline mitmekesisus ja botaaniline koosseis) on tingitud asjaolust, et ühelt poolt on säilinud niiskuslembelised püsikarjamaad, teiselt poolt rajatakse samaaegselt ka ajutisi karjamaid. Selline korraldus nõuab Bresse’i piirkonna piimatootjate spetsiifilise oskusteabe kasutamist, mille puhul eelistatakse kohaliku sööda tootmist, loomade karjatamist karjamaadel või rohusööda tootmist; |
| --- | --- |

—

säilinud on rohumaade süsteem, mis hõlmab poole piirkonna põllumajanduslikult kasutatavast pinnast. Kasvav rohi on Bresse’i piirkonnas samaväärne muude põllukultuuridega. Niidetud rohu kvaliteet (floristiline mitmekesisus ja botaaniline koosseis) on tingitud asjaolust, et ühelt poolt on säilinud niiskuslembelised püsikarjamaad, teiselt poolt rajatakse samaaegselt ka ajutisi karjamaid. Selline korraldus nõuab Bresse’i piirkonna piimatootjate spetsiifilise oskusteabe kasutamist, mille puhul eelistatakse kohaliku sööda tootmist, loomade karjatamist karjamaadel või rohusööda tootmist;

| — | maisikasvatus, mis on Bresse’i piirkonna teraviljakasvatuses aukohal. Juba enam kui 400 aasta jooksul on piirkonnas kasvatatud maisi niisutamata põldudel ning mais moodustab loomade söödaratsioonis väga olulise osa. Maisi on mainitud juba 1612. aastal seoses ühe Montpont-en-Bresse’is registreeritud surmajuhtumiga avaldatud varade loetelus (P. Ponsot, 1997), samuti 1625. aastal koostatud Louhansi hinnakirjas (L. Guillemaut, 1896). Maisi peeti jõukuse ja külluse märgiks, see on ka Bresse’i elanike omaaegse hüüdnime „ventres jaunes” (kollakõhud) aluseks; |
| --- | --- |

—

maisikasvatus, mis on Bresse’i piirkonna teraviljakasvatuses aukohal. Juba enam kui 400 aasta jooksul on piirkonnas kasvatatud maisi niisutamata põldudel ning mais moodustab loomade söödaratsioonis väga olulise osa. Maisi on mainitud juba 1612. aastal seoses ühe Montpont-en-Bresse’is registreeritud surmajuhtumiga avaldatud varade loetelus (P. Ponsot, 1997), samuti 1625. aastal koostatud Louhansi hinnakirjas (L. Guillemaut, 1896). Maisi peeti jõukuse ja külluse märgiks, see on ka Bresse’i elanike omaaegse hüüdnime „ventres jaunes” (kollakõhud) aluseks;

| — | sööda sileerimise tehnoloogiaga seotud oskusteave, mille Bresse’i piirkonna põlluharijad arendasid välja XIX sajandil (Lecouteux, 1875) ja mis võimaldas lahendada niiskes kliimas heinategemisega seotud tehnilisi probleeme. |
| --- | --- |

—

sööda sileerimise tehnoloogiaga seotud oskusteave, mille Bresse’i piirkonna põlluharijad arendasid välja XIX sajandil (Lecouteux, 1875) ja mis võimaldas lahendada niiskes kliimas heinategemisega seotud tehnilisi probleeme.

Mainitud kahel söödakultuuril põhineb Bresse’i piirkonna põlluharimissüsteem, millele lisanduvad linnukasvatus- ja piimatootmismajandid, mis kasutavad loomulikult just maisil ja rohttaimedel põhinevaid söödaskeeme. Valmiv toodang, eeskätt või, mängib piirkonna majanduses olulist rolli. Võid müüakse turgudel kohalikule elanikkonnale või hulgikaupmeestele, kes liiguvad kodulinde ja mune müües piirkonna naabruses asuvatesse küladesse.

Esimesed kooperatiivsed ettevõtted rajati 1930. aastate alguses ja need hakkasid järk-järgult üle võtma üksiktaludes toimuvat tootmist. Ettevõtted olid teadlikud vajadusest säilitada kasutatava tooraine eripärasid, seetõttu koguti piima töötlemiskeskuste lähedal paiknevalt küllalt piiratud alalt, jälgides, et piima kogumistsükkel oleks võimalikult lühike. Samuti töötati välja tehnoloogia piima kiireks töötlemiseks pärast kogumist ning piirati koore käitlemise ja ümberpumpamise kordi.

Nii kinnistus lehmapiimast toodetava koore tavapärane tootmisprotsess ning kujunes välja koore tootmine bioloogilise hapendamise abil.

Tootjad kasutavad hapendavaid ja aromatiseerivaid piimabaktereid, mis annavad koorele piisava hapususe ja tugeva iseloomuliku lõhna.

