# Jurnalul Oficial C 335/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2013.335.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 335 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5616 noiembrie 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2013.335.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 335

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5616 noiembrie 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 335/01 | Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2013/C 335/01

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

1

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 335/02 | Rata de schimb a monedei euro | 6 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2013/C 335/02

Rata de schimb a monedei euro

6

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 335/03 | Cerere de propuneri – COMM-C2/01/13 – Sprijin structural pentru organizațiile de cercetare în domeniul politicii publice europene (grupuri de reflecție) și pentru organizațiile societății civile la nivel european – Programul Europa pentru cetățeni (2014-2020) | 7 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 335/04 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.7082 – EVO/PKO/eService JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 15 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 335/05 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 16 |
| 2013/C 335/06 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 22 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

2013/C 335/03

Cerere de propuneri – COMM-C2/01/13 – Sprijin structural pentru organizațiile de cercetare în domeniul politicii publice europene (grupuri de reflecție) și pentru organizațiile societății civile la nivel european – Programul Europa pentru cetățeni (2014-2020)

7

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2013/C 335/04

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.7082 – EVO/PKO/eService JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

15

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2013/C 335/05

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

16

2013/C 335/06

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 16.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 335/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 335/1

---

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

2013/C 335/01

| Data adoptării deciziei | 2.10.2013 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.32225 (11/NN) |
| Stat membru | Țările de Jos |
| Regiune | Noord-Brabant | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Bedrijfsverplaatsing Nedalco |
| Temei legal | Koopovereenkomst, gesloten tussen Koninklijke Nedalco BV, Nedalco International BV, enerzijds, de Gemeente Bergen op Zoom, anderzijds (zie BIJLAGE 14) |
| Tipul măsurii | Ajutor ad hoc | Nedalco |
| Obiectiv | Altele |
| Forma de ajutor | Altele – compensație excepțională pentru relocare |
| Buget | Buget global: 70 000 000 EUR |
| Valoare | % – Măsura nu reprezintă ajutor |
| Durată (perioadă) | Începând cu data de 12.2.2010 |
| Sectoare economice | Fabricarea altor produse chimice organice, de bază |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Gemeente Bergen op Zoom |
| Jacob Obrechtlaan 4 |
| 4611 AR Bergen op Zoom |
| NEDERLAND |

Data adoptării deciziei

2.10.2013

Numărul de referință al ajutorului

SA.32225 (11/NN)

Stat membru

Țările de Jos

Regiune

Noord-Brabant

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Bedrijfsverplaatsing Nedalco

Temei legal

Koopovereenkomst, gesloten tussen Koninklijke Nedalco BV, Nedalco International BV, enerzijds, de Gemeente Bergen op Zoom, anderzijds (zie BIJLAGE 14)

Tipul măsurii

Ajutor ad hoc

Nedalco

Obiectiv

Altele

Forma de ajutor

Altele – compensație excepțională pentru relocare

Buget

Buget global: 70 000 000 EUR

Valoare

% – Măsura nu reprezintă ajutor

Durată (perioadă)

Începând cu data de 12.2.2010

Sectoare economice

Fabricarea altor produse chimice organice, de bază

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Gemeente Bergen op Zoom

Jacob Obrechtlaan 4

4611 AR Bergen op Zoom

NEDERLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Data adoptării deciziei | 25.7.2013 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.36188 (13/N) |
| Stat membru | Belgia |
| Regiune | — | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Besluit van de Vlaamse Regering houdende subsidiëring van incubatoren |
| Temei legal | Besluit van de Vlaamse Regering houdende subsidiëring van incubatoren |
| Tipul măsurii | Schemă | — |
| Obiectiv | Inovație, Cercetare și dezvoltare |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | | Buget global: 6 EUR (în milioane) |

Data adoptării deciziei

25.7.2013

Numărul de referință al ajutorului

SA.36188 (13/N)

Stat membru

Belgia

Regiune

—

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Besluit van de Vlaamse Regering houdende subsidiëring van incubatoren

Temei legal

Besluit van de Vlaamse Regering houdende subsidiëring van incubatoren

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Inovație, Cercetare și dezvoltare

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 6 EUR (în milioane)

| | Buget anual: 1 EUR (în milioane) |
| --- | --- |

Buget anual: 1 EUR (în milioane)

Valoare

50 %

Durată (perioadă)

1.9.2013-30.8.2019

Sectoare economice

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Vlaamse Overheid |
| --- |
| Agentschap Ondernemen |
| Koning Albert II laan 35, bus 12 |
| 1030 Brussel |
| BELGIË |

Vlaamse Overheid

Agentschap Ondernemen

Koning Albert II laan 35, bus 12

1030 Brussel

BELGIË

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Data adoptării deciziei | 11.6.2013 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.36493 (13/N) |
| Stat membru | Germania |
| Regiune | Saarland | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | EFI-Programm — Saarland |
| Temei legal | Richtlinien für die Förderung von Entwicklung, Forschung und Innovation im Saarland — EFI-Programm |
| Tipul măsurii | Schemă | — |
| Obiectiv | Cercetare și dezvoltare, Inovație |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget global: 18,6 EUR (în milioane) |
| Valoare | 100 % |
| Durată (perioadă) | 1.1.2009-31.12.2015 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Staatskanzlei des Saarlandes |
| Am Ludwigsplatz 14 |
| 66117 Saarbrücken |
| DEUTSCHLAND |

Data adoptării deciziei

11.6.2013

Numărul de referință al ajutorului

SA.36493 (13/N)

Stat membru

Germania

Regiune

Saarland

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

EFI-Programm — Saarland

Temei legal

Richtlinien für die Förderung von Entwicklung, Forschung und Innovation im Saarland — EFI-Programm

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Cercetare și dezvoltare, Inovație

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 18,6 EUR (în milioane)

Valoare

100 %

Durată (perioadă)

1.1.2009-31.12.2015

Sectoare economice

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Staatskanzlei des Saarlandes

Am Ludwigsplatz 14

66117 Saarbrücken

DEUTSCHLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Data adoptării deciziei | 22.8.2013 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.36503 (13/N) |
| Stat membru | Suedia |
| Regiune | — | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Statligt stöd vid korttidsarbete |
| Temei legal | Förslag till lag om stöd vid korttidsarbete |
| Tipul măsurii | Schemă | — |
| Obiectiv | Remediu pentru o perturbare gravă în cadrul economiei |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget anual: 4 700 000 000 SEK |
| Valoare | % – Măsura nu reprezintă ajutor |
| Durată (perioadă) | 1.1.2014-31.12.2019 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Skatteverket |
| SE-106 61 Stockholm |
| SVERIGE |

Data adoptării deciziei

22.8.2013

Numărul de referință al ajutorului

SA.36503 (13/N)

Stat membru

Suedia

Regiune

—

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Statligt stöd vid korttidsarbete

Temei legal

Förslag till lag om stöd vid korttidsarbete

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Remediu pentru o perturbare gravă în cadrul economiei

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget anual: 4 700 000 000 SEK

Valoare

% – Măsura nu reprezintă ajutor

Durată (perioadă)

1.1.2014-31.12.2019

Sectoare economice

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Skatteverket

SE-106 61 Stockholm

SVERIGE

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Data adoptării deciziei | 18.9.2013 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.36953 (13/N) |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | Andalucia | Articolul 107 alineatul (3) litera (a) |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Port Authority of Bahía de Cádiz |
| Temei legal | Reglamento (CE) no 1083/2006 del Consejo de 11 de julio de 2006 |
| Tipul măsurii | Ajutor ad hoc | Autoridad Portuaria de la Bahía de Cádiz |
| Obiectiv | Realizarea unui proiect important al Europei comune |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget global: 60,06 EUR (în milioane) |
| Valoare | 50,7 % |
| Durată (perioadă) | — |
| Sectoare economice | Transporturi maritime și costiere de marfă |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministerio de Hacienda y Administraciones Publicas, DG Fondos Comunitarios |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| Madrid |
| ESPAÑA |

Data adoptării deciziei

18.9.2013

Numărul de referință al ajutorului

SA.36953 (13/N)

Stat membru

Spania

Regiune

Andalucia

Articolul 107 alineatul (3) litera (a)

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Port Authority of Bahía de Cádiz

Temei legal

Reglamento (CE) no 1083/2006 del Consejo de 11 de julio de 2006

Tipul măsurii

Ajutor ad hoc

Autoridad Portuaria de la Bahía de Cádiz

Obiectiv

Realizarea unui proiect important al Europei comune

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 60,06 EUR (în milioane)

Valoare

50,7 %

Durată (perioadă)

—

Sectoare economice

Transporturi maritime și costiere de marfă

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministerio de Hacienda y Administraciones Publicas, DG Fondos Comunitarios

Paseo de la Castellana, 162

Madrid

ESPAÑA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 16.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 335/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 335/6

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

15 noiembrie 2013

2013/C 335/02

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3460 |
| JPY | yen japonez | 134,99 |
| DKK | coroana daneză | 7,4588 |
| GBP | lira sterlină | 0,83770 |
| SEK | coroana suedeză | 8,9438 |
| CHF | franc elvețian | 1,2346 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,2535 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,155 |
| HUF | forint maghiar | 298,41 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7025 |
| PLN | zlot polonez | 4,1829 |
| RON | leu românesc nou | 4,4513 |
| TRY | lira turcească | 2,7443 |
| AUD | dolar australian | 1,4422 |
| CAD | dolar canadian | 1,4085 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,4363 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6216 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6791 |
| KRW | won sud-coreean | 1 431,79 |
| ZAR | rand sud-african | 13,7085 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,2005 |
| HRK | kuna croată | 7,6315 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 640,52 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,3103 |
| PHP | peso Filipine | 58,623 |
| RUB | rubla rusească | 43,9833 |
| THB | baht thailandez | 42,527 |
| BRL | real brazilian | 3,1146 |
| MXN | peso mexican | 17,4647 |
| INR | rupie indiană | 84,9600 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3460

JPY

yen japonez

134,99

DKK

coroana daneză

7,4588

GBP

lira sterlină

0,83770

SEK

coroana suedeză

8,9438

CHF

franc elvețian

1,2346

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,2535

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,155

HUF

forint maghiar

298,41

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7025

PLN

zlot polonez

4,1829

RON

leu românesc nou

4,4513

TRY

lira turcească

2,7443

AUD

dolar australian

1,4422

CAD

dolar canadian

1,4085

HKD

dolar Hong Kong

10,4363

NZD

dolar neozeelandez

1,6216

SGD

dolar Singapore

1,6791

KRW

won sud-coreean

1 431,79

ZAR

rand sud-african

13,7085

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,2005

HRK

kuna croată

7,6315

IDR

rupia indoneziană

15 640,52

MYR

ringgit Malaiezia

4,3103

PHP

peso Filipine

58,623

RUB

rubla rusească

43,9833

THB

baht thailandez

42,527

BRL

real brazilian

3,1146

MXN

peso mexican

17,4647

INR

rupie indiană

84,9600

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

| 16.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 335/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 335/7

---

Cerere de propuneri – COMM-C2/01/13

Sprijin structural pentru organizațiile de cercetare în domeniul politicii publice europene (grupuri de reflecție) și pentru organizațiile societății civile la nivel european – Programul „Europa pentru cetățeni” (2014-2020)

2013/C 335/03

AVERTISMENT:

Prezenta cerere de propuneri este condiționată:

| — | de adoptarea finală a Regulamentului de instituire a programului „Europa pentru cetățeni” (2014-2020), denumit în continuare „programul”, de către autoritatea legislativă, fără modificări semnificative; |
| --- | --- |

—

de adoptarea finală a Regulamentului de instituire a programului „Europa pentru cetățeni” (2014-2020), denumit în continuare „programul”, de către autoritatea legislativă, fără modificări semnificative;

| — | de avizul favorabil sau de absența obiecțiilor din partea comitetului constituit prin Regulamentul de înființare a programului „Europa pentru cetățeni”; |
| --- | --- |

—

de avizul favorabil sau de absența obiecțiilor din partea comitetului constituit prin Regulamentul de înființare a programului „Europa pentru cetățeni”;

| — | de disponibilitatea creditelor prevăzute în proiectul de buget pentru 2014 după adoptarea bugetului pentru 2014 de către autoritatea bugetară sau după cum se prevede în sistemul douăsprezecimilor provizorii. |
| --- | --- |

—

de disponibilitatea creditelor prevăzute în proiectul de buget pentru 2014 după adoptarea bugetului pentru 2014 de către autoritatea bugetară sau după cum se prevede în sistemul douăsprezecimilor provizorii.

