# Euroopan unionin C 280/2013

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2013.280.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 280 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 56. vuosikerta27. syyskuu 2013 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2013.280.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 280

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

56. vuosikerta27. syyskuu 2013

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Alueiden komitea |
| | 102. täysistunto, 3.–4. heinäkuuta 2013 |
| 2013/C 280/01 | Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Alueiden komitean painopisteet vuodeksi 2014 Euroopan komission tulevaa työohjelmaa silmällä pitäen | 1 |
| 2013/C 280/02 | Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Talous- ja rahaliiton syventäminen | 6 |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | 102. täysistunto, 3.–4. heinäkuuta 2013 |
| 2013/C 280/03 | Alueiden komitea lausunto aiheesta Rajatyöntekijät – Tilannearvio sisämarkkinoiden 20-vuotistaipaleen jälkeen: ongelmat ja tulevaisuudennäkymät | 8 |
| 2013/C 280/04 | Alueiden komitea lausunto aiheesta Alueellisten vaikutusten arviointi | 13 |
| 2013/C 280/05 | Alueiden komitea lausunto aiheesta Kyberturvallisuusstrategia | 19 |
| 2013/C 280/06 | Alueiden komitea lausunto aiheesta Älykkäitä kaupunkeja ja yhteisöjä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus | 27 |
| 2013/C 280/07 | Alueiden komitea lausunto aiheesta Sähköisen terveydenhuollon toimintasuunnitelma 2012–2020 – Innovatiivista terveydenhuoltoa 21. vuosisadalle | 33 |
| 2013/C 280/08 | Alueiden komitea lausunto aiheesta Energian sisämarkkinat toimiviksi | 38 |
| 2013/C 280/09 | Alueiden komitea lausunto aiheesta Euroopan unionin keskeisten jätealan tavoitteiden uudelleentarkastelu | 44 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

102. täysistunto, 3.–4. heinäkuuta 2013

2013/C 280/01

Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Alueiden komitean painopisteet vuodeksi 2014 Euroopan komission tulevaa työohjelmaa silmällä pitäen

1

2013/C 280/02

Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Talous- ja rahaliiton syventäminen

6

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

102. täysistunto, 3.–4. heinäkuuta 2013

2013/C 280/03

Alueiden komitea lausunto aiheesta Rajatyöntekijät – Tilannearvio sisämarkkinoiden 20-vuotistaipaleen jälkeen: ongelmat ja tulevaisuudennäkymät

8

2013/C 280/04

Alueiden komitea lausunto aiheesta Alueellisten vaikutusten arviointi

13

2013/C 280/05

Alueiden komitea lausunto aiheesta Kyberturvallisuusstrategia

19

2013/C 280/06

Alueiden komitea lausunto aiheesta Älykkäitä kaupunkeja ja yhteisöjä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus

27

2013/C 280/07

Alueiden komitea lausunto aiheesta Sähköisen terveydenhuollon toimintasuunnitelma 2012–2020 – Innovatiivista terveydenhuoltoa 21. vuosisadalle

33

2013/C 280/08

Alueiden komitea lausunto aiheesta Energian sisämarkkinat toimiviksi

38

2013/C 280/09

Alueiden komitea lausunto aiheesta Euroopan unionin keskeisten jätealan tavoitteiden uudelleentarkastelu

44

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | ALUEIDEN KOMITEA |
| | 102. täysistunto, 3.–4. heinäkuuta 2013 |
| 2013/C 280/10 | Alueiden komitea lausunto aiheesta Laajakaistan käyttöönoton kustannusten vähentäminen | 50 |
| 2013/C 280/11 | Alueiden komitea lausunto aiheesta Tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden valmistaminen, esittämistapa ja myynti | 57 |
| 2013/C 280/12 | Alueiden komitea lausunto aiheesta Puhdasta energiaa liikenteen alalla | 66 |

III   Valmistavat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

102. täysistunto, 3.–4. heinäkuuta 2013

2013/C 280/10

Alueiden komitea lausunto aiheesta Laajakaistan käyttöönoton kustannusten vähentäminen

50

2013/C 280/11

Alueiden komitea lausunto aiheesta Tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden valmistaminen, esittämistapa ja myynti

57

2013/C 280/12

Alueiden komitea lausunto aiheesta Puhdasta energiaa liikenteen alalla

66

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

102. täysistunto, 3.–4. heinäkuuta 2013

| 27.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/1

---

Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta ”Alueiden komitean painopisteet vuodeksi 2014 Euroopan komission tulevaa työohjelmaa silmällä pitäen”

2013/C 280/01

ALUEIDEN KOMITEA

| — | ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon vuoden 2013 työohjelmastaan (1). |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon vuoden 2013 työohjelmastaan (1).

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 30. marraskuuta 2012 antaman päätöslauselman aiheesta "Euroopan komission lainsäädäntö- ja työohjelmaan perustuvat komitean painopistealat vuodeksi 2013" (2). |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 30. marraskuuta 2012 antaman päätöslauselman aiheesta "Euroopan komission lainsäädäntö- ja työohjelmaan perustuvat komitean painopistealat vuodeksi 2013" (2).

| — | ottaa huomioon voimassa olevan, 16. helmikuuta 2012 allekirjoitetun Euroopan komission ja alueiden komitean yhteistyöpöytäkirjan. |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon voimassa olevan, 16. helmikuuta 2012 allekirjoitetun Euroopan komission ja alueiden komitean yhteistyöpöytäkirjan.

Unioni vuonna 2014

| 1. | katsoo vuoden 2014 olevan käännekohta Euroopan unionille Euroopan parlamentin vaalien, uuden komission nimittämisen, uuden monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmakauden 2014–2020 alkamisen, Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnin ja talous- ja rahaliiton täydentämiseksi ja syventämiseksi tehtävän työn jatkumisen vuoksi. |
| --- | --- |

1.

katsoo vuoden 2014 olevan käännekohta Euroopan unionille Euroopan parlamentin vaalien, uuden komission nimittämisen, uuden monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmakauden 2014–2020 alkamisen, Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnin ja talous- ja rahaliiton täydentämiseksi ja syventämiseksi tehtävän työn jatkumisen vuoksi.

| 2. | katsoo, että EU:n keskeisiä haasteita vuonna 2014 ovat kasvun ja työpaikkojen luominen siten, että talouksiemme tulevaisuus pohjautuu vähähiilisyyteen ja kestävyysajatteluun, unionin kansalaisuuden vahvistaminen, erityisesti kun ajatellaan ratkaisevia Euroopan parlamentin vaaleja, sekä luottamuksen palauttaminen Euroopan yhdentymishankkeeseen EU:n demokraattisen oikeutuksen lujittamiseksi. Tämä edellyttää jatkuvia toimia EU:n perusarvojen puolustamiseksi populististen ja demokratian vastaisten ryhmien pyrkimyksiä vastaan. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että EU:n keskeisiä haasteita vuonna 2014 ovat kasvun ja työpaikkojen luominen siten, että talouksiemme tulevaisuus pohjautuu vähähiilisyyteen ja kestävyysajatteluun, unionin kansalaisuuden vahvistaminen, erityisesti kun ajatellaan ratkaisevia Euroopan parlamentin vaaleja, sekä luottamuksen palauttaminen Euroopan yhdentymishankkeeseen EU:n demokraattisen oikeutuksen lujittamiseksi. Tämä edellyttää jatkuvia toimia EU:n perusarvojen puolustamiseksi populististen ja demokratian vastaisten ryhmien pyrkimyksiä vastaan.

| 3. | on huolissaan siitä, että toimikauden lopun lähestyminen voi vaikuttaa Euroopan komission toimeliaisuuteen, vaikka kiireellisiä toimia tarvittaisiin monilla aloilla. |
| --- | --- |

3.

on huolissaan siitä, että toimikauden lopun lähestyminen voi vaikuttaa Euroopan komission toimeliaisuuteen, vaikka kiireellisiä toimia tarvittaisiin monilla aloilla.

| 4. | muistuttaa, että AK aikoo 20-vuotisjuhlansa yhteydessä pohtia, miten kasvattaa institutionaalista ja poliittista rooliaan. |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että AK aikoo 20-vuotisjuhlansa yhteydessä pohtia, miten kasvattaa institutionaalista ja poliittista rooliaan.

| 5. | pyytää Euroopan komissiolta selvitystä Euroopan tulevaisuudesta käytävien keskustelujen tämänhetkisestä tilanteesta sekä kansalaisten kanssa Euroopan kansalaisten teemavuonna 2013 käytyjen keskustelujen tuloksista; kehottaa Euroopan komissiota myös osana pyrkimyksiä luoda uudelleen yhteys kansalaisiin aloittamaan kansalaisaloitteesta annetun asetuksen soveltamista käsittelevän kertomuksen valmistelu jo vuonna 2014. |
| --- | --- |

5.

pyytää Euroopan komissiolta selvitystä Euroopan tulevaisuudesta käytävien keskustelujen tämänhetkisestä tilanteesta sekä kansalaisten kanssa Euroopan kansalaisten teemavuonna 2013 käytyjen keskustelujen tuloksista; kehottaa Euroopan komissiota myös osana pyrkimyksiä luoda uudelleen yhteys kansalaisiin aloittamaan kansalaisaloitteesta annetun asetuksen soveltamista käsittelevän kertomuksen valmistelu jo vuonna 2014.

Talous- ja rahaliitto ja julkinen talous

| 6. | kehottaa komissiota esittelemään mahdollisimman nopeasti ehdotuksensa asetukseksi yhteisen kriisinratkaisumekanismin perustamisesta sekä jatkotoimista pankkialan rakenteiden uudistamista koskeville suosituksille. |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota esittelemään mahdollisimman nopeasti ehdotuksensa asetukseksi yhteisen kriisinratkaisumekanismin perustamisesta sekä jatkotoimista pankkialan rakenteiden uudistamista koskeville suosituksille.

| 7. | kehottaa Euroopan komissiota esittämään ehdotuksen troikka-järjestelmän tarkistamisesta siten, että taataan demokraattinen valvonta ja vastuuvelvollisuus Euroopan parlamentille. |
| --- | --- |

7.

kehottaa Euroopan komissiota esittämään ehdotuksen troikka-järjestelmän tarkistamisesta siten, että taataan demokraattinen valvonta ja vastuuvelvollisuus Euroopan parlamentille.

| 8. | kehottaa käynnistämään uudelleen neuvottelut talletusten vakuusjärjestelmiä koskevasta direktiivistä samalla, kun käsitellään ehdotusta direktiiviksi luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvyttämistä ja kriisinratkaisua koskevasta yhteisestä kehyksestä. |
| --- | --- |

8.

kehottaa käynnistämään uudelleen neuvottelut talletusten vakuusjärjestelmiä koskevasta direktiivistä samalla, kun käsitellään ehdotusta direktiiviksi luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvyttämistä ja kriisinratkaisua koskevasta yhteisestä kehyksestä.

| 9. | panee merkille hankejoukkolainojen onnistuneen markkinoille tuomisen käynnissä olevassa pilottivaiheessa ja pyytää laajentamaan hankkeen koko seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen ajaksi (2014–2020) ja myös muille aloille energian, liikenteen ja televiestintäinfrastruktuurin lisäksi; ehdottaa osallistumismahdollisuuksien ulottamista pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) alueellisten investointien kanavoimiseksi pk-yrityksiin, sekä alueisiin tukeutuvan eurooppalaisen pääomasijoitustoiminnan kannustamiseksi. |
| --- | --- |

9.

panee merkille hankejoukkolainojen onnistuneen markkinoille tuomisen käynnissä olevassa pilottivaiheessa ja pyytää laajentamaan hankkeen koko seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen ajaksi (2014–2020) ja myös muille aloille energian, liikenteen ja televiestintäinfrastruktuurin lisäksi; ehdottaa osallistumismahdollisuuksien ulottamista pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) alueellisten investointien kanavoimiseksi pk-yrityksiin, sekä alueisiin tukeutuvan eurooppalaisen pääomasijoitustoiminnan kannustamiseksi.

| 10. | kannustaa Euroopan komissiota seuraamaan jatkossakin alue- ja paikallistason julkisen talouden tilannetta ja kehittymistä vuotuisessa kertomuksessaan julkisesta taloudesta Euroopan rahaliitossa. |
| --- | --- |

10.

kannustaa Euroopan komissiota seuraamaan jatkossakin alue- ja paikallistason julkisen talouden tilannetta ja kehittymistä vuotuisessa kertomuksessaan julkisesta taloudesta Euroopan rahaliitossa.