Erilist tähelepanu pööratakse ka koore pakendamisele, mille puhul kasutatakse võimalikult vähest toote käitlemist ja ümberpumpamist.

5.2.   Toote eripära

Tegemist on bioloogilise hapendamise teel saadud koorega, millele ei ole lisatud paksendajaid ega maitse- ja lõhnaaineid. Koore värvus ulatub koltunud valgest kuni elevandiluu karva toonini, koor on pisut läikiv ning sile ja väheste või täiesti ilma nähtavate mullikesteta.

Kaitstud nimetuse alla kuulub kaks kooreliiki, mis erinevad teineteisest rasvasisalduse, happesuse, tekstuuri ja kulinaarsete omaduste poolest.

Keskmise paksusega koort, mille rasvasisaldus on vähemalt 36 grammi 100 grammi toote kohta, iseloomustab hea säilivus, sile ja kreemjas tekstuur ning suurepärane suus sulavus. Koorel on intensiivsed maitse- ja lõhnaomadused ja see on äratuntav happelisuse ning õrnalt piimja ja magusa maitsevarjundi poolest (piim, magus küpsis, vanilje).

Kõnealune koor on vastupidav kuumusele, seega võib seda kasutada roogades, mis vajavad pikemaajalist küpsetamist kõrgel temperatuuril (kartulivorm, kana koorekastmes, vorst koorekastmes, kondiitritooted).

Paks koor, mille rasvasisaldus on vähemalt 33 grammi 100 grammi toote kohta, on tekstuurilt tihe ja märgatavalt happeline. Koor on pehme, väga kreemjas ning mõnusalt suussulav. Koorel on intensiivsed maitse- ja lõhnaomadused ja see on äratuntav värske ning õrnalt piimja maitse (värske piim, küpsetatud piim) ja võile omase lõhna poolest.

Koort kasutatakse tavaliselt kuumtöötlemata, kas puuviljade või valge juustuga või siis lühiajaliselt ja mõõdukal temperatuuril kuumtöödeldud toitude valmistamiseks.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Määratletud geograafilises piirkonnas toodetud piima määrava tähtsusega iseloomulikuks teguriks on Bresse’i piirkonna veiste traditsiooniline kombineeritud söödaskeem, mis hõlmab rohtu ja maisi. Sööda kahe komponendi, rohu ja maisi tasakaal lehmade söödaratsioonis mõjutab piima omadusi ja soodustab selle ümbertöötlemist kooreks.

Lehmade söödaratsioonis olev rohi annab piimale iseloomulikud maitse- ja lõhnaomadused. Asjaolu, et tootjad on säilitanud karjamaade floristilise mitmekesisuse ja botaanilise kooseisu, tagab piima iseloomuliku värvuse ning mõjutab piimarasvade hulka ja koostist ning piimarasvades kinnistuvate aroomielementide hulka.

Kõrge toiteväärtusega maisi sisaldus söödas tagab piisava rasva- ja valgusisaldusega piima tootmise. Samuti mõjutab see piima rasvaosakeste suurust, mis koore „Crème de Bresse” valmistamiseks kasutatava piima puhul on suhteliselt suurte mõõtmetega. See asjaolu mõjutab otseselt piima lõhnaomadusi, sest aroomikomponentide kinnistumise pind on suurem.

Piima koostist ja selles sisalduvate rasvade kvaliteediomadusi mõjutavad samuti piima jahutamise ja hoidmise tingimused tootmisettevõttes, piima tootvate ettevõtjate lähedus ja piima kogumisringide pikkuse piiramine. Koore „Crème de Bresse” tootmiseks kasutataval piimal on väga madal lipolüüsi indeks, mis annab tunnistust piimarasvade kõrgest kvaliteedist. Piima algne värvus mõjutab ka koore värvust.

Tänu piima viivitamatule töötlemisele ning piirangutele piima käitlemisel ja ümberpumpamisel säilivad kõik piimarasvade omadused. Kuna koort ei homogeniseerita, siis säilivad ka selle tekstuur ja koostis algupärasel kujul ning seetõttu on koor sile, sätendav ja väheste või täiesti ilma nähtavate mullikesteta.

Bioloogiline hapendamine on koore „Crème de Bresse” tootmise oluline etapp, mis on pikaajaline ja toimub suhteliselt madalal temperatuuril ning valitud hapendavate ja aromatiseerivate piimabakterite toimel. Eri näitajate muutmine selles etapis annab võimaluse reguleerida koore happelisuse taset ja anda sellele kas paks või keskmiselt paks tekstuur. Kõnealune rasvasisalduse reguleerimine võimaldab tuua koores esile erinevad lõhnaomadused. Koore valmistamisel ei kasutata paksendajaid ega maitse- ja lõhnaaineid ning see tagab koore naturaalse maitse.