Programul constituie temeiul juridic pentru prezenta cerere de propuneri.

1.   OBIECTIVE

1.1.   Obiectivele generale ale programului

În conformitate cu obiectivul global de a aduce Uniunea Europeană mai aproape de cetățeni, obiectivele generale ale programului sunt:

| — | să contribuie la înțelegerea de către cetățeni a Uniunii, a istoriei și diversității sale; |
| --- | --- |

—

să contribuie la înțelegerea de către cetățeni a Uniunii, a istoriei și diversității sale;

| — | să promoveze cetățenia europeană și să amelioreze condițiile participării civice și democratice la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

—

să promoveze cetățenia europeană și să amelioreze condițiile participării civice și democratice la nivelul Uniunii.

1.2.   Obiectivele specifice ale programului

Obiectivele specifice ale programului sunt:

| — | să sensibilizeze publicul cu privire la memoria trecutului, la istoria și valorile comune ale Uniunii și la scopul acesteia de a promova pacea, valorile sale și bunăstarea popoarelor sale prin stimularea dezbaterii, a reflecției și a dezvoltării de rețele; |
| --- | --- |

—

să sensibilizeze publicul cu privire la memoria trecutului, la istoria și valorile comune ale Uniunii și la scopul acesteia de a promova pacea, valorile sale și bunăstarea popoarelor sale prin stimularea dezbaterii, a reflecției și a dezvoltării de rețele;

| — | să încurajeze participarea democratică și civică a cetățenilor la nivelul Uniunii, printr-o mai bună înțelegere a procesului de elaborare a politicilor Uniunii și prin promovarea oportunităților de implicare socială și interculturală și de voluntariat la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

—

să încurajeze participarea democratică și civică a cetățenilor la nivelul Uniunii, printr-o mai bună înțelegere a procesului de elaborare a politicilor Uniunii și prin promovarea oportunităților de implicare socială și interculturală și de voluntariat la nivelul Uniunii.

1.3.   Priorități tematice

Pentru 2014, au fost adoptate următoarele priorități tematice:

Acțiunea 1:   O memorie europeană

În conformitate cu articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, UE urmărește să promoveze pacea, valorile sale și bunăstarea popoarelor sale.

În acest context, programul „Europa pentru cetățeni” sprijină organizațiile care reflectează asupra cauzelor regimurilor totalitare în istoria modernă a Europei, precum și asupra altor momente definitorii și puncte de referință din istoria europeană recentă. Momentele istorice comemorate cu precădere în 2014 vor fi: împlinirea a 100 de ani de la declanșarea primului război mondial, cea de a 25-a aniversare a căderii Zidului Berlinului și 10 ani de la extinderea Uniunii Europene către centrul și estul Europei.

Acțiunea 2:   Implicare democratică și participare civică

În perioada 22-25 mai 2014, în toate statele membre vor avea loc alegeri pentru Parlamentul European. Acestea vor fi primele alegeri organizate în temeiul Tratatului de la Lisabona, care consolidează rolul cetățenilor UE în calitate de actori politici în baza articolului 11 din Tratatul UE.

În acest context, programul „Europa pentru cetățeni” va sprijini, prin acțiunea 2, organizațiile care se preocupă de participarea cetățenilor la viața democratică a UE, de la democrația locală la împuternicirea cetățenilor în vederea participării lor depline la politicile UE.

2.   SCOPUL CERERII DE PROPUNERI

Scopul prezentei cereri de propuneri este acela de a selecta organizații de anvergură europeană care, prin activitățile lor permanente, uzuale și periodice, au o contribuție tangibilă la obiectivele programului „Europa pentru cetățeni”, definite la punctele 1.1 și 1.2 de mai sus.

Cererea de propuneri se referă la sprijinul structural, acordat sub formă de subvenții de funcționare, unor organisme care urmăresc un obiectiv de interes general al Uniunii – să sensibilizeze mai mult publicul cu privire la memoria comună europeană (acțiunea 1) sau să încurajeze participarea democratică și civică (acțiunea 2). Scopul său este să cofinanțeze cheltuielile de funcționare care permit unui organism să aibă o existență independentă și să implementeze activități prevăzute în programul său anual de lucru. Aceste activități trebuie să conducă la atingerea obiectivelor statutare ale organizației și să contribuie la dezvoltarea și implementarea unuia sau mai multor obiective vizate de program.

Sprijinul se acordă organizațiilor sub forma unor parteneriate-cadru pentru patru ani (2014-2017), în urma prezentei cereri de propuneri. Parteneriatele-cadru sunt mecanisme de cooperare create între o anumită organizație și Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (1).

În cadrul acestor parteneriate-cadru se vor acorda în fiecare an subvenții de funcționare anuale.

3.   CRITERII DE ELIGIBILITATE

Cererile care îndeplinesc criteriile enumerate în cele ce urmează vor face obiectul unei evaluări aprofundate.

3.1.   Criterii formale

Vor fi luate în considerare numai propunerile formulate într-una din limbile oficiale ale UE, utilizându-se formularul oficial de cerere disponibil online, completat în întregime, semnate și depuse înainte de termenul-limită specificat.

Formularul de cerere trebuie să fie însoțit de toate celelalte documente menționate în acest formular.

Cererile sunt considerate eligibile dacă:

| (a) | îndeplinesc condițiile enunțate la punctele 4 și 5 din prezenta cerere de propuneri; |
| --- | --- |

(a)

îndeplinesc condițiile enunțate la punctele 4 și 5 din prezenta cerere de propuneri;

| (b) | au fost depuse înainte de 20 decembrie 2013, ora 12.00 p.m. (12.00 la prânz, ora Bruxelles-ului); |
| --- | --- |

(b)

au fost depuse înainte de 20 decembrie 2013, ora 12.00 p.m. (12.00 la prânz, ora Bruxelles-ului);

| (c) | la redactarea lor s-a utilizat formularul oficial de cerere (a se vedea punctul 13), completat corect; |
| --- | --- |

(c)

la redactarea lor s-a utilizat formularul oficial de cerere (a se vedea punctul 13), completat corect;

| (d) | au fost semnate de reprezentantul legal al organizației; |
| --- | --- |

(d)

au fost semnate de reprezentantul legal al organizației;

| (e) | propun un buget echilibrat la nivel de venituri și cheltuieli; |
| --- | --- |

(e)

propun un buget echilibrat la nivel de venituri și cheltuieli;

| (f) | îndeplinesc condițiile financiare ale cererii de propuneri prezentate la punctul 5. |
| --- | --- |

(f)

îndeplinesc condițiile financiare ale cererii de propuneri prezentate la punctul 5.

3.2.   Țări eligibile

Sunt eligibile cererile entităților juridice stabilite într-una din următoarele țări:

| (a) | statele membre ale Uniunii Europene: Austria, Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Cipru, Croația, Danemarca, Estonia, Finlanda, Franța, Germania, Grecia, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Polonia, Portugalia, România, Slovacia, Slovenia, Spania, Suedia, Țările de Jos, Regatul Unit și Ungaria); |
| --- | --- |

(a)

statele membre ale Uniunii Europene: Austria, Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Cipru, Croația, Danemarca, Estonia, Finlanda, Franța, Germania, Grecia, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Polonia, Portugalia, România, Slovacia, Slovenia, Spania, Suedia, Țările de Jos, Regatul Unit și Ungaria);

| (b) | cererile provenite din alte țări (și anume țările AELS, țările în curs de aderare, candidate și potențial candidate) sunt eligibile, cu condiția ca aceste țări să semneze un memorandum de înțelegere cu Comisia Europeană în 2014. În acest caz, până la 31 decembrie 2014, solicitanții din aceste țări pot depune cereri pentru un parteneriat-cadru pe o perioadă de trei ani (2015-2017). |
| --- | --- |

(b)

cererile provenite din alte țări (și anume țările AELS, țările în curs de aderare, candidate și potențial candidate) sunt eligibile, cu condiția ca aceste țări să semneze un memorandum de înțelegere cu Comisia Europeană în 2014. În acest caz, până la 31 decembrie 2014, solicitanții din aceste țări pot depune cereri pentru un parteneriat-cadru pe o perioadă de trei ani (2015-2017).

3.3.   Solicitanți eligibili

3.3.1.   Categorii de organizații

Pentru a fi eligibile în vederea unui parteneriat-cadru, organizațiile trebuie să aparțină uneia dintre următoarele categorii:

| A. | Organizații ale societății civile pentru „O memorie europeană” (acțiunea 1):
  Organizații ale căror activități se concentrează în jurul reflecției cu privire la cauzele regimurilor totalitare din istoria modernă a Europei (în special, dar nu numai, nazismul care a condus la holocaust, fascismul, stalinismul și regimurile comuniste totalitare) și la comemorarea victimelor acestora.
  Organizații care desfășoară activități legate de alte momente definitorii și puncte de referință din istoria europeană recentă.
  Organizații care se preocupă de valorile comune ale UE: sensibilizarea cetățenilor cu privire la importanța păstrării și promovării valorilor democratice în Europa, de exemplu prin evocarea unor personalități europene, cum ar fi părinții fondatori ai proiectului european sau alte figuri marcante care au avut, ulterior, o contribuție semnificativă la construcția europeană. |
| --- | --- |

A.

Organizații ale societății civile pentru „O memorie europeană” (acțiunea 1):

Organizații ale căror activități se concentrează în jurul reflecției cu privire la cauzele regimurilor totalitare din istoria modernă a Europei (în special, dar nu numai, nazismul care a condus la holocaust, fascismul, stalinismul și regimurile comuniste totalitare) și la comemorarea victimelor acestora.

Organizații care desfășoară activități legate de alte momente definitorii și puncte de referință din istoria europeană recentă.

Organizații care se preocupă de valorile comune ale UE: sensibilizarea cetățenilor cu privire la importanța păstrării și promovării valorilor democratice în Europa, de exemplu prin evocarea unor personalități europene, cum ar fi părinții fondatori ai proiectului european sau alte figuri marcante care au avut, ulterior, o contribuție semnificativă la construcția europeană.

| B. | Organizații ale societății civile care desfășoară activități la nivel european (acțiunea 2):
  Organizații-umbrelă, rețele și alte organizații ale societății civile al căror scop este să încurajeze participarea civică a cetățenilor la nivelul Uniunii, prin facilitarea unei mai bune înțelegeri de către cetățeni a procesului de elaborare a politicilor Uniunii și prin promovarea oportunităților de implicare civică la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

B.

Organizații ale societății civile care desfășoară activități la nivel european (acțiunea 2):

Organizații-umbrelă, rețele și alte organizații ale societății civile al căror scop este să încurajeze participarea civică a cetățenilor la nivelul Uniunii, prin facilitarea unei mai bune înțelegeri de către cetățeni a procesului de elaborare a politicilor Uniunii și prin promovarea oportunităților de implicare civică la nivelul Uniunii.

| C. | Organizații de cercetare în domeniul politicilor publice europene (grupuri de reflecție) (acțiunile 1 și 2):
  Aceste organizații creează o legătură între cercetare și procesul de elaborare a politicilor la nivel european. Ele contribuie la identificarea de soluții și facilitează interacțiunea dintre oamenii de știință, intelectuali și factorii de decizie. Cererea de propuneri vizează grupurile de reflecție axate în principal pe obiectivele și prioritățile programului „Europa pentru cetățeni”, desfășurând activități care nu se rezumă doar la cercetare și care nu vizează în mod exclusiv grupurile specializate. Sunt vizate ambele acțiuni. |
| --- | --- |

C.

Organizații de cercetare în domeniul politicilor publice europene (grupuri de reflecție) (acțiunile 1 și 2):

Aceste organizații creează o legătură între cercetare și procesul de elaborare a politicilor la nivel european. Ele contribuie la identificarea de soluții și facilitează interacțiunea dintre oamenii de știință, intelectuali și factorii de decizie. Cererea de propuneri vizează grupurile de reflecție axate în principal pe obiectivele și prioritățile programului „Europa pentru cetățeni”, desfășurând activități care nu se rezumă doar la cercetare și care nu vizează în mod exclusiv grupurile specializate. Sunt vizate ambele acțiuni.

| D. | Platforme de organizații paneuropene (acțiunea 2):
  Specificitatea acestor platforme constă în faptul că membrii lor sunt ei înșiși organizații-umbrelă (platforme) la nivel european. Aceste platforme paneuropene reprezintă un număr foarte mare de cetățeni europeni și acoperă o gamă largă de domenii de politică. |
| --- | --- |

D.