Eurooppa 2020 -strategia ja talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso

| 11. | katsoo, että Eurooppa 2020 -strategian tähänastisten saavutusten riittämättömyys ei johdu ainoastaan talouskriisistä ja jäsenvaltioiden vaatimattomasta tavoitetasosta vaan myös siitä, että paikallis- ja alueviranomaisia ei ole otettu mukaan suunnittelemaan ja toteuttamaan strategiaa, ja yleisemmin siitä, että Eurooppa 2020 -strategiassa ei ole aitoa alueellista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että Eurooppa 2020 -strategian tähänastisten saavutusten riittämättömyys ei johdu ainoastaan talouskriisistä ja jäsenvaltioiden vaatimattomasta tavoitetasosta vaan myös siitä, että paikallis- ja alueviranomaisia ei ole otettu mukaan suunnittelemaan ja toteuttamaan strategiaa, ja yleisemmin siitä, että Eurooppa 2020 -strategiassa ei ole aitoa alueellista ulottuvuutta.

| 12. | kehottaa komissiota laatimaan pikaisesti Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnilleen puitteet, jotka sisältävät muutakin kuin vain metodologian esittämisen, kuten aikomukseksi on ilmoitettu. |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota laatimaan pikaisesti Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnilleen puitteet, jotka sisältävät muutakin kuin vain metodologian esittämisen, kuten aikomukseksi on ilmoitettu.

| 13. | muistuttaa, että komitea seuraa jatkuvasti kaikkien Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeiden edistymistä ja on jo aloittanut väliarvioinnin laatimisen paikallis- ja aluetason näkökulmasta. |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että komitea seuraa jatkuvasti kaikkien Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeiden edistymistä ja on jo aloittanut väliarvioinnin laatimisen paikallis- ja aluetason näkökulmasta.

| 14. | pitää valitettavana, ettei sen enempää vuoden 2013 vuotuisessa kasvuselvityksessä kuin maakohtaisissa suosituksissakaan mainita paikkalähtöisen lähestymistavan ja monitasoisen kumppanuuden tarvetta Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanossa, ja kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan velvoitteidensa mukaisesti, että jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa kansallisia uudistusohjelmia laadittaessa ja toteutettaessa. |
| --- | --- |

14.

pitää valitettavana, ettei sen enempää vuoden 2013 vuotuisessa kasvuselvityksessä kuin maakohtaisissa suosituksissakaan mainita paikkalähtöisen lähestymistavan ja monitasoisen kumppanuuden tarvetta Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanossa, ja kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan velvoitteidensa mukaisesti, että jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa kansallisia uudistusohjelmia laadittaessa ja toteutettaessa.

Sisämarkkinat ja teollisuuspolitiikka

| 15. | kannustaa Euroopan komissiota määrittämään ja asettamaan etusijalle sisämarkkinoiden toiminnassa ne alat, missä todennäköisimmin luodaan innovaatioita ja laadukkaita työpaikkoja. |
| --- | --- |

15.

kannustaa Euroopan komissiota määrittämään ja asettamaan etusijalle sisämarkkinoiden toiminnassa ne alat, missä todennäköisimmin luodaan innovaatioita ja laadukkaita työpaikkoja.

| 16. | kannustaa komissiota esittämään ehdotuksia eurooppalaiseksi teollisuuspolitiikaksi, jota pidetään yhtenä Euroopan yhdentymishankkeen pilareista ja jota kohdellaan aitona poliittisena painopistealana, joka on poliittisesti tasavertainen yhteenkuuluvuuden, infrastruktuurin ja maatalouden kanssa. |
| --- | --- |

16.

kannustaa komissiota esittämään ehdotuksia eurooppalaiseksi teollisuuspolitiikaksi, jota pidetään yhtenä Euroopan yhdentymishankkeen pilareista ja jota kohdellaan aitona poliittisena painopistealana, joka on poliittisesti tasavertainen yhteenkuuluvuuden, infrastruktuurin ja maatalouden kanssa.

| 17. | kannattaa Euroopan parlamentin ehdotusta perustaa teollisuuspolitiikan ohjausryhmä, joka kokoaa yhteen EU-, valtio-, alue- ja paikallistason päättäjät ja tällä hetkellä eri tasoille ja aloille levittäytyneet resurssit. |
| --- | --- |

17.

kannattaa Euroopan parlamentin ehdotusta perustaa teollisuuspolitiikan ohjausryhmä, joka kokoaa yhteen EU-, valtio-, alue- ja paikallistason päättäjät ja tällä hetkellä eri tasoille ja aloille levittäytyneet resurssit.

| 18. | kehottaa Euroopan komissiota pyytämään virallisesti AK:n lausuntoa EU:n valtiontukisääntöjen soveltamista koskevien uusien suuntaviivojen laatimisen yhteydessä. |
| --- | --- |

18.

kehottaa Euroopan komissiota pyytämään virallisesti AK:n lausuntoa EU:n valtiontukisääntöjen soveltamista koskevien uusien suuntaviivojen laatimisen yhteydessä.

| 19. | kannustaa Euroopan komissiota edistämään alueellisten innovaatiosuunnitelmien kehittelyä myös teollisuuden kehittämisen alalla. |
| --- | --- |

19.

kannustaa Euroopan komissiota edistämään alueellisten innovaatiosuunnitelmien kehittelyä myös teollisuuden kehittämisen alalla.

| 20. | pyytää komissiota Yrittäjyys 2020 -tiedonantonsa jatkoksi analysoimaan tarkemmin esteitä, joita nuoret yrittäjät todellisuudessa kohtaavat, ja toivoo, että nuorten yrittäjien rajatylittävää vaihtoa ja mahdollisuuksia edistettäisiin nykyistä enemmän. |
| --- | --- |

20.

pyytää komissiota Yrittäjyys 2020 -tiedonantonsa jatkoksi analysoimaan tarkemmin esteitä, joita nuoret yrittäjät todellisuudessa kohtaavat, ja toivoo, että nuorten yrittäjien rajatylittävää vaihtoa ja mahdollisuuksia edistettäisiin nykyistä enemmän.

Koheesiopolitiikka ja liikenne

| 21. | toistaa pyyntönsä, että Euroopan komissio laatisi alueellisesta yhteenkuuluvuudesta valkoisen kirjan, jossa tarkastellaan alueellisen toimintasuunnitelman 2020 ja Eurooppa 2020 -strategian vuorovaikutusta ja arvioidaan jälkikäteen vuosien 2007-2013 koheesiopolitiikan alueellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

21.

toistaa pyyntönsä, että Euroopan komissio laatisi alueellisesta yhteenkuuluvuudesta valkoisen kirjan, jossa tarkastellaan alueellisen toimintasuunnitelman 2020 ja Eurooppa 2020 -strategian vuorovaikutusta ja arvioidaan jälkikäteen vuosien 2007-2013 koheesiopolitiikan alueellisia vaikutuksia.

| 22. | kehottaa Euroopan komissiota raportoimaan, onko alue- ja paikallisviranomaiset otettu oikea-aikaisesti ja järjestelmällisesti mukaan laatimaan kumppanuussopimuksia ja toimenpideohjelmia vuosiksi 2014–2020 yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen sisällytettyjen kumppanuuden ja monitasoisen hallinnon periaatteiden ja kumppanuutta koskevien käytännesääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

22.

kehottaa Euroopan komissiota raportoimaan, onko alue- ja paikallisviranomaiset otettu oikea-aikaisesti ja järjestelmällisesti mukaan laatimaan kumppanuussopimuksia ja toimenpideohjelmia vuosiksi 2014–2020 yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen sisällytettyjen kumppanuuden ja monitasoisen hallinnon periaatteiden ja kumppanuutta koskevien käytännesääntöjen mukaisesti.

| 23. | pyytää Euroopan komissiota julkaisemaan paikallistason toimijoille tarkoitetun käytännöllisen, helpon oppaan uusien rakennerahastojen hyödyntämisestä heti kun uudet asetukset on hyväksytty. |
| --- | --- |

23.

pyytää Euroopan komissiota julkaisemaan paikallistason toimijoille tarkoitetun käytännöllisen, helpon oppaan uusien rakennerahastojen hyödyntämisestä heti kun uudet asetukset on hyväksytty.

| 24. | ilmaisee vahvan huolensa nuorisotyöllisyysaloitteen riittämättömästä rahoituksesta koko seuraavalla ohjelmakaudella ja sen keskittämisestä vuosiin 2014–2015, mikä kyseenalaistaa sen kestäväpohjaisuuden ja tehokkuuden. Komitea kehottaakin muuttamaan monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 9 artiklan f kohtaa siten, että poistetaan uudelle, nuorisotyöllisyysaloitetta koskevalle budjettikohdalle asetettu 3 miljardin euron yläraja. Tämä on sitäkin tärkeämpää, jotta vältetään yhteenkuuluvuuden kannalta ratkaisevan tärkeiden ohjelmien, kuten rajatylittävän yhteistyön ohjelmien tai Verkkojen Eurooppa -välineen osien, takapainottaminen vuoden 2016 jälkeiselle ajalle. |
| --- | --- |

24.

ilmaisee vahvan huolensa nuorisotyöllisyysaloitteen riittämättömästä rahoituksesta koko seuraavalla ohjelmakaudella ja sen keskittämisestä vuosiin 2014–2015, mikä kyseenalaistaa sen kestäväpohjaisuuden ja tehokkuuden. Komitea kehottaakin muuttamaan monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 9 artiklan f kohtaa siten, että poistetaan uudelle, nuorisotyöllisyysaloitetta koskevalle budjettikohdalle asetettu 3 miljardin euron yläraja. Tämä on sitäkin tärkeämpää, jotta vältetään yhteenkuuluvuuden kannalta ratkaisevan tärkeiden ohjelmien, kuten rajatylittävän yhteistyön ohjelmien tai Verkkojen Eurooppa -välineen osien, takapainottaminen vuoden 2016 jälkeiselle ajalle.

| 25. | tekee Euroopan komission kanssa yhteistyötä EAYY:n valtavirtaistamiseksi kaikkiin EU:n politiikanaloihin, kuten voimassa olevassa näiden toimielinten välisessä sopimuksessa todetaan, ja kannustaa Euroopan komissiota edistämään EAYY:n käyttöä naapuruuspolitiikan täytäntöönpanossa. AK aikoo tutkia mahdollisuutta perustaa EAYY:itä naapuruuskumppanimaiden kanssa ARLEMin ja CORLEAPin kautta. |
| --- | --- |

25.

tekee Euroopan komission kanssa yhteistyötä EAYY:n valtavirtaistamiseksi kaikkiin EU:n politiikanaloihin, kuten voimassa olevassa näiden toimielinten välisessä sopimuksessa todetaan, ja kannustaa Euroopan komissiota edistämään EAYY:n käyttöä naapuruuspolitiikan täytäntöönpanossa. AK aikoo tutkia mahdollisuutta perustaa EAYY:itä naapuruuskumppanimaiden kanssa ARLEMin ja CORLEAPin kautta.

| 26. | pyytää komissiota laatimaan tiedonannon liikkuvuudesta maantieteellisesti ja asutuksellisesti haasteellisilla alueilla. |
| --- | --- |

26.

pyytää komissiota laatimaan tiedonannon liikkuvuudesta maantieteellisesti ja asutuksellisesti haasteellisilla alueilla.