Koore „Crème de Bresse” omadused tulenevad eelkõige piima omadustest, kuid ka töötlejate poolt välja arendatud tootmisoskustest. Tänapäeval on koor „Crème de Bresse” kohalikus kulinaarias laialt kasutatav toiduaine ning kokad ja kondiitrid hindavad selle omadusi kõrgelt (Bresse'i kana koorekastmes, kala või knedlikud koorekastmes, kartulivorm, briošš, Bresse'i koogid ja pannkoogid, mis on segu suhkrust, võist ja koorest).

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCCremedeBresse.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---

| 16.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 335/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 335/22

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 335/06

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„BEURRE DE BRESSE”

EÜ nr: FR-PDO-0005-01045-18.10.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Beurre de Bresse”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.5. | Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
| --- | --- |

Klass 1.5.

Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Beurre de Bresse” on võimasina abil valmistatud pehme või, millel on järgmised iseloomulikud tunnused:

| — | mõõdukalt kollane värvus, mis võib talveperioodil olla heledam; |
| --- | --- |

—

mõõdukalt kollane värvus, mis võib talveperioodil olla heledam;

| — | pehme ja õhuline tekstuur, mis on tingitud traditsioonilise võimasina abil valmistatud võis olevatest väga väikestest veetilkadest ja mikropooridest. Või ei ole tihke ja selle konsistents on väga kergelt teraline; |
| --- | --- |

—

pehme ja õhuline tekstuur, mis on tingitud traditsioonilise võimasina abil valmistatud võis olevatest väga väikestest veetilkadest ja mikropooridest. Või ei ole tihke ja selle konsistents on väga kergelt teraline;

| — | või lõhna iseloomustavad märksõnad on „piimane”, „õielõhnaline”, aga teatud määral ka „magus”; |
| --- | --- |

—

või lõhna iseloomustavad märksõnad on „piimane”, „õielõhnaline”, aga teatud määral ka „magus”;

| — | või on suus sulav, mis annab tunnistust selle võimest lahustuda suus; |
| --- | --- |

—

või on suus sulav, mis annab tunnistust selle võimest lahustuda suus;

| — | maitses valitsevad piimatootele iseloomulikud noodid „värskus suus” ja „kuivatatud puuvili” (maitsebuketis on kreeka pähkel ja sarapuupähkel), maitse on püsiv. |
| --- | --- |

—

maitses valitsevad piimatootele iseloomulikud noodid „värskus suus” ja „kuivatatud puuvili” (maitsebuketis on kreeka pähkel ja sarapuupähkel), maitse on püsiv.

Või on hõlpsalt leivale määritav ja küpsetamisel püsiva konsistentsiga.

Kõnealuse või valmistamisel on keelatud taastatud, jahutatud või külmutatud või kasutamine, samuti ei ole lubatud mis tahes tehnoloogia, mille puhul suurendatakse võis rasvavaba kuivaine sisaldust, eeskätt on keelatud piimahappebakterite lisamine segamise käigus.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toortäispiim tuleb koorida 36 tunni jooksul pärast kogumist.

Kogutava piima pH peab jääma vahemikku 6,4–6,9 ja selle maksimaalne lubatav lipolüüsi indeksi väärtus on 0,80 mEq 100 grammi rasva kohta.

Või valmistamiseks on lubatud kasutada üksnes bioloogiliselt hapendatud toorkoort või pastöriseeritud koort, mille rasvasisaldus on vähemalt 36 grammi 100 grammi toote kohta, mis on toodetud määratletud geograafilises piirkonnas.

Koor peab olema töötlemiseks valmis hiljemalt 36 tundi pärast piima kogumist ja hiljemalt 48 tundi pärast piima koorimist.

Koore homogeniseerimine ei ole lubatud. Keelatud on kasutada taastatud, jahutatud või külmutatud koort, värvaineid, antioksüdante ja happelisust vähendavaid aineid, mis peavad alandama piima või koore hapusust.

Kasutatavad fermendid peavad olema seotud hapendavate ja aromatiseerivate piimhappebakteritega. Keelatud on kasutada paksendavaid või lõhna tekitavaid lisandaineid. Valmimine kestab 18–24 tundi temperatuuril 12–18 °C. Võimasinas töödeldakse piima, mille happesus on vähemalt 20 °D.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Vähemalt 80 % karja aastasest söödaratsioonist (kuivaines väljendatuna) peab pärinema määratletud geograafilisest piirkonnast.

Karja sööt põhineb rohusöödal, mis peab moodustama (kuivaines väljendatuna) vähemalt 75 % lehmade aastasest söödaratsioonist.