Platforme de organizații paneuropene (acțiunea 2):

Specificitatea acestor platforme constă în faptul că membrii lor sunt ei înșiși organizații-umbrelă (platforme) la nivel european. Aceste platforme paneuropene reprezintă un număr foarte mare de cetățeni europeni și acoperă o gamă largă de domenii de politică.

3.3.2.   Organizații eligibile

Pentru a fi eligibile în vederea acordării unei subvenții de funcționare, organizațiile care urmăresc un obiectiv de interes european general trebuie:

| (a) | să fie organizații nonprofit; |
| --- | --- |

(a)

să fie organizații nonprofit;

| (b) | să joace un rol activ în domeniul cetățeniei europene (memorie europeană, implicare democratică și participare civică), așa cum este definită în statutul sau în mandatul lor și să corespundă uneia dintre categoriile menționate mai sus; |
| --- | --- |

(b)

să joace un rol activ în domeniul cetățeniei europene (memorie europeană, implicare democratică și participare civică), așa cum este definită în statutul sau în mandatul lor și să corespundă uneia dintre categoriile menționate mai sus;

| (c) | să fie constituite legal și să aibă personalitate juridică de cel puțin patru ani (la data depunerii cererii) într-o țară eligibilă; |
| --- | --- |

(c)

să fie constituite legal și să aibă personalitate juridică de cel puțin patru ani (la data depunerii cererii) într-o țară eligibilă;

| (d) | să-și desfășoare activitățile în țări eligibile; |
| --- | --- |

(d)

să-și desfășoare activitățile în țări eligibile;

| (e) | să aibă următoarea acoperire geografică:






  — | organizațiile societății civile la nivel european (categoria B) și organizațiile societății civile pentru memoria europeană (categoria A) trebuie să aibă membri sau activități în cel puțin 12 țări eligibile; |
| --- | --- | --- |

(e)

să aibă următoarea acoperire geografică:

—

organizațiile societății civile la nivel european (categoria B) și organizațiile societății civile pentru memoria europeană (categoria A) trebuie să aibă membri sau activități în cel puțin 12 țări eligibile;

| — | platformele de organizații paneuropene (D) trebuie să aibă printre membri cel puțin 20 de organizații-umbrelă, care trebuie să aibă fiecare membri în cel puțin 15 state membre și care, per ansamblu, trebuie să acopere toate cele 28 de state membre; |
| --- | --- |

—

platformele de organizații paneuropene (D) trebuie să aibă printre membri cel puțin 20 de organizații-umbrelă, care trebuie să aibă fiecare membri în cel puțin 15 state membre și care, per ansamblu, trebuie să acopere toate cele 28 de state membre;

| — | organizațiile de cercetare în domeniul politicii publice europene (grupuri de reflecție) nu trebuie să aibă o anumită acoperire geografică pentru a fi eligibile. |
| --- | --- |

—

organizațiile de cercetare în domeniul politicii publice europene (grupuri de reflecție) nu trebuie să aibă o anumită acoperire geografică pentru a fi eligibile.

Persoanele particulare și organismele publice nu sunt eligibile pentru a candida în cadrul prezentei cereri de propuneri.

3.4.   Activități eligibile

Activitățile solicitantului trebuie să aibă o contribuție tangibilă la dezvoltarea și implementarea obiectivelor generale și specifice ale programului.

Solicitanții trebuie să furnizeze:

| — | un program de lucru strategic pentru o perioadă de patru ani începând cu 2014; și |
| --- | --- |

—

un program de lucru strategic pentru o perioadă de patru ani începând cu 2014; și

| — | un program de lucru anual detaliat pentru o perioadă de 12 luni începând cu 2014. |
| --- | --- |

—

un program de lucru anual detaliat pentru o perioadă de 12 luni începând cu 2014.

Programul de lucru strategic al organizației solicitante trebuie să acopere activitățile sale statutare, inclusiv conferințe, seminarii, mese rotunde, reprezentarea, comunicarea și valorizarea, precum și alte activități recurente cu dimensiune europeană legate de activitățile din programul „Europa pentru cetățeni”.

3.5.   Perioada de eligibilitate

Parteneriatul-cadru are o durată de 4 ani. Pentru subvențiile anuale specifice, perioada de eligibilitate trebuie să corespundă anului bugetar al solicitantului, după cum reiese din conturile certificate ale organizației.

Pentru solicitanții al căror an bugetar diferă de anul calendaristic, perioada de eligibilitate va începe la data începerii anului lor bugetar în 2014.

4.   CRITERII DE ATRIBUIRE

Pentru evaluarea cererilor se vor aplica următoarele criterii de atribuire:

| — | Coerența cu obiectivele programului și cu linia de acțiune a programului: 30 %






  — | Caracterul adecvat al programului de lucru propus în ceea ce privește obiectivele programului „Europa pentru cetățeni”. |
| --- | --- | --- |

—

Coerența cu obiectivele programului și cu linia de acțiune a programului: 30 %

—

Caracterul adecvat al programului de lucru propus în ceea ce privește obiectivele programului „Europa pentru cetățeni”.

| — | Programul de lucru al organizației trebuie să contribuie la realizarea obiectivelor programului „Europa pentru cetățeni”. |
| --- | --- |

—

Programul de lucru al organizației trebuie să contribuie la realizarea obiectivelor programului „Europa pentru cetățeni”.

| — | Misiunea solicitantului trebuie să fie în concordanță cu obiectivele programului „Europa pentru cetățeni”. |
| --- | --- |

—

Misiunea solicitantului trebuie să fie în concordanță cu obiectivele programului „Europa pentru cetățeni”.

| — | Calitatea planului de activitate/programului de lucru: 30 %






  — | Programul de lucru propus trebuie să fie adecvat pentru atingerea obiectivelor organizației. |
| --- | --- | --- |

—

Calitatea planului de activitate/programului de lucru: 30 %

—

Programul de lucru propus trebuie să fie adecvat pentru atingerea obiectivelor organizației.

| — | Coerență: corespondența dintre diferitele obiective ale activităților propuse și adaptarea contribuțiilor și resurselor propuse la obiective. |
| --- | --- |

—

Coerență: corespondența dintre diferitele obiective ale activităților propuse și adaptarea contribuțiilor și resurselor propuse la obiective.

| — | Eficacitate: trebuie să se obțină rezultate cu costuri rezonabile. |
| --- | --- |

—

Eficacitate: trebuie să se obțină rezultate cu costuri rezonabile.

| — | Programele de lucru trebuie să prezinte o dimensiune europeană clară. |
| --- | --- |

—

Programele de lucru trebuie să prezinte o dimensiune europeană clară.

| — | Se acordă prioritate organizațiilor care utilizează metode noi de lucru sau care propun activități inovatoare. |
| --- | --- |

—

Se acordă prioritate organizațiilor care utilizează metode noi de lucru sau care propun activități inovatoare.

| — | Diseminare: 15 %






  — | Organizațiile care primesc subvenții de funcționare trebuie să depună eforturile necesare pentru a asigura exploatarea și diseminarea rezultatelor. |
| --- | --- | --- |

—

Diseminare: 15 %

—

Organizațiile care primesc subvenții de funcționare trebuie să depună eforturile necesare pentru a asigura exploatarea și diseminarea rezultatelor.

| — | Programul de lucru propus trebuie să genereze un efect de multiplicare la nivelul unui public mai larg decât cel care participă direct la activități. |
| --- | --- |

—

Programul de lucru propus trebuie să genereze un efect de multiplicare la nivelul unui public mai larg decât cel care participă direct la activități.

| — | Trebuie să se conceapă un plan de diseminare realist și practic, care să permită un transfer și un schimb de rezultate eficace, după cum prevede programul de lucru. |
| --- | --- |

—

Trebuie să se conceapă un plan de diseminare realist și practic, care să permită un transfer și un schimb de rezultate eficace, după cum prevede programul de lucru.

| — | Impactul și implicarea cetățenilor: 15 %






  — | Numărul de parteneri, de participanți, de contribuții în domeniul politicilor și de țări implicate trebuie să fie suficient de mare pentru ca programul de lucru propus să aibă o reală dimensiune europeană. |
| --- | --- | --- |

—

Impactul și implicarea cetățenilor: 15 %

—

Numărul de parteneri, de participanți, de contribuții în domeniul politicilor și de țări implicate trebuie să fie suficient de mare pentru ca programul de lucru propus să aibă o reală dimensiune europeană.

| — | Impact: Programul de lucru trebuie să vizeze atingerea obiectivelor stabilite, în special în ceea ce privește contribuțiile concrete la elaborarea politicilor. |
| --- | --- |

—

Impact: Programul de lucru trebuie să vizeze atingerea obiectivelor stabilite, în special în ceea ce privește contribuțiile concrete la elaborarea politicilor.

| — | Sustenabilitate: Programul de lucru propus trebuie să vizeze obținerea unor efecte pe termen lung. |
| --- | --- |

—

Sustenabilitate: Programul de lucru propus trebuie să vizeze obținerea unor efecte pe termen lung.

| — | Programul de lucru propus trebuie să le ofere participanților posibilitatea de a se implica activ în activitățile și problemele ridicate. |
| --- | --- |

—

Programul de lucru propus trebuie să le ofere participanților posibilitatea de a se implica activ în activitățile și problemele ridicate.

| — | Trebuie să se caute un echilibru între cetățenii care sunt deja activi în cadrul unor instituții/organizații și cetățenii care nu sunt încă implicați. |
| --- | --- |

—

Trebuie să se caute un echilibru între cetățenii care sunt deja activi în cadrul unor instituții/organizații și cetățenii care nu sunt încă implicați.

| — | Se va acorda prioritate organizațiilor care apelează la cetățenii provenind din grupuri slab reprezentate sau cu posibilități reduse. |
| --- | --- |

—

Se va acorda prioritate organizațiilor care apelează la cetățenii provenind din grupuri slab reprezentate sau cu posibilități reduse.

| — | Măsura în care absența fondurilor compromite implementarea programului de lucru: 10 %






  — | În planul de lucru, trebuie să se analizeze în detaliu evoluția cheltuielilor și a tuturor schemelor de cofinanțare din ultimii 3 ani. |
| --- | --- | --- |

—

Măsura în care absența fondurilor compromite implementarea programului de lucru: 10 %

—

În planul de lucru, trebuie să se analizeze în detaliu evoluția cheltuielilor și a tuturor schemelor de cofinanțare din ultimii 3 ani.

| — | Propunerile trebuie să demonstreze că nu există alte surse de finanțare disponibile care să le permită implementarea programului de lucru. |
| --- | --- |

—

Propunerile trebuie să demonstreze că nu există alte surse de finanțare disponibile care să le permită implementarea programului de lucru.

| — | Propunerile trebuie să demonstreze în ce măsură suma solicitată este necesară pentru implementarea programului de lucru. |
| --- | --- |

—

Propunerile trebuie să demonstreze în ce măsură suma solicitată este necesară pentru implementarea programului de lucru.

| — | Propunerile trebuie să demonstreze în ce măsură este necesar, în vederea realizării obiectivelor cererii de propuneri, să se implementeze acest program de lucru în momentul de față și/sau în ce măsură o amânare ar fi nefastă în acest sens. |
| --- | --- |

—

Propunerile trebuie să demonstreze în ce măsură este necesar, în vederea realizării obiectivelor cererii de propuneri, să se implementeze acest program de lucru în momentul de față și/sau în ce măsură o amânare ar fi nefastă în acest sens.

5.   CONDIȚII DE FINANȚARE

O subvenție din partea UE reprezintă un stimulent pentru desfășurarea unor activități care nu ar fi posibile fără sprijinul Uniunii și are la bază principiul cofinanțării. Subvenția UE completează contribuția financiară proprie a organizației solicitante și/sau un eventual sprijin național, regional sau privat pe care l-a obținut aceasta.

Acceptarea unei cereri nu constituie un angajament de acordare a unei subvenții egale cu suma solicitată de beneficiar. În plus, suma acordată nu trebuie sub nicio formă să depășească suma solicitată. Acordarea unei subvenții nu stabilește un drept pentru anii următori.