Työllisyys ja sosiaalinen osallisuus sekä pienet ja keskisuuret yritykset

| 27. | ottaen huomioon monien jäsenvaltioiden korkean työttömyyden, joka koettelee erityisesti nuoria, tukee toimia nuorisotakuun toteuttamiseksi ja kannustaa Euroopan komissiota kehittämään tämän alan toimia pidemmälle ja selostamaan saavutetusta edistyksestä vuoden 2014 aikana. |
| --- | --- |

27.

ottaen huomioon monien jäsenvaltioiden korkean työttömyyden, joka koettelee erityisesti nuoria, tukee toimia nuorisotakuun toteuttamiseksi ja kannustaa Euroopan komissiota kehittämään tämän alan toimia pidemmälle ja selostamaan saavutetusta edistyksestä vuoden 2014 aikana.

| 28. | kehottaa Euroopan komissiota esittämään ehdotuksen sosiaalisia investointeja koskevaksi sopimukseksi, jota myös Euroopan parlamentti on pyytänyt. |
| --- | --- |

28.

kehottaa Euroopan komissiota esittämään ehdotuksen sosiaalisia investointeja koskevaksi sopimukseksi, jota myös Euroopan parlamentti on pyytänyt.

| 29. | katsoo, että yhteisötalouden toimintojen oikeusvarmuutta on parannettava, ja kehottaa siksi antamaan eurooppalaisia keskinäisiä yhtiöitä koskevan perussäännön. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että yhteisötalouden toimintojen oikeusvarmuutta on parannettava, ja kehottaa siksi antamaan eurooppalaisia keskinäisiä yhtiöitä koskevan perussäännön.

| 30. | ottaen huomioon pk-yritysten mahdollisuudet luoda työpaikkoja paikallis- ja aluetasolle, ja jotta pk-yrityksiä voitaisiin auttaa itsepintaisesta kriisistä selviämiseksi, kehottaa Euroopan komissiota kannustamaan entistä painokkaammin rahoituslaitoksia antamaan lainaa pk-yrityksille ja investoimaan pk-yrityksiin sekä niiden selviytymisen takaamiseksi että niiden kasvun tukemiseksi. Tämän vuoksi komitea odottaakin ehdotuksia uudeksi "investointisuunnitelmaksi", joka hyväksyttiin kesäkuussa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa, sekä kannustaa tekemään uusia investointeja avoimeen innovointiin ja yritysten perustamiseen. |
| --- | --- |

30.

ottaen huomioon pk-yritysten mahdollisuudet luoda työpaikkoja paikallis- ja aluetasolle, ja jotta pk-yrityksiä voitaisiin auttaa itsepintaisesta kriisistä selviämiseksi, kehottaa Euroopan komissiota kannustamaan entistä painokkaammin rahoituslaitoksia antamaan lainaa pk-yrityksille ja investoimaan pk-yrityksiin sekä niiden selviytymisen takaamiseksi että niiden kasvun tukemiseksi. Tämän vuoksi komitea odottaakin ehdotuksia uudeksi "investointisuunnitelmaksi", joka hyväksyttiin kesäkuussa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa, sekä kannustaa tekemään uusia investointeja avoimeen innovointiin ja yritysten perustamiseen.

| 31. | kehottaa komissiota pyrkimään edelleen yksinkertaistamaan ja vähentämään pk-yrityksiin kohdistuvaa sääntelytaakkaa sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan uuden REFIT-ohjelman puitteissa sekä konsultoimalla pk-yrityksiä säännöllisesti, jotta paikannetaan EU:n säännökset ja lainsäädäntöalat, joita ne pitävät rasittavimpina ("top 10" -aloite). |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota pyrkimään edelleen yksinkertaistamaan ja vähentämään pk-yrityksiin kohdistuvaa sääntelytaakkaa sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan uuden REFIT-ohjelman puitteissa sekä konsultoimalla pk-yrityksiä säännöllisesti, jotta paikannetaan EU:n säännökset ja lainsäädäntöalat, joita ne pitävät rasittavimpina ("top 10" -aloite).

| 32. | kehottaa komissiota kehittämään uudenlaisen poliittisen lähestymistavan, joka painottuu yrittäjyyteen ja älykkään erikoistumisen strategioihin sekä yrittäjälähtöisen ajattelun korostamiseen kaikilla koulutustasoilla ala-asteelta ammattikouluihin ja yliopistoihin. Painopisteen tulisi olla siinä, miten eurooppalaiset – paikallisista ja alueellisista johtohahmoista teollisuuden edustajiin tai aloittaviin yrittäjiin – kykenevät kommunikoimaan ala-asteen oppilaiden kanssa siten, että yrittäjyysajattelu nivoutuu vahvemmin heidän asenteisiinsa ja päivittäiseen toimintaansa jo varhaisessa iässä. |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota kehittämään uudenlaisen poliittisen lähestymistavan, joka painottuu yrittäjyyteen ja älykkään erikoistumisen strategioihin sekä yrittäjälähtöisen ajattelun korostamiseen kaikilla koulutustasoilla ala-asteelta ammattikouluihin ja yliopistoihin. Painopisteen tulisi olla siinä, miten eurooppalaiset – paikallisista ja alueellisista johtohahmoista teollisuuden edustajiin tai aloittaviin yrittäjiin – kykenevät kommunikoimaan ala-asteen oppilaiden kanssa siten, että yrittäjyysajattelu nivoutuu vahvemmin heidän asenteisiinsa ja päivittäiseen toimintaansa jo varhaisessa iässä.

| 33. | kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen työntekijöille tiedottamisesta ja heidän mielipiteidensä kuulemisesta sekä rakennemuutoksen ennakoimisesta ja hallinnoinnista, kuten Euroopan parlamentin 15. tammikuuta 2013 antamassa päätöslauselmassa ehdotetaan. |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen työntekijöille tiedottamisesta ja heidän mielipiteidensä kuulemisesta sekä rakennemuutoksen ennakoimisesta ja hallinnoinnista, kuten Euroopan parlamentin 15. tammikuuta 2013 antamassa päätöslauselmassa ehdotetaan.

| 34. | kehottaa komissiota raportoimaan maksuviivästysdirektiivin täytäntöönpanosta valtion-, alue- ja paikallishallinnossa. |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota raportoimaan maksuviivästysdirektiivin täytäntöönpanosta valtion-, alue- ja paikallishallinnossa.

Oikeus- ja sisäasiat

| 35. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan jatkossakin paikallis- ja alueviranomaiset mukaan oikeus- ja sisäasiain politiikan ja erityisesti maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa ja uhrien suojelua koskevan politiikan suunnitteluun ja toteuttamiseen. |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan jatkossakin paikallis- ja alueviranomaiset mukaan oikeus- ja sisäasiain politiikan ja erityisesti maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa ja uhrien suojelua koskevan politiikan suunnitteluun ja toteuttamiseen.

| 36. | toistaa olevansa sitoutunut Euroopan komission vuonna 2012 tarjoamaan strategiseen kumppanuuteen, joka käsittää kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista koskevan uuden eurooppalaisen toimintasuunnitelman ja poliittisen vuoropuhelun Euroopan kotouttamisfoorumin puitteissa; kehottaa komissiota vaatimaan alueellisten sopimusten käyttämistä tällä politiikan alalla, kuten uudessa kotouttamista koskevassa toimintaohjelmassa esitetään. |
| --- | --- |

36.

toistaa olevansa sitoutunut Euroopan komission vuonna 2012 tarjoamaan strategiseen kumppanuuteen, joka käsittää kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista koskevan uuden eurooppalaisen toimintasuunnitelman ja poliittisen vuoropuhelun Euroopan kotouttamisfoorumin puitteissa; kehottaa komissiota vaatimaan alueellisten sopimusten käyttämistä tällä politiikan alalla, kuten uudessa kotouttamista koskevassa toimintaohjelmassa esitetään.

Maatalous ja meripolitiikka

| 37. | kehottaa Euroopan komissiota tarkistamaan julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annettua direktiiviä 2004/18/EY niin, että "paikallisesti tuotettu" voisi olla vakiovalintaperusteena esimerkiksi koulujen, hoitokotien ja julkisten laitosten ruoan toimitusta koskevissa tarjouspyynnöissä (3). |
| --- | --- |

37.

kehottaa Euroopan komissiota tarkistamaan julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annettua direktiiviä 2004/18/EY niin, että "paikallisesti tuotettu" voisi olla vakiovalintaperusteena esimerkiksi koulujen, hoitokotien ja julkisten laitosten ruoan toimitusta koskevissa tarjouspyynnöissä (3).

| 38. | kehottaa arvioimaan huolellisesti kaikkien maatalouden markkinasääntelymekanismien purkamiseen tähtäävien ehdotusten, myös kahdenvälisten kauppasopimusten ja assosiaatiosopimusten, alueelliset vaikutukset ja tarkistamaan, ovatko ehdotukset ristiriidassa Lissabonin sopimuksessa vahvistetun alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen kanssa. |
| --- | --- |

38.

kehottaa arvioimaan huolellisesti kaikkien maatalouden markkinasääntelymekanismien purkamiseen tähtäävien ehdotusten, myös kahdenvälisten kauppasopimusten ja assosiaatiosopimusten, alueelliset vaikutukset ja tarkistamaan, ovatko ehdotukset ristiriidassa Lissabonin sopimuksessa vahvistetun alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen kanssa.

| 39. | pyytää komissiota esittämään ehdotuksen eurooppalaiseksi maaseudun kehittämisstrategiaksi, jolla tasapainotetaan resurssienjakoa niiden maaseutualueiden hyväksi, joiden kehitystaso on unionin keskiarvon alapuolella. |
| --- | --- |

39.

pyytää komissiota esittämään ehdotuksen eurooppalaiseksi maaseudun kehittämisstrategiaksi, jolla tasapainotetaan resurssienjakoa niiden maaseutualueiden hyväksi, joiden kehitystaso on unionin keskiarvon alapuolella.

| 40. | korostaa uudistetun yhteisen kalastuspolitiikan yhteydessä käyttöön otettavan uuden alueellistetun päätöksentekotavan – jossa päätökset tehdään merialueiden tasolla EU:n nykyisen mikrotasohallinnoinnin sijaan – onnistuneen täytäntöönpanon ja kaikkien sidosryhmien mukanaolon merkitystä; on huolissaan siitä, että komissio käyttää delegoituja säädöksiä, sillä tämä ei saisi haitata kunkin kalaveden ja merialueen erityispiirteiden huomioon ottamista. |
| --- | --- |

40.

korostaa uudistetun yhteisen kalastuspolitiikan yhteydessä käyttöön otettavan uuden alueellistetun päätöksentekotavan – jossa päätökset tehdään merialueiden tasolla EU:n nykyisen mikrotasohallinnoinnin sijaan – onnistuneen täytäntöönpanon ja kaikkien sidosryhmien mukanaolon merkitystä; on huolissaan siitä, että komissio käyttää delegoituja säädöksiä, sillä tämä ei saisi haitata kunkin kalaveden ja merialueen erityispiirteiden huomioon ottamista.