Rohusööda hulka kuulub

| — | karjamaal kasvav rohi või söödanõusse ette antav rohi; |
| --- | --- |

—

karjamaal kasvav rohi või söödanõusse ette antav rohi;

| — | mis tahes kujul konserveeritud rohi ja söödamais; |
| --- | --- |

—

mis tahes kujul konserveeritud rohi ja söödamais;

| — | roheline või kuivatatud lutsern; |
| --- | --- |

—

roheline või kuivatatud lutsern;

| — | põhk; |
| --- | --- |

—

põhk;

| — | taimejuured; |
| --- | --- |

—

taimejuured;

| — | muud värskel või konserveeritud kujul antavad teraviljad. |
| --- | --- |

—

muud värskel või konserveeritud kujul antavad teraviljad.

Karja söödaks ei ole lubatud kasutada värsket rapsi, sinepitaimi, kapsast, mädarõigast, naerist, õlinaerist, kaalikat ja redist.

Söödaks võib kasutada ainult mittetransgeensetest taimedest pärinevat söödamaisi, tõlvikuid või teri.

Söödalisandite hulk ei või ületada 1 800 kg ühe lehma kohta aastas.

Söödalisandid on järgmised:

| — | energeetilised söödalisandid: teraviljade terad ja neist valmistatud tooted, mugulad ja neist valmistatud tooted ja taimede juurtest valmistatud tooted; |
| --- | --- |

—

energeetilised söödalisandid: teraviljade terad ja neist valmistatud tooted, mugulad ja neist valmistatud tooted ja taimede juurtest valmistatud tooted;

| — | lämmastikühenditest söödalisandid: valgutaimede ja õli- ja valgutaimede terad ja neist valmistatud tooted, kuivatatud lutsern ja muud sekundaarsed tooted; |
| --- | --- |

—

lämmastikühenditest söödalisandid: valgutaimede ja õli- ja valgutaimede terad ja neist valmistatud tooted, kuivatatud lutsern ja muud sekundaarsed tooted;

| — | kombineeritud söödalisandid: energeetiliste ja lämmastikühenditest söödalisandite segud; |
| --- | --- |

—

kombineeritud söödalisandid: energeetiliste ja lämmastikühenditest söödalisandite segud;

| — | mineraalid, vitamiinid ja mikroelemendid; |
| --- | --- |

—

mineraalid, vitamiinid ja mikroelemendid;

| — | fermenteerimise kõrvalsaadused (praak); |
| --- | --- |

—

fermenteerimise kõrvalsaadused (praak);

| — | parkained. |
| --- | --- |

—

parkained.

Palmiõli ja selle isomeeride kasutamine ei ole lubatud.

a)   Karjatamisperiood

Karja tuleb pidada karjamaal ühe või mitme perioodina vähemalt 150 päeva aastas.

Karjamaal pidamise perioodil peab iga lüpstava lehma kohta olema vähemalt 10 aari lüpsipaigast vabalt juurdepääsetavat karjamaad.

Lehmade karjamaal pidamise ajal on lubatud anda neile täiendavalt rohusööta. Söödaks antav niidetud rohi tuleb ära tarbida 24 tunni jooksul, söödanõudesse kauem kui 24 tunniks jäänud rohi tuleb eemaldada.

Lehmadele antav maisikogus peab kuivaines väljendatuna moodustama vähemalt 10 % lehmade päevaratsioonist või kuivatatud maisiterade ekvivalentväärtusena vähemalt 1 kilogrammi päeva kohta.

b)   Talveperiood

Talvel antakse lehmadele kogu perioodi vältel rohusööta (mis tahes kujul konserveeritud rohi ja lutsern) kuivaines väljendatuna vähemalt 15 % ulatuses lehmade päeva koguratsioonist.

Sel perioodil peab lehmadele antav maisikogus kuivaines väljendatuna moodustama vähemalt 25 % lehmade päevaratsioonist või kuivatatud maisiterade ekvivalentväärtusena vähemalt 2,5 kilogrammi päeva kohta.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine ja või „Beurre de Bresse” valmistamine peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Pakendamine toimub müügiks mõeldud kaalutud üksustena, mille kaal ei ole suurem kui 25 kilogrammi.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Päritolunimetusega „Beurre de Bresse” toote märgis peab hõlmama

| — | toote nimetust, mille tähtede suurus moodustab märgisel olevate suurimate tähemärkide suurusest vähemalt kaks kolmandikku; |
| --- | --- |

—

toote nimetust, mille tähtede suurus moodustab märgisel olevate suurimate tähemärkide suurusest vähemalt kaks kolmandikku;

| — | pärast Euroopa Liidus registreerimist Euroopa kaitstud päritolunimetuse logo. |
| --- | --- |

—

pärast Euroopa Liidus registreerimist Euroopa kaitstud päritolunimetuse logo.