Ajutorul financiar din partea Uniunii nu poate depăși 70 % din cheltuielile eligibile provizorii pentru toate categoriile de organizații cu excepția platformelor de organizații paneuropene (a se vedea punctul 3.3.1), pentru care plafonul este stabilit la 90 %.

Pe lângă aceasta, subvenția maximă acordată pentru fiecare categorie se stabilește după cum urmează:

| Tip | Suma minimă | Suma maximă | Rata maximă de cofinanțare |
| --- | --- | --- | --- |
| A. | Organizații ale societății civile pentru „O memorie europeană” (acțiunea 1): |

Tip

Suma minimă

Suma maximă

Rata maximă de cofinanțare

A.

Organizații ale societății civile pentru „O memorie europeană” (acțiunea 1):

60 000 EUR

200 000 EUR

70 %

| B. | Organizații ale societății civile care desfășoară activități la nivel european (acțiunea 2): |
| --- | --- |

B.

Organizații ale societății civile care desfășoară activități la nivel european (acțiunea 2):

60 000 EUR

200 000 EUR

70 %

| C. | Organizații de cercetare în domeniul politicilor publice europene (grupuri de reflecție) (acțiunile 1 și 2): |
| --- | --- |

C.

Organizații de cercetare în domeniul politicilor publice europene (grupuri de reflecție) (acțiunile 1 și 2):

60 000 EUR

350 000 EUR

70 %

| D. | Platforme de organizații paneuropene (acțiunea 2): |
| --- | --- |

D.

Platforme de organizații paneuropene (acțiunea 2):

60 000 EUR

600 000 EUR

90 %

Scopul este acela de a selecta aproximativ 8 organizații pentru acțiunea 1 „O memorie europeană” și 26 de organizații pentru acțiunea 2 „Implicare democratică și participare civică” din cadrul programului „Europa pentru cetățeni”.

5.1.   Condiții contractuale

Atunci când se aprobă o cerere, beneficiarul primește fie o decizie-cadru de parteneriat și o decizie de subvenționare, fie un acord-cadru de parteneriat și un acord de subvenționare, în funcție de locul în care este stabilit legal.

| — | Parteneriatul-cadru oficializează un mecanism de cooperare pe termen lung între Comisie și partenerii săi (a se vedea punctul 3.1). El poate lua forma unei decizii-cadru de parteneriat sau a unui acord-cadru de parteneriat. |
| --- | --- |

—

Parteneriatul-cadru oficializează un mecanism de cooperare pe termen lung între Comisie și partenerii săi (a se vedea punctul 3.1). El poate lua forma unei decizii-cadru de parteneriat sau a unui acord-cadru de parteneriat.

| — | Pe baza deciziei-cadru sau a acordului-cadru de parteneriat se acordă subvenții anuale specifice sub următoarele forme:






  — | Decizia de subvenționare: este un act unilateral prin care se acordă o subvenție unui beneficiar. Spre deosebire de acordul de subvenționare, beneficiarul nu trebuie să semneze decizia și poate începe acțiunea imediat după primirea/notificarea acesteia. Prin urmare, decizia de subvenționare accelerează întregul proces. Decizia de subvenționare se aplică beneficiarilor stabiliți în UE; |
| --- | --- | --- |

—

Pe baza deciziei-cadru sau a acordului-cadru de parteneriat se acordă subvenții anuale specifice sub următoarele forme:

—

Decizia de subvenționare: este un act unilateral prin care se acordă o subvenție unui beneficiar. Spre deosebire de acordul de subvenționare, beneficiarul nu trebuie să semneze decizia și poate începe acțiunea imediat după primirea/notificarea acesteia. Prin urmare, decizia de subvenționare accelerează întregul proces. Decizia de subvenționare se aplică beneficiarilor stabiliți în UE;

| — | Acordul de subvenționare trebuie semnat de către beneficiar și retransmis imediat către Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA). EACEA este ultima parte care semnează. Acordul de subvenționare se aplică beneficiarilor stabiliți în afara UE. |
| --- | --- |

—

Acordul de subvenționare trebuie semnat de către beneficiar și retransmis imediat către Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA). EACEA este ultima parte care semnează. Acordul de subvenționare se aplică beneficiarilor stabiliți în afara UE.

Modele de decizie de subvenționare și de acord de subvenționare vor fi puse la dispoziția publicului pe următorul site internet: http://eacea.ec.europa.eu/citizenship/index_en.php

Condițiile generale aplicabile deciziei de subvenționare/acordului de subvenționare pot fi consultate pe site-ul EACEA, în secțiunea „Documents register”: http://eacea.ec.europa.eu/index.htm

6.   BUGET

Bugetul total disponibil pentru parteneriate-cadru de patru ani (2014-2017) va fi de 27,04 milioane EUR. Aproximativ o treime va fi dedicată organizațiilor de cercetare în domeniul politicii publice europene (grupuri de reflecție).

Bugetul total disponibil pentru subvențiile anuale specifice care urmează să fie acordate în 2014 va fi de 6,76 milioane EUR pentru anul 2014. Comisia Europeană intenționează să finanțeze aproximativ 34 de organizații în cadrul prezentei cereri de propuneri.

Sprijinul structural va fi acordat la postul 16.02.01 din cadrul bugetului general al Uniunii Europene.

Comisia Europeană își rezervă dreptul de a nu distribui toate fondurile disponibile.

7.   TERMENUL-LIMITĂ PENTRU DEPUNEREA CERERILOR/PROCEDURA DE DEPUNERE

Termenul-limită pentru depunerea cererilor este 20 decembrie 2013, ora 12.00 p.m. (la prânz, ora Bruxelles-ului).

Informații detaliate privind procedura de depunere a cererilor sunt disponibile la următoarea adresă: http://eacea.ec.europa.eu/citizenship/index_en.php

Cererile trebuie depuse completându-se doar formularul disponibil în format electronic (e-formularul). Trebuie completate toate rubricile din formular.

În plus, la e-formular trebuie anexate următoarele documente:

| — | declarație pe propria răspundere semnată de persoana împuternicită să își asume angajamente cu caracter juridic obligatoriu în numele organizației solicitante; |
| --- | --- |

—

declarație pe propria răspundere semnată de persoana împuternicită să își asume angajamente cu caracter juridic obligatoriu în numele organizației solicitante;

| — | bugetul completat; |
| --- | --- |

—

bugetul completat;

| — | formularul pentru persoane juridice, completat; |
| --- | --- |

—

formularul pentru persoane juridice, completat;

| — | formularul de identificare financiară, completat. |
| --- | --- |

—

formularul de identificare financiară, completat.

Cererile pe suport de hârtie transmise prin poștă, fax sau e-mail nu vor fi acceptate pentru evaluare.

Comisia Europeană și agenția executivă își rezervă dreptul de a solicita orice informații suplimentare de care ar putea avea nevoie.

Toate documentele trebuie trimise/încărcate pe cale electronică la următoarea adresă:

http://eacea.ec.europa.eu/citizenship/index_en.php

Numai cererile care îndeplinesc criteriile de eligibilitate vor fi luate în considerare pentru subvenționare. Dacă o cerere este considerată neeligibilă, solicitantul va primi o scrisoare de justificare.

Nu se vor furniza informații cu privire la rezultatul cererilor individuale înainte de finalul procedurii de selecție. Rezultatele selecției vor fi publicate în primăvara anului 2014, la următoarea adresă:

http://eacea.ec.europa.eu/citizenship/funding/2014/index_en.php

Solicitanților selectați pentru a beneficia de finanțare li se va trimite un acord sau o decizie UE de subvenționare. Solicitanții ale căror cereri nu au fost selectate vor fi informați în scris. Cererile nu vor fi returnate solicitanților.

Lista documentelor care trebuie depuse de solicitanți:

| 1. | formularul de cerere, completat (e-formularul); |
| --- | --- |

1.

formularul de cerere, completat (e-formularul);

| 2. | formularul pentru buget, completat (se anexează la formularul electronic); |
| --- | --- |

2.

formularul pentru buget, completat (se anexează la formularul electronic);

| 3. | declarația pe propria răspundere semnată (se anexează la formularul electronic); |
| --- | --- |

3.

declarația pe propria răspundere semnată (se anexează la formularul electronic);

| 4. | formularul pentru persoane juridice, disponibil la următoarea adresă, completat: http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/legal_entities/legal_entities_en.cfm#en (se anexează la formularul electronic); |
| --- | --- |

4.

formularul pentru persoane juridice, disponibil la următoarea adresă, completat: http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/legal_entities/legal_entities_en.cfm#en (se anexează la formularul electronic);

| 5. | formularul de identificare financiară, disponibil la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/budget/library/contracts_grants/info_contracts/financial_id/fich_sign_ba_gb_en.pdf (se anexează la formularul electronic). |
| --- | --- |

5.

formularul de identificare financiară, disponibil la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/budget/library/contracts_grants/info_contracts/financial_id/fich_sign_ba_gb_en.pdf (se anexează la formularul electronic).

---

(1)  Sub rezerva adoptării deciziei Comisiei de acordare a unui nou mandat pentru perioada 2014-2020 Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 16.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 335/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 335/15

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.7082 – EVO/PKO/eService JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2013/C 335/04

| 1. | La data de 11 noiembrie 2013, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea EVO Payments International LLC („EVO”, SUA), controlată în ultimă instanță de EVO Holdco, Inc. (SUA) și de Madison Dearborn Partners, LLC (SUA), împreună cu întreprinderea Powszechna Kasa Oszczędności Bank Polski SA („PKO”, Polonia) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Centrum Elektronicznych Usług Płatnicznych SA („eService”, Polonia), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 11 noiembrie 2013, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea EVO Payments International LLC („EVO”, SUA), controlată în ultimă instanță de EVO Holdco, Inc. (SUA) și de Madison Dearborn Partners, LLC (SUA), împreună cu întreprinderea Powszechna Kasa Oszczędności Bank Polski SA („PKO”, Polonia) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Centrum Elektronicznych Usług Płatnicznych SA („eService”, Polonia), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii EVO: activități în domeniul procesării electronice a tranzacțiilor de plată și servicii conexe în SUA, Canada și SEE; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii EVO: activități în domeniul procesării electronice a tranzacțiilor de plată și servicii conexe în SUA, Canada și SEE;

| — | în cazul întreprinderii PKO: activități în domeniul serviciilor bancare și financiare, inclusiv servicii bancare de retail, pentru companii și de investiții, servicii de brokeraj, leasing, factoring, investiții, fonduri de pensii și servicii de dezvoltare imobiliară; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii PKO: activități în domeniul serviciilor bancare și financiare, inclusiv servicii bancare de retail, pentru companii și de investiții, servicii de brokeraj, leasing, factoring, investiții, fonduri de pensii și servicii de dezvoltare imobiliară;

| — | în cazul întreprinderii eService: activități în domeniul procesării plăților efectuate cu cardul la terminalele de la punctele de vânzare sau pe internet, cartele preplătite de telefonie mobilă, vânzări suplimentare („top-ups”) prin intermediul terminalelor de la punctele de vânzare și servicii de retragere de numerar. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii eService: activități în domeniul procesării plăților efectuate cu cardul la terminalele de la punctele de vânzare sau pe internet, cartele preplătite de telefonie mobilă, vânzări suplimentare („top-ups”) prin intermediul terminalelor de la punctele de vânzare și servicii de retragere de numerar.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.7082 – EVO/PKO/eService JV, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.7082 – EVO/PKO/eService JV, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 16.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 335/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 335/16

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2013/C 335/05

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

„CRÈME DE BRESSE”

NR. CE: FR-PDO-0005-01046-18.10.2012

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire

„Crème de Bresse”

2.   Statul membru sau țara terță

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

| Clasa 1.4. | Alte produse de origine animală (ouă, miere, produse lactate cu excepția untului etc.) |
| --- | --- |

Clasa 1.4.

Alte produse de origine animală (ouă, miere, produse lactate cu excepția untului etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Crème de Bresse”

Este o smântână cu textură „semigroasă”, care a trecut printr-un proces de maturare biologică. Conținutul său de materie grasă este de cel puțin 36 de grame la 100 de grame de produs.

Produsul se caracterizează, în special, prin onctuozitatea sa, printr-o ușoară aciditate și prin note de lapte fiert, de biscuit dulce și de vanilie.