Ympäristö ja energia

| 41. | muistuttaa, että uusiutuvien energialähteiden käyttöön siirtymisellä on oltava keskeinen rooli EU:n ympäristö- ja energiapolitiikassa. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota ehdottamaan, että tavoitetta uusiutuvan energian osuudeksi vuonna 2030 nostettaisiin oikeudellisesti sitovasti, sekä asettamaan vuoteen 2040 ulottuvat siten, että välitavoitteet uusiutuvan energian osuus voi saavuttaa 100 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

41.

muistuttaa, että uusiutuvien energialähteiden käyttöön siirtymisellä on oltava keskeinen rooli EU:n ympäristö- ja energiapolitiikassa. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota ehdottamaan, että tavoitetta uusiutuvan energian osuudeksi vuonna 2030 nostettaisiin oikeudellisesti sitovasti, sekä asettamaan vuoteen 2040 ulottuvat siten, että välitavoitteet uusiutuvan energian osuus voi saavuttaa 100 prosenttia vuoteen 2050 mennessä.

| 42. | pyytää Euroopan komissiota käynnistämään lisää aloitteita resurssitehokasta Eurooppaa koskevan etenemissuunnitelman (4) puitteissa; näitä voisivat olla täydentävien resurssitehokkuusindikaattorien määrittäminen edistymistä kohti etenemissuunnitelman päätavoitetta (talouden suorituskyvyn parantaminen samalla, kun luonnonvaroihin kohdistuvaa painetta vähennetään) mittaavan ensisijaisen indikaattorin "luonnonvarojen tuottavuus" lisäksi, uuden ensisijaisen indikaattorin määrittäminen luonnonvaroille ja resurssien käytön ympäristövaikutuksille sekä kyseisiin indikaattoreihin tukeutuvan tavoitteen eli resurssitehokkuuden kehityksen jatkuvan ja edullisen mittaamisen edistäminen; toistaa Euroopan komissiolle suunnatun kehotuksen esittää sitovien tavoitteiden asettamista ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja varten ottaen kuitenkin huomioon, että julkisissa hankinnoissa on muitakin tärkeitä näkökohtia. (5) |
| --- | --- |

42.

pyytää Euroopan komissiota käynnistämään lisää aloitteita resurssitehokasta Eurooppaa koskevan etenemissuunnitelman (4) puitteissa; näitä voisivat olla täydentävien resurssitehokkuusindikaattorien määrittäminen edistymistä kohti etenemissuunnitelman päätavoitetta (talouden suorituskyvyn parantaminen samalla, kun luonnonvaroihin kohdistuvaa painetta vähennetään) mittaavan ensisijaisen indikaattorin "luonnonvarojen tuottavuus" lisäksi, uuden ensisijaisen indikaattorin määrittäminen luonnonvaroille ja resurssien käytön ympäristövaikutuksille sekä kyseisiin indikaattoreihin tukeutuvan tavoitteen eli resurssitehokkuuden kehityksen jatkuvan ja edullisen mittaamisen edistäminen; toistaa Euroopan komissiolle suunnatun kehotuksen esittää sitovien tavoitteiden asettamista ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja varten ottaen kuitenkin huomioon, että julkisissa hankinnoissa on muitakin tärkeitä näkökohtia. (5)

| 43. | kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että tarkistettaessa vuonna 2014 jätelainsäädäntöä ja jätteen syntymisen ehkäisemisen, uudelleenkäytön, kierrätyksen, hyödyntämisen ja kaatopaikoille sijoittamisen vähentämistä koskevia nykyisiä tavoitteita otetaan asianmukaisesti huomioon komitean Euroopan komission pyynnöstä laatima asiaa käsittelevä suuntaa-antava lausunto; tarkistuksessa olisi sitouduttava resurssitehokkuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa asetettuihin "kunnianhimoisiin tavoitteisiin", jotka raivaavat tietä uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen perustuvalle taloudelle, jossa jäännösjätteen määrä on lähes olematon; pyytää, että vuoden 2014 tarkistuksessa kiinnitetään erityistä huomiota muovijätteeseen. |
| --- | --- |

43.

kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että tarkistettaessa vuonna 2014 jätelainsäädäntöä ja jätteen syntymisen ehkäisemisen, uudelleenkäytön, kierrätyksen, hyödyntämisen ja kaatopaikoille sijoittamisen vähentämistä koskevia nykyisiä tavoitteita otetaan asianmukaisesti huomioon komitean Euroopan komission pyynnöstä laatima asiaa käsittelevä suuntaa-antava lausunto; tarkistuksessa olisi sitouduttava resurssitehokkuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa asetettuihin "kunnianhimoisiin tavoitteisiin", jotka raivaavat tietä uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen perustuvalle taloudelle, jossa jäännösjätteen määrä on lähes olematon; pyytää, että vuoden 2014 tarkistuksessa kiinnitetään erityistä huomiota muovijätteeseen.

| 44. | kehottaa Euroopan komissiota esittämään vihreän kirjan jatkoksi vuoteen 2030 ulottuvan kunnianhimoisen uuden ilmasto- ja energiapoliittisen toimintakehyksen; kehyksessä on erikseen säädettävä suuremmasta EU:n yhteisrahoitusosuudesta sellaisissa infrastruktuurihankkeissa, jotka tukevat ilmastonmuutostavoitteita ja ovat pitkälti ilmastoon liittyviä. |
| --- | --- |

44.

kehottaa Euroopan komissiota esittämään vihreän kirjan jatkoksi vuoteen 2030 ulottuvan kunnianhimoisen uuden ilmasto- ja energiapoliittisen toimintakehyksen; kehyksessä on erikseen säädettävä suuremmasta EU:n yhteisrahoitusosuudesta sellaisissa infrastruktuurihankkeissa, jotka tukevat ilmastonmuutostavoitteita ja ovat pitkälti ilmastoon liittyviä.

| 45. | pyytää komissiota laatimaan energiaköyhyyttä koskevan strategian ja liittämään siihen asianmukaisia ehdotuksia, myös koko EU:ssa sovellettavasta energiaköyhyyden määritelmästä. |
| --- | --- |

45.

pyytää komissiota laatimaan energiaköyhyyttä koskevan strategian ja liittämään siihen asianmukaisia ehdotuksia, myös koko EU:ssa sovellettavasta energiaköyhyyden määritelmästä.

| 46. | kehottaa Euroopan komissiota edistämään energiatehokkuutta kaikin tavoin ja ehdottamaan sitovia kansallisia energiatehokkuustavoitteita, joihin liitetään yksityiskohtainen arvio budjettivaikutuksista sekä rahoituspoliittinen toimenpidekokonaisuus; toistaa, että tämän alan politiikan täytäntöönpanossa on noudatettava kumppanuusperiaatetta ja sovellettava monitasoiseen hallintoon perustuvaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

46.

kehottaa Euroopan komissiota edistämään energiatehokkuutta kaikin tavoin ja ehdottamaan sitovia kansallisia energiatehokkuustavoitteita, joihin liitetään yksityiskohtainen arvio budjettivaikutuksista sekä rahoituspoliittinen toimenpidekokonaisuus; toistaa, että tämän alan politiikan täytäntöönpanossa on noudatettava kumppanuusperiaatetta ja sovellettava monitasoiseen hallintoon perustuvaa lähestymistapaa.

Toissijaisuusperiaate, vaikutusten arviointi ja sääntelyn parantaminen

| 47. | kehottaa Euroopan komissiota käynnistämään ja saattamaan päätökseen useita paremman sääntelyn strategiaan ja erityisesti REFIT-ohjelmaan sisältyviä arviointihankkeita ja muistuttaa tarjouksestaan avustaa tässä neuvoa-antavien verkostojensa kautta. |
| --- | --- |

47.

kehottaa Euroopan komissiota käynnistämään ja saattamaan päätökseen useita paremman sääntelyn strategiaan ja erityisesti REFIT-ohjelmaan sisältyviä arviointihankkeita ja muistuttaa tarjouksestaan avustaa tässä neuvoa-antavien verkostojensa kautta.

| 48. | pyytää, että Euroopan komissio ryhtyy toteuttamaan alueellisten vaikutusten arviointeja ja määrää ne pakollisiksi tietyillä aloilla; toistaa valmiutensa tehdä tiivistä yhteistyötä komission kanssa tällä alalla ja ehdottaa, että alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastosta tulee alueellisten vaikutusten arvioinneista vastaava keskitetty asiointipiste. |
| --- | --- |

48.

pyytää, että Euroopan komissio ryhtyy toteuttamaan alueellisten vaikutusten arviointeja ja määrää ne pakollisiksi tietyillä aloilla; toistaa valmiutensa tehdä tiivistä yhteistyötä komission kanssa tällä alalla ja ehdottaa, että alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastosta tulee alueellisten vaikutusten arvioinneista vastaava keskitetty asiointipiste.

| 49. | pyytää komissiota toimittamaan komitealle yhteistyöehdotuksia, jotka liittyvät alue- ja paikallisviranomaisten kuulemiseen lainsäädännön antamista edeltävässä vaiheessa (toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta käsittelevän pöytäkirjan 2 artikla) sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamiseen. |
| --- | --- |

49.

pyytää komissiota toimittamaan komitealle yhteistyöehdotuksia, jotka liittyvät alue- ja paikallisviranomaisten kuulemiseen lainsäädännön antamista edeltävässä vaiheessa (toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta käsittelevän pöytäkirjan 2 artikla) sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamiseen.

Kulttuuri, innovointi ja matkailu

| 50. | kehottaa Euroopan komissiota parantamaan kulttuurialaan ja luoviin toimialoihin sovellettavaa EU:n sääntelykehystä panostamalla erityisesti yksinkertaistamiseen ja rahoituksen saantiin. Kulttuuriala ja luovat toimialat tulisi integroida paremmin Eurooppa 2020 -strategiaan. |
| --- | --- |

50.

kehottaa Euroopan komissiota parantamaan kulttuurialaan ja luoviin toimialoihin sovellettavaa EU:n sääntelykehystä panostamalla erityisesti yksinkertaistamiseen ja rahoituksen saantiin. Kulttuuriala ja luovat toimialat tulisi integroida paremmin Eurooppa 2020 -strategiaan.

| 51. | kehottaa innovaatioalan investointipaketin jatkoksi Euroopan komissiota määrittelemään selkeästi alue- ja paikallisviranomaisten roolin ja korostamaan sitä julkisen ja yksityisen sektorin välisissä kumppanuusohjelmissa ja -hankkeissa. Alueet ja kunnat ovat keskeisiä toimijoita oikeanlaisten puite-edellytysten luomisessa innovatiiviselle ympäristölle. Välitason toimijoina ne yhdistävät alueellaan tärkeimmät innovaatiokolmion osapuolet: korkeakoulut, yliopistot, tutkimusalan toimijat, teollisuuden ja yritykset. |
| --- | --- |

51.

kehottaa innovaatioalan investointipaketin jatkoksi Euroopan komissiota määrittelemään selkeästi alue- ja paikallisviranomaisten roolin ja korostamaan sitä julkisen ja yksityisen sektorin välisissä kumppanuusohjelmissa ja -hankkeissa. Alueet ja kunnat ovat keskeisiä toimijoita oikeanlaisten puite-edellytysten luomisessa innovatiiviselle ympäristölle. Välitason toimijoina ne yhdistävät alueellaan tärkeimmät innovaatiokolmion osapuolet: korkeakoulut, yliopistot, tutkimusalan toimijat, teollisuuden ja yritykset.

| 52. | korostaa tarvetta antaa tiedonanto kestävyysperiaatteen mukaisesta ja kilpailukykyisestä kulttuurimatkailusta, joka voi olla keino tukea uusia työmahdollisuuksia ja piristää paikallista ja alueellista taloutta; tällainen strategia voisi tarjota puitteet Euroopan alueiden arkkitehtonisen, etnografisen ja teollisen perinnön edistämiselle ja rahoittamiselle. |
| --- | --- |

52.

korostaa tarvetta antaa tiedonanto kestävyysperiaatteen mukaisesta ja kilpailukykyisestä kulttuurimatkailusta, joka voi olla keino tukea uusia työmahdollisuuksia ja piristää paikallista ja alueellista taloutta; tällainen strategia voisi tarjota puitteet Euroopan alueiden arkkitehtonisen, etnografisen ja teollisen perinnön edistämiselle ja rahoittamiselle.