Samas, kui toodet turustab talus või turgudel tootja ise või tootja otsesel vastutusel olev isik, ei ole individuaalne märgistus kohustuslik ning kõnealune teave peab olema toodud vaid müügisildil.

Märgise ja müügisildi näidised määrab kindlaks taotlejate rühm, kes tagab ettevõtjatele nende kättesaadavuse.

Pärast nimetuse Euroopa Liidus registreerimist peab „Beurre de Bresse”, millele järgneb tekst „Appellation d'origine protégée” (kaitstud päritolunimetus) olema esitatud arvetel ja turustusdokumentidel.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond paikneb järgmiste kommuunide territooriumil:

| | Aini departemang: Abergement-Clémenciat (L’), Attignat, Bâgé-la-Ville, Bâgé-le-Châtel, Beaupont, Bény, Béréziat, Biziat, Boissey, Bourg-en-Bresse, Buellas, Certines, Ceyzériat, Chanoz-Châtenay, Chavannes-sur-Reyssouze, Chaveyriat, Chevroux, Coligny, Condeissiat, Confrançon, Cormoz, Courmangoux, Courtes, Cras-sur-Reyssouze, Cruzilles-lès-Mepillat, Curciat-Dongalon, Curtafond, Dommartin, Dompierre-sur-Chalaronne, Domsure, Etrez, Foissiat, Gorrevod, Illiat, Jasseron, Jayat, Journans, Laiz, Lent, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Marboz, Marsonnas, Meillonnas, Mézériat, Montagnat, Montcet, Montracol, Montrevel-en-Bresse, Neuville-les-Dames, Péronnas, Perrex, Pirajoux, Polliat, Pont-de-Veyle, Pressiat, Saint-André-de-Bâgé, Saint-André-d’Huiriat, Saint-André-sur-Vieux-Jonc, Saint-Cyr-sur-Menthon, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d'Aussiat, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Étienne-sur-Chalaronne, Saint-Étienne-sur-Reyssouze, Saint-Genis-sur-Menthon, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Veyle, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Just, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Rémy, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Servas, Servignat, Sulignat, Tossiat, Tranclière (La), Treffort-Cuisiat, Vandeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Villemotier, Viriat, Vonnas. |
| --- | --- |

Aini departemang: Abergement-Clémenciat (L’), Attignat, Bâgé-la-Ville, Bâgé-le-Châtel, Beaupont, Bény, Béréziat, Biziat, Boissey, Bourg-en-Bresse, Buellas, Certines, Ceyzériat, Chanoz-Châtenay, Chavannes-sur-Reyssouze, Chaveyriat, Chevroux, Coligny, Condeissiat, Confrançon, Cormoz, Courmangoux, Courtes, Cras-sur-Reyssouze, Cruzilles-lès-Mepillat, Curciat-Dongalon, Curtafond, Dommartin, Dompierre-sur-Chalaronne, Domsure, Etrez, Foissiat, Gorrevod, Illiat, Jasseron, Jayat, Journans, Laiz, Lent, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Marboz, Marsonnas, Meillonnas, Mézériat, Montagnat, Montcet, Montracol, Montrevel-en-Bresse, Neuville-les-Dames, Péronnas, Perrex, Pirajoux, Polliat, Pont-de-Veyle, Pressiat, Saint-André-de-Bâgé, Saint-André-d’Huiriat, Saint-André-sur-Vieux-Jonc, Saint-Cyr-sur-Menthon, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d'Aussiat, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Étienne-sur-Chalaronne, Saint-Étienne-sur-Reyssouze, Saint-Genis-sur-Menthon, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Veyle, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Just, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Rémy, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Servas, Servignat, Sulignat, Tossiat, Tranclière (La), Treffort-Cuisiat, Vandeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Villemotier, Viriat, Vonnas.

| | Jura departemang: Augea, Balanod, Beaufort, Bletterans, Bonnaud, Cesancey, Chazelles, Chilly-le-Vignoble, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cuisia, Digna, Fontainebrux, Frébuans, Gevingey, Larnaud, Mallerey, Maynal, Messia-sur-Sorne, Montmorot, Nanc-lès-Saint-Amour, Nance, Orbagna, Repôts (Les), Ruffey-sur-Seille, Sainte-Agnès, Saint-Amour, Saint-Didier, Trenal, Vercia, Villevieux, Vincelles. |
| --- | --- |

Jura departemang: Augea, Balanod, Beaufort, Bletterans, Bonnaud, Cesancey, Chazelles, Chilly-le-Vignoble, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cuisia, Digna, Fontainebrux, Frébuans, Gevingey, Larnaud, Mallerey, Maynal, Messia-sur-Sorne, Montmorot, Nanc-lès-Saint-Amour, Nance, Orbagna, Repôts (Les), Ruffey-sur-Seille, Sainte-Agnès, Saint-Amour, Saint-Didier, Trenal, Vercia, Villevieux, Vincelles.