„Crème de Bresse” completată cu mențiunea „épaisse”

Este o smântână cu textură „groasă”, care a trecut printr-un proces de maturare biologică. Conținutul său minim de materie grasă este de 33 de grame la 100 de grame de produs.

Se caracterizează printr-o aciditate pronunțată și printr-o expresie aromatică foarte dezvoltată, cu note pronunțate de „prospețime în gură” și cu arome puternice de lapte (lapte proaspăt, lapte crud etc.) și de unt.

Pentru cele două tipuri de smântână, sunt interzise omogenizarea, adaosul de agenți de îngroșare sau de arome. Este interzisă utilizarea smântânii din zer, a smântânii reconstituite, a coloranților sau a antioxidanților, a substanțelor dezacidifiante destinate să reducă gradul de aciditate a laptelui sau a smântânii.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Laptele crud integral este degresat în primele 36 de ore după colectare.

PH-ul laptelui, la primirea acestuia, este cuprins între 6,4 și 6,9, iar indicele de lipoliză este de maximum 0,80 meq la 100 de grame de materie grasă.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Cel puțin 80 % din rația anuală totală a cirezii, exprimată în materie uscată, provine din aria geografică în cauză.

Alimentația cirezii se bazează pe un sistem furajer care reprezintă minimum 75 % materie uscată din rația totală medie anuală a vacilor.

Furaje înseamnă:

| — | iarbă crudă, păscută sau distribuită în staul; |
| --- | --- |

—

iarbă crudă, păscută sau distribuită în staul;

| — | iarbă și porumb furajer sub toate formele de conservare; |
| --- | --- |

—

iarbă și porumb furajer sub toate formele de conservare;

| — | lucernă crudă sau uscată; |
| --- | --- |

—

lucernă crudă sau uscată;

| — | paie; |
| --- | --- |

—

paie;

| — | rădăcinoase; |
| --- | --- |

—

rădăcinoase;

| — | alte cereale distribuite crude sau sub formă de furaj conservat. |
| --- | --- |

—

alte cereale distribuite crude sau sub formă de furaj conservat.

Pentru alimentația cirezii sunt interzise rapița crudă, muștarul, varza, hreanul, napul, gulia furajeră și ridichile.

Este permis doar porumbul furajer, cocean sau boabe, provenit din produse nemodificate genetic.

Folosirea suplimentelor alimentare este limitată la 1 800 kg pe vacă din cireadă și pe an.

Suplimente alimentare înseamnă:

| — | suplimentele energetice: boabe de cereale și produsele derivate din acestea, tuberculi și produsele derivate din aceștia, precum și produsele derivate din rădăcinoase; |
| --- | --- |

—

suplimentele energetice: boabe de cereale și produsele derivate din acestea, tuberculi și produsele derivate din aceștia, precum și produsele derivate din rădăcinoase;

| — | suplimentele azotate: boabe de plante proteaginoase și oleoproteaginoase și produsele derivate din acestea, lucernă deshidratată și alte produse derivate; |
| --- | --- |

—

suplimentele azotate: boabe de plante proteaginoase și oleoproteaginoase și produsele derivate din acestea, lucernă deshidratată și alte produse derivate;

| — | suplimentele mixte: amestec de suplimente energetice și azotate; |
| --- | --- |

—

suplimentele mixte: amestec de suplimente energetice și azotate;

| — | mineralele, vitaminele și oligoelementele; |
| --- | --- |

—

mineralele, vitaminele și oligoelementele;

| — | produsele derivate ale industriei de fermentare; |
| --- | --- |

—

produsele derivate ale industriei de fermentare;

| — | agenții de tăbăcire. |
| --- | --- |

—

agenții de tăbăcire.

Uleiul de palmier nerafinat sau izomerii acestuia sunt interziși.

(a)   Perioada de pășunat

Cireada iese la pășunat cel puțin 150 de zile, consecutive sau nu, pe an.

În această perioadă, vacile de lapte dispun fiecare de minimum 10 ari de pășune accesibili din spațiile pentru muls.

Pășunatul poate fi completat cu furaje verzi. Iarba proaspătă distribuită trebuie consumată în 24 de ore și toate resturile rămase după trecerea celor 24 de ore sunt scoase din staul.

Aportul de porumb este asigurat prin introducerea unei cantități de porumb sub formă de furaje cu minimum 10 % materie uscată sau a cel puțin 1 kilogram de boabe uscate de porumb echivalente în rația totală zilnică medie din această perioadă.

(b)   Perioada de iarnă

În această perioadă, aportul de iarbă este asigurat prin introducerea unei cantități de iarbă cu minimum 15 % materie uscată (iarbă și lucernă sub toate formele de conservare) în rația totală zilnică medie din această perioadă.

Pe parcursul acestei perioade, aportul de porumb este asigurat prin introducerea unei cantități de porumb sub formă de furaje cu minimum 25 % materie uscată sau a cel puțin 2,5 kilograme de boabe uscate de porumb echivalente în rația totală zilnică medie din această perioadă.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Producția de lapte și fabricarea produsului „Crème de Bresse” au loc în aria geografică.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Smântâna se ambalează în unități de vânzare al căror volum nu depășește 1 000 de litri.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Pe eticheta produselor care beneficiază de denumirea de origine „Crème de Bresse” trebuie să figureze:

| — | numele denumirii, scris cu caractere a căror dimensiune să fie cel puțin egală cu două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere care figurează pe etichetă; |
| --- | --- |

—

numele denumirii, scris cu caractere a căror dimensiune să fie cel puțin egală cu două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere care figurează pe etichetă;

| — | simbolul „DOP” al Uniunii Europene, începând cu data înregistrării de către Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

—

simbolul „DOP” al Uniunii Europene, începând cu data înregistrării de către Uniunea Europeană.

Numele denumirii de origine „Crème de Bresse” poate fi urmat de mențiunea „épaisse” dacă se respectă condițiile de producție aferente.

Totuși, etichetarea individuală nu este obligatorie în cazul vânzării directe de către producător sau de către orice persoană aflată direct sub responsabilitatea acestuia, în cadrul exploatației sau în piețe; în cazul acesta, informațiile respective trebuie să figureze doar pe un panou informativ.

Modelul de etichetă și cel de panou informativ sunt stabilite de gruparea care asigură punerea lor la dispoziția operatorilor.

Denumirea „Crème de Bresse”, urmată de mențiunea „Denumire de origine protejată”, trebuie să figureze, în mod obligatoriu, pe facturi și pe documentele comerciale începând cu data înregistrării produsului de către Uniunea Europeană.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică cuprinde teritoriile următoarelor comune:

| | Departamentul Ain: Abergement-Clémenciat (L'), Attignat, Bâgé-la-Ville, Bâgé-le-Châtel, Beaupont, Bény, Béréziat, Biziat, Boissey, Bourg-en-Bresse, Buellas, Certines, Ceyzériat, Chanoz-Châtenay, Chavannes-sur-Reyssouze, Chaveyriat, Chevroux, Coligny, Condeissiat, Confrançon, Cormoz, Courmangoux, Courtes, Cras-sur-Reyssouze, Cruzilles-lès-Mepillat, Curciat-Dongalon, Curtafond, Dommartin, Dompierre-sur-Chalaronne, Domsure, Etrez, Foissiat, Gorrevod, Illiat, Jasseron, Jayat, Journans, Laiz, Lent, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Marboz, Marsonnas, Meillonnas, Mézériat, Montagnat, Montcet, Montracol, Montrevel-en-Bresse, Neuville-les-Dames, Péronnas, Perrex, Pirajoux, Polliat, Pont-de-Veyle, Pressiat, Saint-André-de-Bâgé, Saint-André-d'Huiriat, Saint-André-sur-Vieux-Jonc, Saint-Cyr-sur-Menthon, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d'Aussiat, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Étienne-sur-Chalaronne, Saint-Étienne-sur-Reyssouze, Saint-Genis-sur-Menthon, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Veyle, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Just, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Rémy, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Servas, Servignat, Sulignat, Tossiat, Tranclière (La), Treffort-Cuisiat, Vandeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Villemotier, Viriat, Vonnas. |
| --- | --- |

Departamentul Ain: Abergement-Clémenciat (L'), Attignat, Bâgé-la-Ville, Bâgé-le-Châtel, Beaupont, Bény, Béréziat, Biziat, Boissey, Bourg-en-Bresse, Buellas, Certines, Ceyzériat, Chanoz-Châtenay, Chavannes-sur-Reyssouze, Chaveyriat, Chevroux, Coligny, Condeissiat, Confrançon, Cormoz, Courmangoux, Courtes, Cras-sur-Reyssouze, Cruzilles-lès-Mepillat, Curciat-Dongalon, Curtafond, Dommartin, Dompierre-sur-Chalaronne, Domsure, Etrez, Foissiat, Gorrevod, Illiat, Jasseron, Jayat, Journans, Laiz, Lent, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Marboz, Marsonnas, Meillonnas, Mézériat, Montagnat, Montcet, Montracol, Montrevel-en-Bresse, Neuville-les-Dames, Péronnas, Perrex, Pirajoux, Polliat, Pont-de-Veyle, Pressiat, Saint-André-de-Bâgé, Saint-André-d'Huiriat, Saint-André-sur-Vieux-Jonc, Saint-Cyr-sur-Menthon, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d'Aussiat, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Étienne-sur-Chalaronne, Saint-Étienne-sur-Reyssouze, Saint-Genis-sur-Menthon, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Veyle, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Just, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Rémy, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Servas, Servignat, Sulignat, Tossiat, Tranclière (La), Treffort-Cuisiat, Vandeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Villemotier, Viriat, Vonnas.

| | Departamentul Jura: Augea, Balanod, Beaufort, Bletterans, Bonnaud, Cesancey, Chazelles, Chilly-le-Vignoble, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cuisia, Digna, Fontainebrux, Frébuans, Gevingey, Larnaud, Mallerey, Maynal, Messia-sur-Sorne, Montmorot, Nanc-lès-Saint-Amour, Nance, Orbagna, Repôts (Les), Ruffey-sur-Seille, Sainte-Agnès, Saint-Amour, Saint-Didier, Trenal, Vercia, Villevieux, Vincelles. |
| --- | --- |

Departamentul Jura: Augea, Balanod, Beaufort, Bletterans, Bonnaud, Cesancey, Chazelles, Chilly-le-Vignoble, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cuisia, Digna, Fontainebrux, Frébuans, Gevingey, Larnaud, Mallerey, Maynal, Messia-sur-Sorne, Montmorot, Nanc-lès-Saint-Amour, Nance, Orbagna, Repôts (Les), Ruffey-sur-Seille, Sainte-Agnès, Saint-Amour, Saint-Didier, Trenal, Vercia, Villevieux, Vincelles.

| | Departamentul Saône-et-Loire: Abergement-de-Cuisery (L'), Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Bosjean, Bouhans, Branges, Brienne, Bruailles, Champagnat, Chapelle-Naude (La), Chapelle-Thècle (La), Condal, Cuiseaux, Cuisery, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Fay (Le), Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, Frette (La), Frontenaud, Genête (La), Huilly-sur-Seille, Joudes, Jouvençon, Juif, Lessard-en-Bresse, Loisy, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Miroir (Le), Montagny-près-Louhans, Montcony, Montpont-en-Bresse, Montret, Rancy, Ratenelle, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Sainte-Croix, Saint-Étienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Simandre, Simard, Sornay, Tartre (Le), Thurey, Tronchy, Varennes-Saint-Sauveur, Vérissey, Vincelles. |
| --- | --- |

Departamentul Saône-et-Loire: Abergement-de-Cuisery (L'), Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Bosjean, Bouhans, Branges, Brienne, Bruailles, Champagnat, Chapelle-Naude (La), Chapelle-Thècle (La), Condal, Cuiseaux, Cuisery, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Fay (Le), Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, Frette (La), Frontenaud, Genête (La), Huilly-sur-Seille, Joudes, Jouvençon, Juif, Lessard-en-Bresse, Loisy, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Miroir (Le), Montagny-près-Louhans, Montcony, Montpont-en-Bresse, Montret, Rancy, Ratenelle, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Sainte-Croix, Saint-Étienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Simandre, Simard, Sornay, Tartre (Le), Thurey, Tronchy, Varennes-Saint-Sauveur, Vérissey, Vincelles.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Aria geografică de producție a „Crème de Bresse” corespunde unei câmpii împădurite, cu văi ușoare, cu dealuri tipice regiunii „Bresse”, ale căror altitudine nu depășește 300 de metri. Este o unitate geologică constituită din soluri argiloase ce asigură bune rezerve de apă, caracterizată însă printr-o eterogenitate a parcelelor, care se regăsește adesea la nivelul exploatației. Această arie geografică dispune de o rețea hidrografică densă și omniprezentă, formată din râuri născute din izvoarele de pe coastele munților Jura și alimentate de numeroase pârâuri sau rigole. Ea beneficiază de o climă continentală de tip „bressan”, cu precipitații susținute și regulate, de peste 800 mm/an, care favorizează creșterea ierbii în perioada vegetativă și care, împreună cu o bună gestionare a solurilor, permite dezvoltarea a numeroase culturi cerealiere și, în special, a celei de porumb neirigat.