Eurooppa maailmanlaajuisena toimijana

| 53. | panee merkille Euroopan komission aikomuksen syventää yhteistyötä AK:n kanssa laajentumisprosessin paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden vahvistamisessa; kehottaa pohtimaan tätä vuotuisissa laajentumisprosessin edistymiskertomuksissa. |
| --- | --- |

53.

panee merkille Euroopan komission aikomuksen syventää yhteistyötä AK:n kanssa laajentumisprosessin paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden vahvistamisessa; kehottaa pohtimaan tätä vuotuisissa laajentumisprosessin edistymiskertomuksissa.

| 54. | kehottaa komissiota tutkimaan tarkemmin mahdollisuuksia soveltaa paikallishallinnon välinettä myös itäisen kumppanuuden maiden ja Välimeren alueen kumppanimaiden paikallishallintoon. |
| --- | --- |

54.

kehottaa komissiota tutkimaan tarkemmin mahdollisuuksia soveltaa paikallishallinnon välinettä myös itäisen kumppanuuden maiden ja Välimeren alueen kumppanimaiden paikallishallintoon.

| 55. | kehottaa Euroopan komissiota ja neuvostoa soveltamaan uudessa itäisen kumppanuuden etenemissuunnitelmassa edelleen "enemmällä enemmän" -lähestymistapaa, jonka mukaan aloitetta tulisi pitää ennen kaikkea välineenä, jolla levitetään Euroopan unionin tuen muutosvoimaa ja otetaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan aloitteen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

55.

kehottaa Euroopan komissiota ja neuvostoa soveltamaan uudessa itäisen kumppanuuden etenemissuunnitelmassa edelleen "enemmällä enemmän" -lähestymistapaa, jonka mukaan aloitetta tulisi pitää ennen kaikkea välineenä, jolla levitetään Euroopan unionin tuen muutosvoimaa ja otetaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan aloitteen täytäntöönpanoon.

| 56. | pitää tervetulleena painopisteen kohdistamista Euromed-yhteistyössä aluekehitykseen ja toivoo ARLEMin voivan osallistua nk. kokeiluluonteisiin aluekehityshankkeisiin. |
| --- | --- |

56.

pitää tervetulleena painopisteen kohdistamista Euromed-yhteistyössä aluekehitykseen ja toivoo ARLEMin voivan osallistua nk. kokeiluluonteisiin aluekehityshankkeisiin.

| 57. | toistaa antavansa täyden tukensa vuoden 2015 julistamiselle eurooppalaiseksi kehitysyhteistyön teemavuodeksi vuosituhannen kehitystavoitteiden jatkotoimien varmistamiseksi ja pitää tervetulleena Euroopan komission käynnistämää pohdintaa tulevasta maailmanlaajuisesta lähestymistavasta kehitysyhteistyötä ajatellen; kehottaa komissiota puolustamaan vuoden 2015 jälkeisiin vuosituhattavoitteisiin sovellettavaa kokonaisvaltaista kehystä, jossa yhdistyvät kestävän kehityksen kolme ulottuvuutta eli taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöön liittyvä ulottuvuus. |
| --- | --- |

57.

toistaa antavansa täyden tukensa vuoden 2015 julistamiselle eurooppalaiseksi kehitysyhteistyön teemavuodeksi vuosituhannen kehitystavoitteiden jatkotoimien varmistamiseksi ja pitää tervetulleena Euroopan komission käynnistämää pohdintaa tulevasta maailmanlaajuisesta lähestymistavasta kehitysyhteistyötä ajatellen; kehottaa komissiota puolustamaan vuoden 2015 jälkeisiin vuosituhattavoitteisiin sovellettavaa kokonaisvaltaista kehystä, jossa yhdistyvät kestävän kehityksen kolme ulottuvuutta eli taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöön liittyvä ulottuvuus.

| 58. | luottaa siihen, että sen suositukset otetaan asianmukaisesti huomioon valmisteltaessa komission työohjelmaa vuodeksi 2014, ja antaa alueiden komitean puheenjohtajan tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan komission puheenjohtajalle, Euroopan parlamentin puhemiehelle, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle Liettualle sekä tuleville puheenjohtajavaltioille Kreikalle ja Italialle. |
| --- | --- |

58.

luottaa siihen, että sen suositukset otetaan asianmukaisesti huomioon valmisteltaessa komission työohjelmaa vuodeksi 2014, ja antaa alueiden komitean puheenjohtajan tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan komission puheenjohtajalle, Euroopan parlamentin puhemiehelle, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle Liettualle sekä tuleville puheenjohtajavaltioille Kreikalle ja Italialle.

Bryssel 4 päivänä heinäkuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2012) 629 final.

1

(2)  CdR 2204/2012.

2

(3)  Ks. CdR 341/2010.

3

(4)  COM(2011) 571 final.

4

(5)  Ks. CdR 140/2011 fin.

5

---

| 27.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/6

---

Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta ”Talous- ja rahaliiton syventäminen”

2013/C 280/02

ALUEIDEN KOMITEA

| — | ottaa huomioon 1. helmikuuta 2013 annetun AK:n päätöslauselman aiheesta "Kestäväpohjainen tulevaisuus talous- ja rahaliitolle (EMU)" (1). |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. helmikuuta 2013 annetun AK:n päätöslauselman aiheesta "Kestäväpohjainen tulevaisuus talous- ja rahaliitolle (EMU)" (1).

| — | ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2013 julkaistut komission tiedonannot "Merkittävien talouspolitiikan uudistussuunnitelmien ennalta yhteensovittaminen" (COM(2013) 166 final) ja "Lähentymis- ja kilpailukykyvälineen käyttöönotto" (COM(2013) 165 final). |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2013 julkaistut komission tiedonannot "Merkittävien talouspolitiikan uudistussuunnitelmien ennalta yhteensovittaminen" (COM(2013) 166 final) ja "Lähentymis- ja kilpailukykyvälineen käyttöönotto" (COM(2013) 165 final).

| — | ottaa huomioon 23. toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman talous- ja rahaliittoa koskevista tulevista lainsäädäntöehdotuksista: vastaus komission tiedonantoihin (2013/2609(RSP)). |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman talous- ja rahaliittoa koskevista tulevista lainsäädäntöehdotuksista: vastaus komission tiedonantoihin (2013/2609(RSP)).

| — | ottaa huomioon 27.–28. kesäkuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston lopulliset päätelmät. |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27.–28. kesäkuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston lopulliset päätelmät.

| — | ottaa huomioon toissijaisuuperiaatteen- ja suhteellisuusperiaatteen. |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toissijaisuuperiaatteen- ja suhteellisuusperiaatteen.

Yleisiä huomioita

| — | palauttaa mieliin talous- ja rahaliiton periaatteet ja tavoitteet sellaisena kuin ne esitetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 ja 120 artiklassa. |
| --- | --- |

—

palauttaa mieliin talous- ja rahaliiton periaatteet ja tavoitteet sellaisena kuin ne esitetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 ja 120 artiklassa.

| — | korostaa, että jo hyväksyttyjen toimenpiteiden täytäntöönpanon on oltava etusijalla uusien ehdotusten esittämiseen nähden, ja yhtyy Euroopan parlamentin näkemykseen siitä, että kaikkien tulevien ehdotusten on tarjottava selkeää lisäarvoa nykyisiin välineisiin verrattuna. |
| --- | --- |

—

korostaa, että jo hyväksyttyjen toimenpiteiden täytäntöönpanon on oltava etusijalla uusien ehdotusten esittämiseen nähden, ja yhtyy Euroopan parlamentin näkemykseen siitä, että kaikkien tulevien ehdotusten on tarjottava selkeää lisäarvoa nykyisiin välineisiin verrattuna.

| — | painottaa, että kaikissa EMUn kehittämisestä tehtävissä päätöksissä tulee ottaa kaikilta osin huomioon paikallis- ja alueviranomaisten rooli kansantalouksien vahvistamisessa sekä työllisyyden ja kasvun edistämisessä ja lujittaa tätä roolia aina kun se on mahdollista. |
| --- | --- |

—

painottaa, että kaikissa EMUn kehittämisestä tehtävissä päätöksissä tulee ottaa kaikilta osin huomioon paikallis- ja alueviranomaisten rooli kansantalouksien vahvistamisessa sekä työllisyyden ja kasvun edistämisessä ja lujittaa tätä roolia aina kun se on mahdollista.

| — | pitää ehdotuksia yhteisestä valvontamekanismista, jossa EKP:llä on keskeinen asema, sekä Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) roolin uudistamisesta askeleena kohti suurempaa avoimuutta ja lisääntyvää demokraattista vastuuvelvollisuutta. |
| --- | --- |

—

pitää ehdotuksia yhteisestä valvontamekanismista, jossa EKP:llä on keskeinen asema, sekä Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) roolin uudistamisesta askeleena kohti suurempaa avoimuutta ja lisääntyvää demokraattista vastuuvelvollisuutta.

| — | on tyytyväinen 27.–28. kesäkuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston komissiolle esittämään kehotukseen esittää mahdollisimman pian ehdotus asetukseksi yhteisen kriisinratkaisumekanismin perustamisesta ja kannattaa suunnitelmaa hyväksyä asiaa koskeva lainsäädäntö ennen kuluvan vaalikauden päättymistä. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen 27.–28. kesäkuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston komissiolle esittämään kehotukseen esittää mahdollisimman pian ehdotus asetukseksi yhteisen kriisinratkaisumekanismin perustamisesta ja kannattaa suunnitelmaa hyväksyä asiaa koskeva lainsäädäntö ennen kuluvan vaalikauden päättymistä.