| | Saône-et-Loire’i departemang: Abergement-de-Cuisery (L’), Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Bosjean, Bouhans, Branges, Brienne, Bruailles, Champagnat, Chapelle-Naude (La), Chapelle-Thècle (La), Condal, Cuiseaux, Cuisery, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Fay (Le), Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, Frette (La), Frontenaud, Genête (La), Huilly-sur-Seille, Joudes, Jouvençon, Juif, Lessard-en-Bresse, Loisy, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Miroir (Le), Montagny-près-Louhans, Montcony, Montpont-en-Bresse, Montret, Rancy, Ratenelle, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Sainte-Croix, Saint-Étienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Simandre, Simard, Sornay, Tartre (Le), Thurey, Tronchy, Varennes-Saint-Sauveur, Vérissey, Vincelles. |
| --- | --- |

Saône-et-Loire’i departemang: Abergement-de-Cuisery (L’), Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Bosjean, Bouhans, Branges, Brienne, Bruailles, Champagnat, Chapelle-Naude (La), Chapelle-Thècle (La), Condal, Cuiseaux, Cuisery, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Fay (Le), Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, Frette (La), Frontenaud, Genête (La), Huilly-sur-Seille, Joudes, Jouvençon, Juif, Lessard-en-Bresse, Loisy, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Miroir (Le), Montagny-près-Louhans, Montcony, Montpont-en-Bresse, Montret, Rancy, Ratenelle, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Sainte-Croix, Saint-Étienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Simandre, Simard, Sornay, Tartre (Le), Thurey, Tronchy, Varennes-Saint-Sauveur, Vérissey, Vincelles.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Või „Beurre de Bresse” tootmise geograafiline piirkond asub kergelt künklikul metsasaludega kaetud tasandikul, künkad on Bresse’i piirkonnale tüüpilised ja nende kõrgus ei ületa 300 meetrit. Tegemist on geoloogiliselt ühtse piirkonnaga, mille pinnas on savirikas ja seetõttu suurte veevarudega, kuid esineb põllumaa heterogeensust (erineva mullastikuga maatükke), mis tavaliselt eristavad eri majanditüüpe. Jõgede võrgustik on tihe ja katab kogu piirkonna, jõed saavad alguse Jura mäestiku mäekülgede allikatest ning neid toidavad arvukad jõekesed ja ojad. Valitseb kontinentaalne Bresse’ile iseloomulik kliima, mida iseloomustab mõõdukalt suur ja ühtlaselt jagunev sademete hulk, mis ulatub üle 800 mm aastas, mis soodustab rohu kasvu suveperioodil ja mis koos asjakohaste maaharimismeetoditega võimaldab mitmete teraviljakultuuride kasvatamist, eeskätt niisutamata maisipõldude rajamist.

Piirkonna hüdroloogilised, geoloogilised, morfoloogilised ja klimaatilised eripärad tingivad elupiirkondade suhtelise eraldatuse (vee laialdane kättesaadavus, suhteliselt raskesti läbitavad teed) ja põllumajandusmaa korralduse eripärad, mida iseloomustab samaaegselt mitmete kultuuride kasvatamine ja peaaegu täielikult isemajandav loomakasvatus. Piirkonna madalamates osades domineerivad vett mitteläbilaskvad savimullad, kus asuvad karjamaad ja metsaga kaetud alad, kuivematel mäekülgedel kasvatatakse peamiselt teravilja, eeskätt maisi; kõrgemad, halvema veevarustusega alad on kaetud metsadega. Metsaalade mitmekesisus on kõnealuse „Bresse’i metsapiirkonna” peamiseks geograafiliseks eripäraks, siin vahelduvad põllualad, karjamaad ja metsaalad.

Loomakasvatajad on piirkonna klimaatiliste olude ja looduskeskkonna pakutavate võimalustega kohanenud, välja on kujunenud eripärane põllumajanduse korralduse süsteem. Bresse’i piirkonna mitmeid põllukultuure hõlmava põllumajanduse eripärad on järgmised:

| — | säilinud on rohumaade süsteem, mis hõlmab poole piirkonna põllumajanduslikult kasutatavast pinnast. Kasvav rohi on Bresse’i piirkonnas samaväärne muude põllukultuuridega. Niidetud rohu kvaliteet (floristiline mitmekesisus ja botaaniline koosseis) on tingitud asjaolust, et ühelt poolt on säilinud niiskuslembelised püsikarjamaad, teiselt poolt rajatakse samaaegselt ka ajutisi karjamaid. Selline korraldus nõuab Bresse’i piirkonna piimatootjate spetsiifilise oskusteabe kasutamist, mille puhul eelistatakse kohaliku sööda tootmist, loomade karjatamist karjamaadel või rohusööda tootmist; |
| --- | --- |