Situația hidro-geo-morfo-climatică a acestui teritoriu a dus la izolarea habitatului (numeroase surse de apă, drumuri pe care circulația este dificilă) și a determinat o organizare specială a spațiului agricol, propice policulturii și creșterii animalelor în regim aproape autarhic. Părțile joase, care au soluri argiloase impermeabile și sunt inundate periodic, sunt rezervate pășunilor și arboreturilor; versanții, mai sănătoși, sunt cultivați cu cereale, în special porumb; iar platourile, prost drenate, sunt lăsate împădurite. Această diversitate constituie caracteristica geografică esențială a acestei regiuni denumite „bocage bressan” (crâng bressan), unde alternează culturile agricole, pășunile și spațiile împădurite.

Crescătorii de animale au știut să se adapteze la fizionomia locurilor și la capacitățile mediului natural, precum și să conlucreze cu acesta, dezvoltând un sistem agricol specific. Astfel, policultura din regiunea Bresse se distinge prin:

| — | menținerea unui sistem de fânețe care ocupă jumătate din suprafața agrcolă a zonei. Iarba din Bresse este o adevărată cultură. Într-adevăr, calitatea ierbii recoltate (diversitate florală și compoziție botanică) depinde atât de întreținerea pășunilor permanente cu tendință higrofilă, cât și de modul de gestionare a pășunilor temporare. Aceste practici fac apel la un adevărat savoir-faire al producătorilor de lapte din Bresse, care privilegiază producția de furaje locale, pășunatul sau hrănirea animalelor cu furaje verzi; |
| --- | --- |

—

menținerea unui sistem de fânețe care ocupă jumătate din suprafața agrcolă a zonei. Iarba din Bresse este o adevărată cultură. Într-adevăr, calitatea ierbii recoltate (diversitate florală și compoziție botanică) depinde atât de întreținerea pășunilor permanente cu tendință higrofilă, cât și de modul de gestionare a pășunilor temporare. Aceste practici fac apel la un adevărat savoir-faire al producătorilor de lapte din Bresse, care privilegiază producția de furaje locale, pășunatul sau hrănirea animalelor cu furaje verzi;

| — | cultura porumbului, care ocupă un loc de onoare printre culturile cerealiere din Bresse. De peste 400 de ani, crescătorii de animale cultivă porumbul fără a-l iriga și îi consacră o parte importantă în alimentația animalelor. Într-adevăr, porumbul este menționat încă din 1612, într-un inventar al bunurilor realizat în urma unui deces la Montpont-en-Bresse (P. Ponsot, 1997), apoi în 1625, în mercurialele din Louhans (L. Guillemaut, 1896). Semn de abundență și de prosperitate, porumbul stă, de altfel, la originea poreclei de „ventres jaunes” („burți galbene”) date odinioară locuitorilor din regiunea Bresse; |
| --- | --- |

—

cultura porumbului, care ocupă un loc de onoare printre culturile cerealiere din Bresse. De peste 400 de ani, crescătorii de animale cultivă porumbul fără a-l iriga și îi consacră o parte importantă în alimentația animalelor. Într-adevăr, porumbul este menționat încă din 1612, într-un inventar al bunurilor realizat în urma unui deces la Montpont-en-Bresse (P. Ponsot, 1997), apoi în 1625, în mercurialele din Louhans (L. Guillemaut, 1896). Semn de abundență și de prosperitate, porumbul stă, de altfel, la originea poreclei de „ventres jaunes” („burți galbene”) date odinioară locuitorilor din regiunea Bresse;

| — | savoir-faire-ul în materie de tehnici de însilozare, dezvoltat de crescătorii de animale din regiunea Bresse încă din secolul al XIX-lea (Lecouteux, 1875) pentru a înfrânge dificultățile legate de recoltarea fânului în contextul climei umede. |
| --- | --- |

—

savoir-faire-ul în materie de tehnici de însilozare, dezvoltat de crescătorii de animale din regiunea Bresse încă din secolul al XIX-lea (Lecouteux, 1875) pentru a înfrânge dificultățile legate de recoltarea fânului în contextul climei umede.

Pe baza acestor două culturi principale, crescătorii de animale bressani își orientează sistemul de producție în jurul unor activități complementare în materie de creștere a animalelor (păsări de curte și animale de lapte) și definesc în mod natural, pentru producția de lapte, un sistem de alimentație a animalelor care asociază iarba cu porumbul. Produsele rezultate, în special smântâna, ocupă un loc important în cadrul acestei economii. La început, smântâna se vindea în piețe, clienții fiind localnici sau colectori de produse avicole („coquetiers”), care o duceau, împreună cu ouăle și cu păsările de curte, în orașele învecinate din regiune.

La începutul anului 1930, și-au făcut apariția primele cooperative, care au luat treptat locul atelierelor de fabricație din cadrul fermelor. Conștiente de necesitatea de a păstra particularitățile inițiale ale materiei prime, acestea au organizat colecta de lapte în sectoare bine delimitate din jurul atelierelor de transformare și întotdeauna pe circuite de colectare scurte. De asemenea, aceste cooperative au luat măsuri pentru începerea producției imediat după primirea laptelui și au limitat numărul de manipulări și de pompări ale smântânii.

Ele perpetuează astfel modul tradițional de fabricare a smântânii produse din grăsime de lapte de vacă, dobândind totodată o bună cunoaștere a procedeelor de maturare biologică.

Producătorii utilizează tulpini de bacterii lactice acidifiante și aromatizante, ceea ce permite atingerea unui nivel suficient de aciditate a smântânii și îi conferă acesteia o aromă intensă.

O atenție deosebită se acordă, de asemenea, ambalării smântânii, reducând la minimum numărul de manipulări și de pompări ale produsului.

5.2.   Specificitatea produsului

Smântâna este produsă prin maturare biologică, fără niciun adaos de agenți de îngroșare sau de arome. Culoarea variază de la albicios la ivoriu, aspectul este strălucitor și neted, fără sau cu foarte puține bule de aer.

Produsul este de două tipuri, care se disting prin proporția de materie grasă, prin nivelul de aciditate, prin textură și prin proprietățile culinare diferite.

Smântâna semigroasă, caracterizată printr-un procentaj ridicat de materie grasă (minimum 36 de grame la 100 de grame), prezintă o consistență bună, o textură netedă și foarte onctuoasă și o puternică senzație învăluitoare în gură. Acest tip de smântână dezvoltă o expresie aromatică intensă, atât la nivel olfactiv, cât și la nivel gustativ, un amestec de aciditate ușoară și de note lactate și dulci (lapte fiert, biscuit dulce, vanilie), care se află la originea specificității sale.

Acest tip de smântână este foarte rezistent la căldură (cartofi gratinați, pui cu smântână, caltaboș cu smântână, produse de patiserie), de aceea el este utilizat adesea în mâncăruri care trebuie gătite timp îndelungat la temperaturi ridicate.

Smântâna groasă, caracterizată printr-un procentaj de materie grasă de minimum 33 de grame la 100 de grame de produs, prezintă o textură groasă și o aciditate pronunțată. Este netedă și foarte onctuoasă și provoacă în gură o puternică senzație învăluitoare. Acest tip de smântână dezvoltă o expresie aromatică intensă, atât la nivel olfactiv, cât și la nivel gustativ, cu note pronunțate de „prospețime în gură” și cu arome puternice de lapte (lapte proaspăt, lapte crud etc.) și de unt.

În mod tradițional, această smântână se consumă nepreparată, cu fructe ori brânzeturi albe, sau se utilizează în mâncăruri care se gătesc rapid, la temperaturi moderate.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Sistemul tradițional de alimentație mixtă a bovinelor utilizat în regiunea Bresse, care combină iarba cu porumbul, reprezintă unul dintre factorii determinanți ai specificității laptelui produs în această arie geografică. Echilibrul dintre cele două componente ale rației, iarba și porumbul, influențează proprietățile laptelui, favorizând transformarea sa în smântână.

Aportul de iarbă din rația alimentară îi conferă laptelui caracteristici senzoriale specifice. Faptul că producătorii păstrează diversitatea florală a pășunilor și compoziția botanică a acestora asigură coloritul susținut al laptelui, influențează conținutul și compoziția liposolubilă a laptelui și abundența de precursori aromatici care se fixează pe materia grasă.

Aportul de porumb, prin valoarea sa energetică ridicată, garantează producția de lapte bogat în materii grase și în proteine. Tot porumbului i se datorează și mărimea globulelor grase, cu diamentrul mare, specifică laptelui destinat fabricării „Crème de Bresse”. Acest lucru are un impact direct asupra potențialului aromatic puternic al laptelui, întrucât suprafața de fixare a compușilor aromatici este mare.

Condițiile de răcire și de depozitare a laptelui în cadrul exploatației, proximitatea operatorilor și limitarea circuitelor de colectare sunt practici care contribuie la păstrarea compoziției laptelui și a calității intrinsece a materiilor sale grase. Într-adevăr, laptele destinat fabricării „Crème de Bresse” prezintă un indice de lipoliză deosebit de fiabil, care reflectă o foarte bună calitate a materiei grase. Coloritul său inițial participă la colorarea smântânii.

Datorită faptului că transformarea laptelui începe imediat după colectare și datorită restricționării numărului de manipulări și de pompări, materia grasă își păstrează toate calitățile. Absența omogenizării permite menținerea texturii și a consistenței smântânii și îi conferă un aspect neted și strălucitor, fără sau cu puține bule de aer.

Etapa de maturare biologică a smântânii, care reprezintă o etapă importantă în procesul de fabricare a „Crème de Bresse”, durează mult timp și se realizează la temperatură scăzută, pe bază de tulpini de bacterii lactice acidifiante și aromatizante selecționate. Ajustarea parametrilor acestei faze permite variații ale nivelului de aciditate a smântânii și obținerea texturii semigroase sau groase. Această variație, care influențează abundența de materii grase, conferă smântânii complexități aromatice diferite. Faptul că nu se utilizează agenți de îngroșare sau arome permite garantarea gustului natural al smântânii.

Specificitatea produsului „Crème de Bresse” se bazează, în primul rând, pe proprietățile laptelui, dar și pe savoir-faire-ul în materie de fabricare, dezvoltat și perpetuat de producători. Astăzi, „Crème de Bresse” este un ingredient foarte prezent în bucătăria regională, fiind utilizat la scară largă de bucătari și patisieri, care îi apreciază calitățile [pui de Bresse cu smântână, pește sau găluște (quenelles) cu sos de smântână, cartofi gratinați, tarte sau clătite (galette) bresane (amestec de zahăr, unt și smântână)].

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[Articolul 5, alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (3)]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCCremedeBresse.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(3)  A se vedea nota de subsol nr. 2.

---

| 16.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 335/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 335/22

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2013/C 335/06

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

„BEURRE DE BRESSE”

NR. CE: FR-PDO-0005-01045-18.10.2012

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire

„Beurre de Bresse”

2.   Statul membru sau țara terță

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

| Clasa 1.5. | Uleiuri și grăsimi (unt, margarină, uleiuri etc.) |
| --- | --- |

Clasa 1.5.