Merkittävien talouspolitiikan uudistussuunnitelmien ennalta yhteensovittaminen

| — | odottaa, että Euroopan komissio ilmoittaa syksyllä 2013 julkaistavassa ennalta yhteensovittamista käsittelevässä ehdotuksessaan selvästi, miten kyseinen yhteensovittaminen eroaa muista, jo käytössä olevista välineistä ja mekanismeista (esim. EU-ohjausjakso) ja suunnitteilla olevista välineistä ja mekanismeista (esim. lähentymis- ja kilpailukykyväline, ks. jäljempänä). |
| --- | --- |

—

odottaa, että Euroopan komissio ilmoittaa syksyllä 2013 julkaistavassa ennalta yhteensovittamista käsittelevässä ehdotuksessaan selvästi, miten kyseinen yhteensovittaminen eroaa muista, jo käytössä olevista välineistä ja mekanismeista (esim. EU-ohjausjakso) ja suunnitteilla olevista välineistä ja mekanismeista (esim. lähentymis- ja kilpailukykyväline, ks. jäljempänä).

| — | korostaa, että Euroopan komission ehdotusta tärkeimpien talouspolitiikan uudistussuunnitelmien ennalta yhteensovittamisesta, johon osallistuvat vain komissio ja ministerineuvosto, tulee täydentää EU- ja jäsenvaltiotason toimenpiteillä, joilla varmistetaan, että asianomaisia paikallis- ja alueviranomaistahoja kuullaan ja että niille tiedotetaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

—

korostaa, että Euroopan komission ehdotusta tärkeimpien talouspolitiikan uudistussuunnitelmien ennalta yhteensovittamisesta, johon osallistuvat vain komissio ja ministerineuvosto, tulee täydentää EU- ja jäsenvaltiotason toimenpiteillä, joilla varmistetaan, että asianomaisia paikallis- ja alueviranomaistahoja kuullaan ja että niille tiedotetaan asianmukaisesti.

| — | pyytää Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään erityishuomiota alueellisiin heijastusvaikutuksiin ja julkisen talouden kestävyyteen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen mahdollisesti kohdistuviin seurauksiin, kun ne sovittavat ennalta yhteen merkittäviä talouspolitiikan uudistussuunnitelmia EU:ssa. |
| --- | --- |

—

pyytää Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään erityishuomiota alueellisiin heijastusvaikutuksiin ja julkisen talouden kestävyyteen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen mahdollisesti kohdistuviin seurauksiin, kun ne sovittavat ennalta yhteen merkittäviä talouspolitiikan uudistussuunnitelmia EU:ssa.

| — | korostaa, että kun otetaan huomioon sopimusjärjestelyjen ja kaavaillun ennalta yhteensovittamisen prosessin välinen vahva yhteys, näiden kahden prosessin hallinnoinnin ja demokraattisen vastuuvelvollisuuden välillä olisi myös oltava vahva yhteys. Näin ollen komitea ehdottaa, että kun on kyse alueellisista heijastusvaikutuksista, varmistetaan alueiden komitean ja asiaankuuluvien alueviranomaisten osallistuminen taloudellisen vuoropuhelun prosessiin EU:n tasolla. |
| --- | --- |

—

korostaa, että kun otetaan huomioon sopimusjärjestelyjen ja kaavaillun ennalta yhteensovittamisen prosessin välinen vahva yhteys, näiden kahden prosessin hallinnoinnin ja demokraattisen vastuuvelvollisuuden välillä olisi myös oltava vahva yhteys. Näin ollen komitea ehdottaa, että kun on kyse alueellisista heijastusvaikutuksista, varmistetaan alueiden komitean ja asiaankuuluvien alueviranomaisten osallistuminen taloudellisen vuoropuhelun prosessiin EU:n tasolla.

| — | on samaa mieltä siitä, että vain merkittävimmät talouspolitiikan uudistussuunnitelmat tulee sovittaa yhteen ennalta. Komitea korostaa, että yhteensovittamisen olisi koskettava myös sosiaaliturvajärjestelmien uudistussuunnitelmia, sillä niillä saattaa olla merkittäviä vaikutuksia jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

on samaa mieltä siitä, että vain merkittävimmät talouspolitiikan uudistussuunnitelmat tulee sovittaa yhteen ennalta. Komitea korostaa, että yhteensovittamisen olisi koskettava myös sosiaaliturvajärjestelmien uudistussuunnitelmia, sillä niillä saattaa olla merkittäviä vaikutuksia jäsenvaltioissa.

| — | pitää valitettavana, että talous- ja rahaliittoon sisältyvän demokraattista oikeutusta ja vastuuvelvollisuutta koskevan pilarin yhteydessä on saavutettu vain vähän konkreettista edistystä sen välttämiseksi, ettei koko prosessia aseteta kyseenalaiseksi tapauksissa, joissa Euroopan komission ja muiden jäsenvaltioiden mielletään puuttuvan päätöksiin, jotka on ennen tehty tavallisesti kansallisella tai jopa aluetasolla. |
| --- | --- |

—

pitää valitettavana, että talous- ja rahaliittoon sisältyvän demokraattista oikeutusta ja vastuuvelvollisuutta koskevan pilarin yhteydessä on saavutettu vain vähän konkreettista edistystä sen välttämiseksi, ettei koko prosessia aseteta kyseenalaiseksi tapauksissa, joissa Euroopan komission ja muiden jäsenvaltioiden mielletään puuttuvan päätöksiin, jotka on ennen tehty tavallisesti kansallisella tai jopa aluetasolla.

Lähentymis- ja kilpailukykyvälineen käyttöönotto

| — | toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että yhteinen rahoituskapasiteetti on välttämätön tiiviin ja aidon talous- ja rahaliiton luomiseksi, ja yhtyy näkemykseen siitä, että ehdotetusta välineestä voi olla hyötyä matkalla tähän suuntaan. |
| --- | --- |

—

toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että yhteinen rahoituskapasiteetti on välttämätön tiiviin ja aidon talous- ja rahaliiton luomiseksi, ja yhtyy näkemykseen siitä, että ehdotetusta välineestä voi olla hyötyä matkalla tähän suuntaan.

| — | katsoo, että uuden välineen olisi täydennettävä koheesiopolitiikan välineitä, ja ilmaisee näin ollen suhtautuvansa varauksellisesti sen nimeen, sillä "lähentyminen" ja "koheesio" ovat termeinä lähellä toisiaan, mikä saattaa herättää ajatuksen välineiden päällekkäisyydestä. |
| --- | --- |

—

katsoo, että uuden välineen olisi täydennettävä koheesiopolitiikan välineitä, ja ilmaisee näin ollen suhtautuvansa varauksellisesti sen nimeen, sillä "lähentyminen" ja "koheesio" ovat termeinä lähellä toisiaan, mikä saattaa herättää ajatuksen välineiden päällekkäisyydestä.

| — | suhtautuu myönteisesti rakennepolitiikkojen vahvempaa koordinointia ja toteuttamista edistävän mekanismin perustamiseen jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten välisten sopimusluonteisten järjestelyjen pohjalta. Komitea korostaa, että tällaisia järjestelyjä koskevan päätöksenteon ja täytäntöönpanon olisi tapahduttava yhteisesti, ja edellyttää siksi, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua kansallisen lainsäädännön mukaisesti sopimusten kehittelyyn. Välineen olisi kuitenkin oltava myös euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden käytettävissä vapaaehtoisuuden pohjalta. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti rakennepolitiikkojen vahvempaa koordinointia ja toteuttamista edistävän mekanismin perustamiseen jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten välisten sopimusluonteisten järjestelyjen pohjalta. Komitea korostaa, että tällaisia järjestelyjä koskevan päätöksenteon ja täytäntöönpanon olisi tapahduttava yhteisesti, ja edellyttää siksi, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua kansallisen lainsäädännön mukaisesti sopimusten kehittelyyn. Välineen olisi kuitenkin oltava myös euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden käytettävissä vapaaehtoisuuden pohjalta.

| — | ilmaisee huolensa siitä, että komission tiedonannossa ehdotetut sopimusjärjestelyt saattavat nykyisessä muodossaan entisestään hankaloittaa uudesta talousvalvontalainsäädännöstä (kansalliset uudistusohjelmat, maakohtaiset suositukset ja niihin liittyvät sanktiot) ja uudistetusta koheesiopolitiikasta (kumppanuussopimukset, toimenpideohjelmat ja niihin liittyvät ennakkoehdot) johtuvia hallintomenettelyjä, jotka ovat jo nykyisellään monimutkaisia. |
| --- | --- |

—

ilmaisee huolensa siitä, että komission tiedonannossa ehdotetut sopimusjärjestelyt saattavat nykyisessä muodossaan entisestään hankaloittaa uudesta talousvalvontalainsäädännöstä (kansalliset uudistusohjelmat, maakohtaiset suositukset ja niihin liittyvät sanktiot) ja uudistetusta koheesiopolitiikasta (kumppanuussopimukset, toimenpideohjelmat ja niihin liittyvät ennakkoehdot) johtuvia hallintomenettelyjä, jotka ovat jo nykyisellään monimutkaisia.

| — | pitää rakenneuudistuksia pitkäjänteisinä prosesseina, jotka edellyttävät monivuotista ohjelmasuunnittelua, ja suhtautuu tämän johdosta epäilevästi siihen, pitäisikö tämän uuden välineen käynnistäminen ja EU-ohjausjakso kytkeä toisiinsa. |
| --- | --- |

—

pitää rakenneuudistuksia pitkäjänteisinä prosesseina, jotka edellyttävät monivuotista ohjelmasuunnittelua, ja suhtautuu tämän johdosta epäilevästi siihen, pitäisikö tämän uuden välineen käynnistäminen ja EU-ohjausjakso kytkeä toisiinsa.

| — | kehottaa ottamaan sopimusjärjestelyjen lähtökohdaksi yhteisömenetelmän ja mahdollistamaan tässä yhteydessä Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien täysipainoisen osallistumisen. |
| --- | --- |

—

kehottaa ottamaan sopimusjärjestelyjen lähtökohdaksi yhteisömenetelmän ja mahdollistamaan tässä yhteydessä Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien täysipainoisen osallistumisen.

| — | on samaa mieltä siitä, että EU:n olisi omaksuttava kehittävä lähestymistapa kansallisen tason rakenneuudistuksiin nähden ja käytettävä kannustimia ja sanktioita tasapainoisella tavalla. |
| --- | --- |

—

on samaa mieltä siitä, että EU:n olisi omaksuttava kehittävä lähestymistapa kansallisen tason rakenneuudistuksiin nähden ja käytettävä kannustimia ja sanktioita tasapainoisella tavalla.

| — | huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on suoraa toimivaltaa aloilla, joihin rakenneuudistukset kohdistuvat, ja niiden olisi näin ollen voitava osallistua sopimusjärjestelyjen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

—

huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on suoraa toimivaltaa aloilla, joihin rakenneuudistukset kohdistuvat, ja niiden olisi näin ollen voitava osallistua sopimusjärjestelyjen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon.

| — | korostaa, että edellä mainitun monivuotisen ohjelmasuunnittelun ja sen täytäntöönpanon olisi tämän vuoksi perustuttuva tehokkaaseen monitasoiseen hallintoon, johon paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat toimivaltuuksiensa mukaisesti. |
| --- | --- |

—

korostaa, että edellä mainitun monivuotisen ohjelmasuunnittelun ja sen täytäntöönpanon olisi tämän vuoksi perustuttuva tehokkaaseen monitasoiseen hallintoon, johon paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat toimivaltuuksiensa mukaisesti.

Talous- ja rahaliiton sosiaalinen ulottuvuus

| — | on tyytyväinen siihen, että 27.–28. kesäkuuta 2013 kokoontunut Eurooppa-neuvosto tunnusti tarpeen vahvistaa talous- ja rahaliiton sosiaalista ulottuvuutta. Komitea vahvistaa tässä yhteydessä puoltavansa Euroopan parlamentin kehotusta, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi harkittava sosiaalisia investointeja koskevan sopimuksen solmimista tavoitteiden asettamiseksi sosiaalisille investoinneille, jotka kansallisella tasolla tulisi tehdä Eurooppa 2020 -strategian työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen siihen, että 27.–28. kesäkuuta 2013 kokoontunut Eurooppa-neuvosto tunnusti tarpeen vahvistaa talous- ja rahaliiton sosiaalista ulottuvuutta. Komitea vahvistaa tässä yhteydessä puoltavansa Euroopan parlamentin kehotusta, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi harkittava sosiaalisia investointeja koskevan sopimuksen solmimista tavoitteiden asettamiseksi sosiaalisille investoinneille, jotka kansallisella tasolla tulisi tehdä Eurooppa 2020 -strategian työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden saavuttamiseksi.