—

säilinud on rohumaade süsteem, mis hõlmab poole piirkonna põllumajanduslikult kasutatavast pinnast. Kasvav rohi on Bresse’i piirkonnas samaväärne muude põllukultuuridega. Niidetud rohu kvaliteet (floristiline mitmekesisus ja botaaniline koosseis) on tingitud asjaolust, et ühelt poolt on säilinud niiskuslembelised püsikarjamaad, teiselt poolt rajatakse samaaegselt ka ajutisi karjamaid. Selline korraldus nõuab Bresse’i piirkonna piimatootjate spetsiifilise oskusteabe kasutamist, mille puhul eelistatakse kohaliku sööda tootmist, loomade karjatamist karjamaadel või rohusööda tootmist;

| — | maisikasvatus, mis on Bresse’i piirkonna teraviljakasvatuses aukohal. Juba enam kui 400 aasta jooksul on piirkonnas kasvatatud maisi niisutamata põldudel ning mais moodustab loomade söödaratsioonis väga olulise osa. Maisi on mainitud juba 1612. aastal seoses ühe Montpont-en Bresse’is registreeritud surmajuhtumiga avaldatud varade loetelus (P. Ponsot, 1997), samuti 1625. aastal koostatud Louhansi hinnakirjas (L. Guillemaut, 1896). Maisi peeti jõukuse ja külluse märgiks, see on ka Bresse’i elanike omaaegse hüüdnime „ventres jaunes” (kollased kõhud) aluseks; |
| --- | --- |

—

maisikasvatus, mis on Bresse’i piirkonna teraviljakasvatuses aukohal. Juba enam kui 400 aasta jooksul on piirkonnas kasvatatud maisi niisutamata põldudel ning mais moodustab loomade söödaratsioonis väga olulise osa. Maisi on mainitud juba 1612. aastal seoses ühe Montpont-en Bresse’is registreeritud surmajuhtumiga avaldatud varade loetelus (P. Ponsot, 1997), samuti 1625. aastal koostatud Louhansi hinnakirjas (L. Guillemaut, 1896). Maisi peeti jõukuse ja külluse märgiks, see on ka Bresse’i elanike omaaegse hüüdnime „ventres jaunes” (kollased kõhud) aluseks;

| — | sööda sileerimise tehnoloogiaga seotud oskusteave, mille Bresse’i piirkonna põlluharijad arendasid välja XIX sajandil (Lecouteux, 1875) ja mis võimaldas lahendada niiskes kliimas heinategemisega seotud tehnilisi probleeme. |
| --- | --- |

—

sööda sileerimise tehnoloogiaga seotud oskusteave, mille Bresse’i piirkonna põlluharijad arendasid välja XIX sajandil (Lecouteux, 1875) ja mis võimaldas lahendada niiskes kliimas heinategemisega seotud tehnilisi probleeme.

Nimetatud kahel söödakultuuril põhineb Bresse’i piirkonna põlluharimissüsteem, millele lisanduvad linnukasvatus- ja piimatootmismajandid, mis kasutavad loomulikult just maisil ja rohttaimedel põhinevaid söödaskeeme. Valmiv toodang, eeskätt või, mängib piirkonna majanduses olulist rolli. Võid müüakse turgudel kohalikule elanikkonnale või hulgikaupmeestele, kes liiguvad kodulinde ja mune müües piirkonna naabruses asuvatesse küladesse.

Esimesed kooperatiivsed ettevõtted rajati 1930. aastate alguses ja need hakkasid järk-järgult üle võtma üksiktaludes toimuvat tootmist. Ettevõtted olid teadlikud vajadusest säilitada kasutatava tooraine eripärasid, seetõttu koguti piima töötlemiskeskuste lähedal paiknevalt küllalt piiratud alalt, jälgides, et piima kogumistsükkel oleks võimalikult lühike. Samuti töötati välja tehnoloogia piima kiireks töötlemiseks pärast kogumist ja piirati koore käitlemise ja ümberpumpamise kordi.

Sellega põlistati lehmapiimast tehtud koorest valmistatava või tootmise traditsioonilisi meetodeid ning töötati välja asjakohane hapendamise ja võitootmise tehnoloogia.

Tootjad kasutavad hapendavaid ja aromatiseerivaid piimabaktereid, mis annavad koorele piisava hapususe ja tugeva iseloomuliku lõhna. Või valmistamiseks kasutatakse väikesemahulisi võimasinaid, see nõuab võimeistrite spetsiifilise oskusteabe kasutamist, mis hõlmab tootmistingimuste igapäevast kohandamist vastavalt klimaatilistest tingimustest sõltuvale piima ja koore omaduste muutumisele.