Uleiuri și grăsimi (unt, margarină, uleiuri etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Beurre de Bresse” este un unt dulce, elaborat în putinei, care se caracterizează în special prin:

| — | culoarea sa galben-intens, care poate evolua spre un galben mai deschis iarna; |
| --- | --- |

—

culoarea sa galben-intens, care poate evolua spre un galben mai deschis iarna;

| — | textura sa suplă și aerisită, care se traduce prin picături foarte mici de apă și microporiozități observabile cu ochiul liber, specifice untului produs în mod tradițional în putinei. Untul nu este compact și prezintă un aspect foarte ușor granulat; |
| --- | --- |

—

textura sa suplă și aerisită, care se traduce prin picături foarte mici de apă și microporiozități observabile cu ochiul liber, specifice untului produs în mod tradițional în putinei. Untul nu este compact și prezintă un aspect foarte ușor granulat;

| — | mirosul său este marcat de note „de zer”, „florale” sau ușor „dulci”; |
| --- | --- |

—

mirosul său este marcat de note „de zer”, „florale” sau ușor „dulci”;

| — | faptul că se topește în gură traduce proprietatea sa de a se dezintegra în gură; |
| --- | --- |

—

faptul că se topește în gură traduce proprietatea sa de a se dezintegra în gură;

| — | gustul său dominat de note lactate de „prospețime în gură” și de „fructe ucate cu coajă” (alune și nuci), precum și buna sa persistență în gură. |
| --- | --- |

—

gustul său dominat de note lactate de „prospețime în gură” și de „fructe ucate cu coajă” (alune și nuci), precum și buna sa persistență în gură.

Untul este ușor tartinabil și prezintă o consistență bună la gătit.

Este interzisă utilizarea untului reconstituit, refrigerat sau congelat, precum și a oricăror procedee menite să sporească conținutul de materie primă uscată negrasă a untului, în special încorporarea culturilor de fermenți lactici în timpul malaxării.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Laptele crud integral este degresat în primele 36 de ore după colectare.

PH-ul laptelui, la primirea acestuia, este cuprins între 6,4 și 6,9, iar indicele de lipoliză este de maximum 0,80 meq la 100 de grame de materie grasă.

Untul este fabricat exclusiv din smântână crudă sau pasteurizată care a trecut printr-un proces de maturare biologică, al cărei procentaj de materie grasă este de minimum 36 de grame la 100 de grame de produs, produsă în aria greografică în cauză.

Fabricarea smântânii începe în primele 36 de ore de la colectarea laptelui și în maximum 48 de ore după degresarea laptelui.

Omogenizarea smântânii este interzisă. Este interzisă utilizarea smântânii reconstituite, refrigerate sau congelate, a coloranților sau a antioxidanților, a substanțelor dezacidifiante destinate să reducă gradul de aciditate a laptelui sau a smântânii.

Tipul de fermenți utilizați asociază, în mod necesar, tulpini de bacterii lactice acidifiante și aromatizante. Nu este autorizat niciun adaos de agenți de îngroșare sau de arome. Maturarea se realizează la o temperatură cuprinsă între 12 °C și 18 °C timp de 18-24 de ore. Pentru baterea untului se utilizează o smântână al cărei nivel de aciditate este de minimum 20 °D.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Cel puțin 80 % din rația anuală totală a cirezii, exprimată în materie uscată, provine din aria geografică în cauză.

Alimentația cirezii se bazează pe un sistem furajer care reprezintă minimum 75 % materie uscată din rația totală medie anuală a vacilor.

Furaje înseamnă:

| — | iarbă crudă, păscută sau distribuită în staul; |
| --- | --- |

—

iarbă crudă, păscută sau distribuită în staul;

| — | iarbă și porumb furajer sub toate formele de conservare; |
| --- | --- |

—

iarbă și porumb furajer sub toate formele de conservare;

| — | lucernă crudă sau uscată; |
| --- | --- |

—

lucernă crudă sau uscată;

| — | paie; |
| --- | --- |

—

paie;

| — | rădăcinoase; |
| --- | --- |

—

rădăcinoase;

| — | alte cereale distribuite crude sau sub formă de furaj conservat. |
| --- | --- |

—

alte cereale distribuite crude sau sub formă de furaj conservat.

Pentru alimentația cirezii sunt interzise rapița crudă, muștarul, varza, hreanul, napul, gulia furajeră și ridichile.

Este permis doar porumbul furajer, cocean sau boabe, provenit din produse nemodificate genetic.

Folosirea suplimentelor alimentare este limitată la 1 800 kg pe vacă din cireadă și pe an.

Suplimente alimentare înseamnă:

| — | suplimentele energetice: boabe de cereale și produsele derivate din acestea, tuberculi și produsele derivate din aceștia, precum și produsele derivate din rădăcinoase; |
| --- | --- |

—

suplimentele energetice: boabe de cereale și produsele derivate din acestea, tuberculi și produsele derivate din aceștia, precum și produsele derivate din rădăcinoase;

| — | suplimentele azotate: boabe de plante proteaginoase și oleoproteaginoase și produsele derivate din acestea, lucernă deshidratată și alte produse derivate; |
| --- | --- |

—

suplimentele azotate: boabe de plante proteaginoase și oleoproteaginoase și produsele derivate din acestea, lucernă deshidratată și alte produse derivate;

| — | suplimentele mixte: amestec de suplimente energetice și azotate; |
| --- | --- |

—

suplimentele mixte: amestec de suplimente energetice și azotate;

| — | mineralele, vitaminele și oligoelementele; |
| --- | --- |

—

mineralele, vitaminele și oligoelementele;

| — | produsele derivate ale industriei de fermentare; |
| --- | --- |

—

produsele derivate ale industriei de fermentare;

| — | agenții de tăbăcire. |
| --- | --- |

—

agenții de tăbăcire.

Uleiul de palmier nerafinat sau izomerii acestuia sunt interziși.

(a)   Perioada de pășunat

Cireada iese la pășunat cel puțin 150 de zile, consecutive sau nu, pe an.

În această perioadă, vacile de lapte dispun fiecare de minimum 10 ari de pășune accesibili din spațiile pentru muls.

Pășunatul poate fi completat cu furaje verzi. Iarba proaspătă distribuită trebuie consumată în 24 de ore și toate resturile rămase după trecerea celor 24 de ore sunt scoase din staul.

Aportul de porumb este asigurat prin introducerea unei cantități de porumb sub formă de furaje cu minimum 10 % materie uscată sau a cel puțin 1 kilogram de boabe uscate de porumb echivalente în rația totală zilnică medie din această perioadă.

(b)   Perioada de iarnă

În această perioadă, aportul de iarbă este asigurat prin introducerea unei cantități de iarbă cu minimum 15 % materie uscată (iarbă și lucernă sub toate formele de conservare) în rația totală zilnică medie din această perioadă.

Pe parcursul acestei perioade, aportul de porumb este asigurat prin introducerea unei cantități de porumb sub formă de furaje cu minimum 25 % materie uscată sau a cel puțin 2,5 kilograme de boabe uscate de porumb echivalente în rația totală zilnică medie din această perioadă.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Producția de lapte și fabricarea produsului „Beurre de Bresse” au loc în aria geografică respectivă.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Produsul se ambalează în unități de vânzare a căror greutate nu depășește 25 de kilograme.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Pe eticheta produselor care beneficiază de denumirea de origine „Beurre de Bresse” trebuie să figureze:

| — | numele denumirii, scris cu caractere a căror dimensiune să fie cel puțin egală cu două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere care figurează pe etichetă; |
| --- | --- |

—

numele denumirii, scris cu caractere a căror dimensiune să fie cel puțin egală cu două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere care figurează pe etichetă;

| — | simbolul „DOP” al Uniunii Europene, începând cu data înregistrării de către Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

—

simbolul „DOP” al Uniunii Europene, începând cu data înregistrării de către Uniunea Europeană.

Totuși, etichetarea individuală nu este obligatorie în cazul vânzării directe de către producător sau de către orice persoană aflată direct sub responsabilitatea acestuia, în cadrul exploatației sau în piețe; în cazul acesta, informațiile respective trebuie să figureze doar pe un panou informativ.

Modelul de etichetă și cel de panou informativ sunt stabilite de gruparea care asigură punerea lor la dispoziția operatorilor.

Denumirea „Beurre de Bresse” urmată de mențiunea „Denumire de origine protejată”, trebuie să figureze, în mod obligatoriu, pe facturi și pe documentele comerciale începând cu data înregistrării produsului de către Uniunea Europeană.

4.   Descrierea concisă a limitelor ariei geografice

Aria geografică cuprinde teritoriile următoarelor comune:

| | Departamentul Ain: Abergement-Clémenciat (L'), Attignat, Bâgé-la-Ville, Bâgé-le-Châtel, Beaupont, Bény, Béréziat, Biziat, Boissey, Bourg-en-Bresse, Buellas, Certines, Ceyzériat, Chanoz-Châtenay, Chavannes-sur-Reyssouze, Chaveyriat, Chevroux, Coligny, Condeissiat, Confrançon, Cormoz, Courmangoux, Courtes, Cras-sur-Reyssouze, Cruzilles-lès-Mepillat, Curciat-Dongalon, Curtafond, Dommartin, Dompierre-sur-Chalaronne, Domsure, Etrez, Foissiat, Gorrevod, Illiat, Jasseron, Jayat, Journans, Laiz, Lent, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Marboz, Marsonnas, Meillonnas, Mézériat, Montagnat, Montcet, Montracol, Montrevel-en-Bresse, Neuville-les-Dames, Péronnas, Perrex, Pirajoux, Polliat, Pont-de-Veyle, Pressiat, Saint-André-de-Bâgé, Saint-André-d'Huiriat, Saint-André-sur-Vieux-Jonc, Saint-Cyr-sur-Menthon, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d'Aussiat, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Étienne-sur-Chalaronne, Saint-Étienne-sur-Reyssouze, Saint-Genis-sur-Menthon, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Veyle, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Just, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Rémy, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Servas, Servignat, Sulignat, Tossiat, Tranclière (La), Treffort-Cuisiat, Vandeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Villemotier, Viriat, Vonnas. |
| --- | --- |

Departamentul Ain: Abergement-Clémenciat (L'), Attignat, Bâgé-la-Ville, Bâgé-le-Châtel, Beaupont, Bény, Béréziat, Biziat, Boissey, Bourg-en-Bresse, Buellas, Certines, Ceyzériat, Chanoz-Châtenay, Chavannes-sur-Reyssouze, Chaveyriat, Chevroux, Coligny, Condeissiat, Confrançon, Cormoz, Courmangoux, Courtes, Cras-sur-Reyssouze, Cruzilles-lès-Mepillat, Curciat-Dongalon, Curtafond, Dommartin, Dompierre-sur-Chalaronne, Domsure, Etrez, Foissiat, Gorrevod, Illiat, Jasseron, Jayat, Journans, Laiz, Lent, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Marboz, Marsonnas, Meillonnas, Mézériat, Montagnat, Montcet, Montracol, Montrevel-en-Bresse, Neuville-les-Dames, Péronnas, Perrex, Pirajoux, Polliat, Pont-de-Veyle, Pressiat, Saint-André-de-Bâgé, Saint-André-d'Huiriat, Saint-André-sur-Vieux-Jonc, Saint-Cyr-sur-Menthon, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d'Aussiat, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Étienne-sur-Chalaronne, Saint-Étienne-sur-Reyssouze, Saint-Genis-sur-Menthon, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Veyle, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Just, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Rémy, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Servas, Servignat, Sulignat, Tossiat, Tranclière (La), Treffort-Cuisiat, Vandeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Villemotier, Viriat, Vonnas.

| | Departamentul Jura: Augea, Balanod, Beaufort, Bletterans, Bonnaud, Cesancey, Chazelles, Chilly-le-Vignoble, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cuisia, Digna, Fontainebrux, Frébuans, Gevingey, Larnaud, Mallerey, Maynal, Messia-sur-Sorne, Montmorot, Nanc-lès-Saint-Amour, Nance, Orbagna, Repôts (Les), Ruffey-sur-Seille, Sainte-Agnès, Saint-Amour, Saint-Didier, Trenal, Vercia, Villevieux, Vincelles. |
| --- | --- |

Departamentul Jura: Augea, Balanod, Beaufort, Bletterans, Bonnaud, Cesancey, Chazelles, Chilly-le-Vignoble, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cuisia, Digna, Fontainebrux, Frébuans, Gevingey, Larnaud, Mallerey, Maynal, Messia-sur-Sorne, Montmorot, Nanc-lès-Saint-Amour, Nance, Orbagna, Repôts (Les), Ruffey-sur-Seille, Sainte-Agnès, Saint-Amour, Saint-Didier, Trenal, Vercia, Villevieux, Vincelles.