Bryssel 4 päivänä heinäkuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CDR2494/2012_00_00_TRA_RES.

1

---

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

102. täysistunto, 3.–4. heinäkuuta 2013

| 27.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/8

---

Alueiden komitea lausunto aiheesta ”Rajatyöntekijät – Tilannearvio sisämarkkinoiden 20-vuotistaipaleen jälkeen: ongelmat ja tulevaisuudennäkymät”

2013/C 280/03

ALUEIDEN KOMITEA

| — | huomauttaa, että rajatyöntekijöistä ei ole saatavilla riittävästi luotettavaa tilastotietoa. |
| --- | --- |

—

huomauttaa, että rajatyöntekijöistä ei ole saatavilla riittävästi luotettavaa tilastotietoa.

| — | kehottaa muuttamaan työntekijöiden vapaan liikkuvuuden puitteissa työntekijöille myönnettyjen oikeuksien harjoittamista helpottavista toimenpiteistä annetun direktiivin 5 artiklaa (COM(2013) 236) siten, että jäsenvaltiot voisivat nimetä myös alueidenvälisen rakenteen edistämään, analysoimaan, valvomaan ja tukemaan kaikkien työntekijöiden tai näiden perheenjäsenten yhdenvertaista kohtelua. |
| --- | --- |

—

kehottaa muuttamaan työntekijöiden vapaan liikkuvuuden puitteissa työntekijöille myönnettyjen oikeuksien harjoittamista helpottavista toimenpiteistä annetun direktiivin 5 artiklaa (COM(2013) 236) siten, että jäsenvaltiot voisivat nimetä myös alueidenvälisen rakenteen edistämään, analysoimaan, valvomaan ja tukemaan kaikkien työntekijöiden tai näiden perheenjäsenten yhdenvertaista kohtelua.

| — | korostaa, että kansallisten Eures-koordinaattorien (joita on määrä perustaa vuodesta 2015 lähtien) tulisi tehdä järjestelmällistä ja tiivistä yhteistyötä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

—

korostaa, että kansallisten Eures-koordinaattorien (joita on määrä perustaa vuodesta 2015 lähtien) tulisi tehdä järjestelmällistä ja tiivistä yhteistyötä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa.

| — | kiinnittää huomiota alueidenvälisten neuvonta- ja asiantuntijatahojen keskeiseen rooliin. |
| --- | --- |

—

kiinnittää huomiota alueidenvälisten neuvonta- ja asiantuntijatahojen keskeiseen rooliin.

| — | pitää valitettavana, että vähimmäispalkkasäännösten koordinoimattomuus uhkaa johtaa erityisesti raja-alueilla työvoimavaltaisen teollisuustyön ja palvelujen ulkoistamiseen sekä sosiaaliseen polkumyyntiin. |
| --- | --- |

—

pitää valitettavana, että vähimmäispalkkasäännösten koordinoimattomuus uhkaa johtaa erityisesti raja-alueilla työvoimavaltaisen teollisuustyön ja palvelujen ulkoistamiseen sekä sosiaaliseen polkumyyntiin.

| Esittelijä | Karl-Heinz LAMBERTZ, Belgian saksankielisen yhteisön pääministeri |
| --- | --- |

Esittelijä

Karl-Heinz LAMBERTZ, Belgian saksankielisen yhteisön pääministeri

Viiteasiakirja

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Työvoiman liikkuminen rajojen yli ja sen vaikutukset Eurooppa 2020 -strategiaan

| 1. | muistuttaa, että Eurooppa 2020 -strategia korostaa sekä liikkuvuuden myönteistä vaikutusta eurooppalaisten työmarkkinoiden yhdentymiseen että sen vaikutusta työntekijöiden sopeutumiskyvyn ja työllistettävyyden parantamiseen EU:ssa. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että Eurooppa 2020 -strategia korostaa sekä liikkuvuuden myönteistä vaikutusta eurooppalaisten työmarkkinoiden yhdentymiseen että sen vaikutusta työntekijöiden sopeutumiskyvyn ja työllistettävyyden parantamiseen EU:ssa.

| 2. | huomauttaa, että paradoksaalinen tilanne, jossa tietyillä aloilla on työvoimapula samaan aikaan, kun niillä esiintyy paljon pitkäaikaistyöttömyyttä – erityisesti vähän koulutettujen työntekijöiden parissa – edellyttää joustavuuden ja liikkuvuuden lisäämistä Euroopan raja-alueilla. |
| --- | --- |

2.

huomauttaa, että paradoksaalinen tilanne, jossa tietyillä aloilla on työvoimapula samaan aikaan, kun niillä esiintyy paljon pitkäaikaistyöttömyyttä – erityisesti vähän koulutettujen työntekijöiden parissa – edellyttää joustavuuden ja liikkuvuuden lisäämistä Euroopan raja-alueilla.

| 3. | korostaa, että liikkuvuus tarjoaa erityisesti nuorille mahdollisuuden kohentaa taitojaan ja tietämystään sekä saada uusia kokemuksia. Komitea tukee näin ollen nuorisoon keskittyviä Euroopan komission aloitteita voimakkaasti, esimerkiksi Euroopan unionin nuorisotyöllisyysaloitetta ja siihen sisältyvää nuorisotakuujärjestelmää, joista päätettiin maaliskuussa 2013, lippulaivahanketta "Nuoret liikkeellä"sekä pilottihanketta "Eka EURES-työpaikka". |
| --- | --- |

3.

korostaa, että liikkuvuus tarjoaa erityisesti nuorille mahdollisuuden kohentaa taitojaan ja tietämystään sekä saada uusia kokemuksia. Komitea tukee näin ollen nuorisoon keskittyviä Euroopan komission aloitteita voimakkaasti, esimerkiksi Euroopan unionin nuorisotyöllisyysaloitetta ja siihen sisältyvää nuorisotakuujärjestelmää, joista päätettiin maaliskuussa 2013, lippulaivahanketta "Nuoret liikkeellä"sekä pilottihanketta "Eka EURES-työpaikka".

| 4. | painottaa työvoiman liikkuvuuden sosiaalista ulottuvuutta ja sen osuutta kestävän ja osallistavan kasvun edistämisessä. |
| --- | --- |

4.

painottaa työvoiman liikkuvuuden sosiaalista ulottuvuutta ja sen osuutta kestävän ja osallistavan kasvun edistämisessä.

| 5. | pitää tervetulleena komission päätöstä nykyaikaistaa ja parantaa EURES-työnvälitysverkostoa, mikä voi auttaa lisäämään työntekijöiden liikkuvuutta jäsenvaltiosta toiseen. Uudistuksen tulisi myös helpottaa liikkuvuutta raja-alueilla, missä liikkuvuus on suurinta, samalla kun sillä vahvistetaan entisestään raja-alueita koskevia nykyisiä EURES-verkostoja (EURES-T). |
| --- | --- |

5.

pitää tervetulleena komission päätöstä nykyaikaistaa ja parantaa EURES-työnvälitysverkostoa, mikä voi auttaa lisäämään työntekijöiden liikkuvuutta jäsenvaltiosta toiseen. Uudistuksen tulisi myös helpottaa liikkuvuutta raja-alueilla, missä liikkuvuus on suurinta, samalla kun sillä vahvistetaan entisestään raja-alueita koskevia nykyisiä EURES-verkostoja (EURES-T).

Rajatylittävä työvoiman liikkuvuus sisämarkkinoiden 20-vuotisen taipaleen jälkeen

| 6. | huomauttaa, että sen jälkeen, kun alueiden komitea antoi rajatyöntekijöitä koskevan ensimmäisen lausuntonsa 29. syyskuuta 2004, on ilmaantunut uusia haasteita, mutta myös työvoiman liikkuvuuteen liittyviä uusia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

6.

huomauttaa, että sen jälkeen, kun alueiden komitea antoi rajatyöntekijöitä koskevan ensimmäisen lausuntonsa 29. syyskuuta 2004, on ilmaantunut uusia haasteita, mutta myös työvoiman liikkuvuuteen liittyviä uusia mahdollisuuksia.

| 7. | on tyytyväinen Euroopan komission ehdotukseen direktiiviksi työntekijöiden vapaan liikkuvuuden puitteissa työntekijöille myönnettyjen oikeuksien harjoittamista helpottavista toimenpiteistä (COM(2013) 236), jonka tarkoituksena on panna täytäntöön työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta unionin alueella 5. huhtikuuta 2011 annettu asetus (EU) N:o 492/2011. Komitea katsoo, että oikeudellisesti erikoinen ratkaisu eli direktiivin ehdottaminen täytäntöönpanovälineeksi asetukselle, jolla on periaatteessa sellaisenaankin välitön oikeusvaikutus, on osoitus työntekijöiden vapaan liikkuvuuden alalla edelleen esiintyvien, kansalliseen lainsäädäntöön ja hallintoon liittyvien haasteiden mittavuudesta. Komitea kehottaa muuttamaan direktiivin 5 artiklaa siten, että jäsenvaltiot voivat nimetä myös alueidenvälisen rakenteen edistämään, analysoimaan, seuraamaan ja tukemaan kaikkien työntekijöiden tai heidän perheenjäsentensä yhdenvertaista kohtelua. Komitea pyytää, että AK lisätään direktiivin täytäntöönpanoraportin vastaanottajien luetteloon (10 artikla). |
| --- | --- |

7.

on tyytyväinen Euroopan komission ehdotukseen direktiiviksi työntekijöiden vapaan liikkuvuuden puitteissa työntekijöille myönnettyjen oikeuksien harjoittamista helpottavista toimenpiteistä (COM(2013) 236), jonka tarkoituksena on panna täytäntöön työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta unionin alueella 5. huhtikuuta 2011 annettu asetus (EU) N:o 492/2011. Komitea katsoo, että oikeudellisesti erikoinen ratkaisu eli direktiivin ehdottaminen täytäntöönpanovälineeksi asetukselle, jolla on periaatteessa sellaisenaankin välitön oikeusvaikutus, on osoitus työntekijöiden vapaan liikkuvuuden alalla edelleen esiintyvien, kansalliseen lainsäädäntöön ja hallintoon liittyvien haasteiden mittavuudesta. Komitea kehottaa muuttamaan direktiivin 5 artiklaa siten, että jäsenvaltiot voivat nimetä myös alueidenvälisen rakenteen edistämään, analysoimaan, seuraamaan ja tukemaan kaikkien työntekijöiden tai heidän perheenjäsentensä yhdenvertaista kohtelua. Komitea pyytää, että AK lisätään direktiivin täytäntöönpanoraportin vastaanottajien luetteloon (10 artikla).

| 8. | pitää tervetulleena 5. huhtikuuta 2011 annettua asetusta (EU) N:o 492/2011 työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta unionin alueella. Kyseisellä asetuksella kodifioidaan asetus (ETY) N:o 1612/68, ja sillä vahvistetaan liikkuvien työntekijöiden oikeuksia panemalla täytäntöön voimassa oleva lainsäädäntö. |
| --- | --- |

8.