Erilist tähelepanu pööratakse ka või vormimisele ja pakendamisele, mille puhul kasutatakse võimalikult vähest toote käitlemist ja ümberpumpamist.

5.2.   Toote eripära

Tegemist on hapendatud koorest võimasina abil valmistatud pehme võiga.

Või värvus on ühtlane ja ulatub mõõdukalt kollasest kuni heledama kollaseni talveperioodil.

Või tekstuur on pehme ja õhuline. Tunnetatav on väga kerge teralisus ja suurepärane suus sulavus.

Pehme ja aromaatse või „Beurre de Bresse” tunnuseks on piimatoodetele iseloomulikud maitsenoodid „värskus suus” ja kuivatatud puuvilja maitse (maitsebuketis on kreeka pähkel ja sarapuupähkel).

Või on hõlpsalt leivale määritav. Küpsetamisel on kõnealune või väga püsiv, moodustades ühtlase vahu, mis püsib ka valminud toidul.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Määratletud geograafilises piirkonnas toodetud piima määrava tähtsusega iseloomulikuks teguriks on Bresse’i piirkonna veiste traditsiooniline kombineeritud söödaskeem, mis hõlmab rohtu ja maisi. Sööda kahe komponendi, rohu ja maisi tasakaal lehmade söödaratsioonis mõjutab piima omadusi ja soodustab selle rasvade ümbertöötlemist võiks.

Lehmade söödaratsioonis olev rohi annab piimale iseloomulikud maitse- ja lõhnaomadused. Asjaolu, et tootjad on säilitanud karjamaade floristilise mitmekesisuse ja botaanilise kooseisu, tagab piima iseloomuliku värvuse ning mõjutab piimarasvade hulka ja koostist ning piimarasvades kinnistuvate aroomielementide hulka.

Kõrge toiteväärtusega maisi sisaldus söödas tagab piisava rasva- ja valgusisaldusega piima tootmise. Samuti mõjutab see piima rasvaosakeste suurust, mis või „Beurre de Bresse” valmistamiseks kasutatava piima puhul on suhteliselt suurte mõõtmetega. See asjaolu mõjutab otseselt piima lõhnaomadusi, sest aroomikomponentide kinnistumise pind on suurem.

Piima koostist ja selles sisalduvate rasvade kvaliteediomadusi mõjutavad samuti piima jahutamise ja hoidmise tingimused majandis, piima tootvate ettevõtjate lähedus ja piima kogumisringide pikkuse piiramine. Või „Beurre de Bresse” tootmiseks kasutataval piimal on väga madal lipolüüsi indeks, mis annab tunnistust piimarasvade kõrgest kvaliteedist.

Piima töötlejad rakendavad keerulisi tehnoloogilisi võtteid ja pööravad tootele suurt tähelepanu kogu tootmisprotsessi kestel (temperatuuri, happelisuse, segamise kiiruse jne parameetrite igapäevane jälgimine), vähendades piima käitlemist miinimumini, et saada võimalikult palju piimarasva ja säilitada selle kõik omadused.

Bioloogiline hapendamine on või „Beurre de Bresse” tootmise oluline etapp, mis on pikaajaline ja toimub suhteliselt madalal temperatuuril valitud hapendavate ja aromatiseerivate piimabakterite toimel. Ühelt poolt suurendab see protsess koore happelisust, mis soodustab koore töötlemist võimasinas ja võimaldab tuua välja rasvaosakestele kinnistunud aroomikomponendid. Et vähendada piimarasva lagunemist, peab hapendatud koore töötlemine toimuma vahetult pärast hapendamist.

Või valmistamine toimub väikesemahuliste võimasinate abil, mis annab väga väikeste veetilkade ja mikropooride tekkimise tõttu võile õhulise ja väga kergelt teralise tekstuuri. Kõnealune tehnoloogia on otsustava tähtsusega või konsistentsi saavutamiseks, kusjuures säilivad piimarasvade esialgsed omadused, mis annavad võile sulavuse, leivale määrimise hõlpsuse ja vastupidavuse küpsetamisel ning tagavad koore hapnemise käigus tekkinud aroomide säilimise.

Või „Beurre de Bresse” omadused tulenevad eeskätt kasutatava piima omadustest ning või valmistajate väljakujunenud ja kinnistunud võitootmisega seotud oskusteabest. Tänapäeval on või „Beurre de Bresse” kohalikus kulinaarias laialt kasutatav toiduaine (konnakoivad võiga, linnulihavardad võiga, võiküpsised, Bresse’i koogid, milles kasutatakse suhkru, koore ja või segu jm).

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCBeurredeBresse.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---