| | Departamentul Saône-et-Loire: Abergement-de-Cuisery (L'), Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Bosjean, Bouhans, Branges, Brienne, Bruailles, Champagnat, Chapelle-Naude (La), Chapelle-Thècle (La), Condal, Cuiseaux, Cuisery, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Fay (Le), Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, Frette (La), Frontenaud, Genête (La), Huilly-sur-Seille, Joudes, Jouvençon, Juif, Lessard-en-Bresse, Loisy, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Miroir (Le), Montagny-près-Louhans, Montcony, Montpont-en-Bresse, Montret, Rancy, Ratenelle, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Sainte-Croix, Saint-Étienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Simandre, Simard, Sornay, Tartre (Le), Thurey, Tronchy, Varennes-Saint-Sauveur, Vérissey, Vincelles. |
| --- | --- |

Departamentul Saône-et-Loire: Abergement-de-Cuisery (L'), Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Bosjean, Bouhans, Branges, Brienne, Bruailles, Champagnat, Chapelle-Naude (La), Chapelle-Thècle (La), Condal, Cuiseaux, Cuisery, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Fay (Le), Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, Frette (La), Frontenaud, Genête (La), Huilly-sur-Seille, Joudes, Jouvençon, Juif, Lessard-en-Bresse, Loisy, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Miroir (Le), Montagny-près-Louhans, Montcony, Montpont-en-Bresse, Montret, Rancy, Ratenelle, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Sainte-Croix, Saint-Étienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Simandre, Simard, Sornay, Tartre (Le), Thurey, Tronchy, Varennes-Saint-Sauveur, Vérissey, Vincelles.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Aria geografică de producție a „Beurre de Bresse” corespunde unei câmpii împădurite, cu văi ușoare, cu dealuri tipice regiunii „Bresse”, ale căror altitudine nu depășește 300 de metri. Este o unitate geologică constituită din soluri argiloase ce asigură bune rezerve de apă, caracterizată însă printr-o eterogenitate a parcelelor (prezența unor vine de pământ diferite), care se regăsește adesea la nivelul exploatației. Această arie geografică dispune de o rețea hidrografică densă și omniprezentă, formată din râuri născute din izvoarele de pe coastele munților Jura și alimentate de numeroase pârâuri sau rigole. Ea beneficiază de o climă continentală de tip „bressan”, cu precipitații susținute și regulate, de peste 800 mm/an, care favorizează creșterea ierbii în perioada vegetativă și care, împreună cu o bună gestionare a solurilor, permite dezvoltarea a numeroase culturi cerealiere și, în special, a celei de porumb neirigat.

Situația hidro-geo-morfo-climatică a acestui teritoriu a dus la izolarea habitatului (numeroase surse de apă, drumuri pe care circulația este dificilă) și a determinat o organizare specială a spațiului agricol, propice policulturii și creșterii animalelor în regim aproape autarhic. Părțile joase, care au soluri argiloase impermeabile și sunt inundate periodic, sunt rezervate pășunilor și arboreturilor; versanții, mai sănătoși, sunt cultivați cu cereale, în special porumb; iar platourile, prost drenate, sunt lăsate împădurite. Această diversitate constituie caracteristica geografică esențială a acestei regiuni denumite „bocage bressan” (crâng bressan), unde alternează culturile agricole, pășunile și spațiile împădurite.

Crescătorii de animale au știut să se adapteze la fizionomia locurilor și la capacitățile mediului natural, precum și să conlucreze cu acesta, dezvoltând un sistem agricol specific. Astfel, policultura din regiunea Bresse se distinge prin:

| — | menținerea unui sistem de fânețe care ocupă jumătate din suprafața agrcolă a zonei. Iarba din Bresse este o adevărată cultură. Într-adevăr, calitatea ierbii recoltate (diversitate florală și compoziție botanică) depinde atât de întreținerea pășunilor permanente cu tendință higrofilă, cât și de modul de gestionare a pășunilor temporare. Aceste practici fac apel la un adevărat savoir-faire al producătorilor de lapte din Bresse, care privilegiază producția de furaje locale, pășunatul sau hrănirea animalelor cu furaje verzi; |
| --- | --- |

—

menținerea unui sistem de fânețe care ocupă jumătate din suprafața agrcolă a zonei. Iarba din Bresse este o adevărată cultură. Într-adevăr, calitatea ierbii recoltate (diversitate florală și compoziție botanică) depinde atât de întreținerea pășunilor permanente cu tendință higrofilă, cât și de modul de gestionare a pășunilor temporare. Aceste practici fac apel la un adevărat savoir-faire al producătorilor de lapte din Bresse, care privilegiază producția de furaje locale, pășunatul sau hrănirea animalelor cu furaje verzi;

| — | cultura porumbului, care ocupă un loc de onoare printre culturile cerealiere din Bresse. De peste 400 de ani, crescătorii de animale cultivă porumbul fără a-l iriga și îi consacră o parte importantă în alimentația animalelor. Într-adevăr, porumbul este menționat încă din 1612, într-un inventar al bunurilor realizat în urma unui deces la Montpont-en-Bresse (P. Ponsot, 1997), apoi în 1625, în mercurialele din Louhans (L. Guillemaut, 1896). Semn de abundență și de prosperitate, porumbul stă, de altfel, la originea poreclei de „ventres jaunes” („burți galbene”) date odinioară locuitorilor din regiunea Bresse; |
| --- | --- |

—

cultura porumbului, care ocupă un loc de onoare printre culturile cerealiere din Bresse. De peste 400 de ani, crescătorii de animale cultivă porumbul fără a-l iriga și îi consacră o parte importantă în alimentația animalelor. Într-adevăr, porumbul este menționat încă din 1612, într-un inventar al bunurilor realizat în urma unui deces la Montpont-en-Bresse (P. Ponsot, 1997), apoi în 1625, în mercurialele din Louhans (L. Guillemaut, 1896). Semn de abundență și de prosperitate, porumbul stă, de altfel, la originea poreclei de „ventres jaunes” („burți galbene”) date odinioară locuitorilor din regiunea Bresse;

| — | savoir-faire-ul în materie de tehnici de însilozare, dezvoltat de crescătorii de animale din regiunea Bresse încă din secolul al XIX-lea (Lecouteux, 1875) pentru a înfrânge dificultățile legate de recoltarea fânului în contextul climei umede. |
| --- | --- |

—

savoir-faire-ul în materie de tehnici de însilozare, dezvoltat de crescătorii de animale din regiunea Bresse încă din secolul al XIX-lea (Lecouteux, 1875) pentru a înfrânge dificultățile legate de recoltarea fânului în contextul climei umede.

Pe baza acestor două culturi principale, crescătorii de animale bressani își orientează sistemul de producție în jurul unor activități complementare în materie de creștere a animalelor (păsări de curte și animale de lapte) și definesc în mod natural, pentru producția de lapte, un sistem de alimentație a animalelor care asociază iarba cu porumbul. Produsele rezultate, în special untul, ocupă un loc important în cadrul acestei economii. La început, untul se vindea în piețe, clienții fiind localnici sau colectori de produse avicole („coquetiers”), care o duceau, împreună cu ouăle și cu păsările de curte, în orașele învecinate din regiune.

La începutul anului 1930 și-au făcut apariția primele cooperative, care au luat treptat locul atelierelor de fabricație din cadrul fermelor. Conștiente de necesitatea de a păstra particularitățile inițiale ale materiei prime, acestea au organizat colecta de lapte în sectoare bine delimitate din jurul atelierelor de transformare și întotdeauna pe circuite de colectare scurte. De asemenea, aceste cooperative au luat măsuri pentru începerea producției imediat după primirea laptelui și au limitat numărul de manipulări și de pompări ale smântânii.

Ele perpetuează astfel modul tradițional de fabricare a untului produs din smântână obținută din lapte de vacă, dezvoltând totodată o bună cunoaștere a procedeelor de maturare biologică.

Producătorii utilizează tulpini de bacterii lactice acidifiante și aromatizante, ceea ce permite atingerea unui nivel suficient de aciditate și a unei expresii aromatice originale intense a smântânii. Baterea untului se realizează în recipiente cu volum mic și necesită un adevărat savoir-faire din partea producătorilor de unt, capabili să ajusteze zilnic parametrii de producție în funcție de variațiile sezoniere ale compoziției laptelui și a smântânii.

O atenție deosebită se acordă, de asemenea, turnării în forme și ambalării untului, reducând la minimum numărul de manipulări și de pompări ale produsului.

5.2.   Specificitatea produsului

Este un unt dulce, elaborat în putinei din smântână maturată.

Culoarea sa este omogenă, de un galben-intens frumos, care variază iarna, ajungând până la un galben mai deschis.

Textura sa este suplă și aerisită. Prezintă un aspect foarte ușor granulat și se topește în gură în mod remarcabil.

Moale și aromat, „Beurre de Bresse” prezintă note caracteristice lactate de „prospețime în gură” și de fructe uscate cu coajă (alune și nuci), precum și o bună persistență în gură.

Este ușor de tartinat. Are o ținută excepțională la gătit, care permite formarea unei spume onctuoase chiar și în farfurie.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Sistemul tradițional de alimentație mixtă a bovinelor utilizat în regiunea Bresse, care combină iarba cu porumbul, reprezintă unul dintre factorii determinanți ai specificității laptelui produs în această arie geografică. Echilibrul dintre cele două componente ale rației, iarba și porumbul, influențează proprietățile laptelui, favorizând transformarea materie grase în unt.

Aportul de iarbă din rația alimentară îi conferă laptelui caracteristici senzoriale specifice. Faptul că producătorii păstrează diversitatea florală a pășunilor și compoziția botanică a acestora asigură coloritul susținut al laptelui, influențează conținutul și compoziția liposolubilă a laptelui și abundența de precursori aromatici care se fixează pe materia grasă.

Aportul de porumb, prin valoarea sa energetică ridicată, garantează producția de lapte bogat în materii grase și în proteine. Tot porumbului i se datorează și mărimea globulelor grase, cu diametrul mare, specifică laptelui destinat fabricării „Beurre de Bresse”. Acest lucru are un impact direct asupra potențialului aromatic puternic al laptelui, întrucât suprafața de fixare a compușilor aromatici este mare.

Condițiile de răcire și de depozitare a laptelui în cadrul exploatației, proximitatea operatorilor și limitarea circuitelor de colectare sunt practici care contribuie la păstrarea compoziției laptelui și a calității intrinsece a materiilor sale grase. Într-adevăr, laptele destinat fabricării „Beurre de Bresse” prezintă un indice de lipoliză deosebit de fiabil, care reflectă o foarte bună calitate a materiei grase.

Producătorii utilizează un ansamblu de tehnici complexe și acordă o atenție deosebită produsului pe parcursul transformării sale (gestionarea zilnică a parametrilor de temperatură, de aciditate, de viteză a malaxării etc.), limitând numărul de manipulări pentru a menaja cât mai mult posibil materia grasă și pentru a-i conserva calitățile.

Etapa de maturare biologică a smântânii, o etapă importantă în procesul de producție a „Beurre de Bresse”, este de lungă durată și se realizează la temperatură scăzută, pe bază de tulpini de bacterii lactice acidifiante și aromatizante selecționate. Aceasta permite, pe de o parte, acidificarea smântânii – ceea ce facilitează baterea untului și permite dezvăluirea componentelor aromatice fixate pe globulele grase. Pentru a limita degradarea materiilor grase, smântâna maturată începe să fie prelucrată rapid.

Baterea untului se realizează în putinei cu volum mic, ceea ce îi conferă untului textura aerisită și aspectul foarte ușor granulat, prin formarea de picături de apă foarte mici și de microporozități. Această tehnică joacă un rol preponderent în structurarea untului, conservând proprietățile inițiale ale materiilor grase, care îi conferă textura fondantă, tartinabilitatea și ținuta la gătit și garantând păstrarea aromelor dezvoltate în timpul maturării smântânii.

Particularitățile produsului „Beurre de Bresse” se bazează în primul rând pe proprietățile laptelui și pe savoir-faire-ul în materie de fabricare dezvoltat și perpetuat de producători. Astăzi, „Beurre de Bresse” este un ingredient foarte prezent în bucătăria regională [pulpe de broască cu unt, iadeșuri de pui cu unt, clătite (galettes) și tarte bressane, pentru care se utilizează un amestec de zahăr, smântână și unt etc.].

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[Articolul 5, alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (3)]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCBeurredeBresse.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(3)  A se vedea nota de subsol nr. 2.

---