pitää tervetulleena 5. huhtikuuta 2011 annettua asetusta (EU) N:o 492/2011 työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta unionin alueella. Kyseisellä asetuksella kodifioidaan asetus (ETY) N:o 1612/68, ja sillä vahvistetaan liikkuvien työntekijöiden oikeuksia panemalla täytäntöön voimassa oleva lainsäädäntö.

| 9. | tunnustaa, että sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevalla asetuksella (EY) N:o 883/2004 sekä samaisen asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetulla asetuksella (EY) N:o 987/2009, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EU) N:o 465/2012, on ollut myönteinen vaikutus unionin lainsäädännön yksinkertaistamiseen ja nykyaikaistamiseen. |
| --- | --- |

9.

tunnustaa, että sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevalla asetuksella (EY) N:o 883/2004 sekä samaisen asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetulla asetuksella (EY) N:o 987/2009, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EU) N:o 465/2012, on ollut myönteinen vaikutus unionin lainsäädännön yksinkertaistamiseen ja nykyaikaistamiseen.

| 10. | tukee komission aloitetta suojella lähetettyjen työntekijöiden oikeuksia paremmin, sillä he muodostavat merkittävän ryhmän työntekijöistä eräillä raja-alueilla. Direktiivin 96/71/EY täytäntöönpanoa koskeva direktiiviehdotus voi auttaa vähentämään nykyisiä rajoituksia täytäntöönpanossa sekä kehittää asiasta vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten välistä yhteistyötä. Komitea muistuttaa kuitenkin 29. marraskuuta 2012 antamastaan lausunnosta, jossa AK






  — | katsoo, että tarvitaan lisää kohdennettuja aloitteita ja toimia, jotta pystyttäisiin tehokkaasti torjumaan sosiaalista polkumyyntiä ja väärinkäytöksiä |
| --- | --- | --- |

10.

tukee komission aloitetta suojella lähetettyjen työntekijöiden oikeuksia paremmin, sillä he muodostavat merkittävän ryhmän työntekijöistä eräillä raja-alueilla. Direktiivin 96/71/EY täytäntöönpanoa koskeva direktiiviehdotus voi auttaa vähentämään nykyisiä rajoituksia täytäntöönpanossa sekä kehittää asiasta vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten välistä yhteistyötä. Komitea muistuttaa kuitenkin 29. marraskuuta 2012 antamastaan lausunnosta, jossa AK

—

katsoo, että tarvitaan lisää kohdennettuja aloitteita ja toimia, jotta pystyttäisiin tehokkaasti torjumaan sosiaalista polkumyyntiä ja väärinkäytöksiä

| — | harmittelee sitä, ettei direktiiviehdotuksessa käsitellä oikeuskäytännössä esille nousseita olennaisia kysymyksiä, jotka koskevat erityisesti työehtosopimusten laajentamista, "sovellettavien sääntöjen ydinkohtien" laajentamista, vastaanottavan valtion suotuisampien säännösten soveltamista ja sosiaalisten perusoikeuksien, kuten lakko-oikeuden, käyttöä |
| --- | --- |

—

harmittelee sitä, ettei direktiiviehdotuksessa käsitellä oikeuskäytännössä esille nousseita olennaisia kysymyksiä, jotka koskevat erityisesti työehtosopimusten laajentamista, "sovellettavien sääntöjen ydinkohtien" laajentamista, vastaanottavan valtion suotuisampien säännösten soveltamista ja sosiaalisten perusoikeuksien, kuten lakko-oikeuden, käyttöä

| — | ehdottaa, että työnantajan ja alihankkijan yhteiskunnallista vastuuta vahvistetaan lisäämällä säännös, jolla rajoitetaan alihankintatasojen määrää. |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että työnantajan ja alihankkijan yhteiskunnallista vastuuta vahvistetaan lisäämällä säännös, jolla rajoitetaan alihankintatasojen määrää.

| 11. | muistuttaa, että yli kolmannes EU:n kansalaisista elää raja-alueilla, missä rajan ylittäminen vapaa-ajan toimintaa, kulttuuritapahtumaan osallistumista tai työntekoa varten on osa heidän päivittäistä elämäänsä. Lainsäädännölliset ja käytännölliset liikkuvuuden esteet ovat erityisen haastavia näillä alueilla. |
| --- | --- |

11.

muistuttaa, että yli kolmannes EU:n kansalaisista elää raja-alueilla, missä rajan ylittäminen vapaa-ajan toimintaa, kulttuuritapahtumaan osallistumista tai työntekoa varten on osa heidän päivittäistä elämäänsä. Lainsäädännölliset ja käytännölliset liikkuvuuden esteet ovat erityisen haastavia näillä alueilla.

| 12. | huomauttaa, että "rajatyöntekijöistä" eli asetuksessa (ETY) N:o 1408/71 esitetyn määritelmän mukaan "palkatuista työntekijöistä tai itsenäisistä ammatinharjoittajista, jotka harjoittavat ammattiaan jäsenvaltion alueella ja asuvat toisen jäsenvaltion alueella, johon he palaavat säännönmukaisesti päivittäin tai vähintään kerran viikossa" ei ole saatavilla riittävästi luotettavaa tilastotietoa. Euroopan komissiota varten vuonna 2009 laaditun selonteon "Scientific Report on the Mobility of Cross-Border Workers within the EU-27/EEA/EFTA Countries" mukaan rajatyöntekijöitä oli EU:ssa (ETA- ja EFTA-maat mukaan lukien) vuosina 2006–2007 noin 780 000. Rajatyöntekijöiden määrä oli vuosien 2000 ja 2006/2007 välillä kasvanut 26 prosenttia 15 jäsenvaltion EU:ssa sekä ETA- ja EFTA-maissa. |
| --- | --- |

12.

huomauttaa, että "rajatyöntekijöistä" eli asetuksessa (ETY) N:o 1408/71 esitetyn määritelmän mukaan "palkatuista työntekijöistä tai itsenäisistä ammatinharjoittajista, jotka harjoittavat ammattiaan jäsenvaltion alueella ja asuvat toisen jäsenvaltion alueella, johon he palaavat säännönmukaisesti päivittäin tai vähintään kerran viikossa" ei ole saatavilla riittävästi luotettavaa tilastotietoa. Euroopan komissiota varten vuonna 2009 laaditun selonteon "Scientific Report on the Mobility of Cross-Border Workers within the EU-27/EEA/EFTA Countries" mukaan rajatyöntekijöitä oli EU:ssa (ETA- ja EFTA-maat mukaan lukien) vuosina 2006–2007 noin 780 000. Rajatyöntekijöiden määrä oli vuosien 2000 ja 2006/2007 välillä kasvanut 26 prosenttia 15 jäsenvaltion EU:ssa sekä ETA- ja EFTA-maissa.

| 13. | panee merkille, että eniten valtiolliset rajat ylittävää työssäkäyntiä tapahtuu Luoteis-Euroopassa sekä eteläisessä Skandinaviassa. Myös eräillä uusien sisärajojen raja-alueilla (esimerkiksi Viron ja Suomen sekä Unkarin ja Itävallan välillä) rajatylittävää työvoiman liikkuvuutta on merkittävässä määrin. Euroopan raja-alueiden liitto julkaisi vuonna 2012 yksityiskohtaisen raportin, jossa analysoidaan rajatylittävän työvoiman liikkuvuuden määrää eri maantieteellisillä alueilla sekä yksilöidään rajatyöntekijöiden tieto- ja palvelutarpeita. |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että eniten valtiolliset rajat ylittävää työssäkäyntiä tapahtuu Luoteis-Euroopassa sekä eteläisessä Skandinaviassa. Myös eräillä uusien sisärajojen raja-alueilla (esimerkiksi Viron ja Suomen sekä Unkarin ja Itävallan välillä) rajatylittävää työvoiman liikkuvuutta on merkittävässä määrin. Euroopan raja-alueiden liitto julkaisi vuonna 2012 yksityiskohtaisen raportin, jossa analysoidaan rajatylittävän työvoiman liikkuvuuden määrää eri maantieteellisillä alueilla sekä yksilöidään rajatyöntekijöiden tieto- ja palvelutarpeita.

| 14. | toteaa, että vuosina 2004 ja 2007 tapahtuneiden EU:n laajentumisten vaikutukset työvoiman liikkuvuuteen "vanhoilla" ulkorajoilla ovat säilyneet maltillisina. "Uusista" jäsenvaltioista naapurivaltioissa työssä käyvien määrä on vain 15 prosenttia EU:n rajatyöntekijöistä. Työmahdollisuuksia ja työolosuhteita naapurivaltioissa koskevien tiedustelujen määrä on kuitenkin noussut huomattavasti "vanhoilla" ulkoraja-alueilla erityisesti sen jälkeen, kun kaikki loput työmarkkinarajoitukset poistettiin toukokuussa 2011 Bulgariaa ja Romaniaa lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että vuosina 2004 ja 2007 tapahtuneiden EU:n laajentumisten vaikutukset työvoiman liikkuvuuteen "vanhoilla" ulkorajoilla ovat säilyneet maltillisina. "Uusista" jäsenvaltioista naapurivaltioissa työssä käyvien määrä on vain 15 prosenttia EU:n rajatyöntekijöistä. Työmahdollisuuksia ja työolosuhteita naapurivaltioissa koskevien tiedustelujen määrä on kuitenkin noussut huomattavasti "vanhoilla" ulkoraja-alueilla erityisesti sen jälkeen, kun kaikki loput työmarkkinarajoitukset poistettiin toukokuussa 2011 Bulgariaa ja Romaniaa lukuun ottamatta.

| 15. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että liikkuvien työntekijöiden määrä Euroopassa on liian pieni, jotta voitaisiin puhua aidoista eurooppalaisista työmarkkinoista (1). Vuonna 2011 tehdyn EU:n työvoimatutkimuksen mukaan vain 3,1 prosenttia työikäisistä (15–64-vuotiaista) Euroopan kansalaisista asui toisessa EU:n jäsenvaltiossa. Komitea uskoo, että rajatyöntekijöiden määrä voisi olla korkeampi erityisesti, jos kansalaiset saisivat parempaa ja luotettavampaa tietoa ja henkilökohtaista tukea. Ammattiliitot voisivat osaltaan antaa tällaista erityistukea esimerkiksi puolustamalla monikansallisessa työsuhteessa olevia työntekijöitä. Näiden tavoitteiden pitäisi näkyä myös konsultaatioissa, jotka koskevat EU:n vuosien 2014–2002 rahoitusohjelmien painopisteitä. Komitea kehottaa lisäksi erikseen jäsenvaltioita varmistamaan, että EURES-suuntaviivoihin osoitetaan riittävästi rahoitusta. |
| --- | --- |

15.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että liikkuvien työntekijöiden määrä Euroopassa on liian pieni, jotta voitaisiin puhua aidoista eurooppalaisista työmarkkinoista (1). Vuonna 2011 tehdyn EU:n työvoimatutkimuksen mukaan vain 3,1 prosenttia työikäisistä (15–64-vuotiaista) Euroopan kansalaisista asui toisessa EU:n jäsenvaltiossa. Komitea uskoo, että rajatyöntekijöiden määrä voisi olla korkeampi erityisesti, jos kansalaiset saisivat parempaa ja luotettavampaa tietoa ja henkilökohtaista tukea. Ammattiliitot voisivat osaltaan antaa tällaista erityistukea esimerkiksi puolustamalla monikansallisessa työsuhteessa olevia työntekijöitä. Näiden tavoitteiden pitäisi näkyä myös konsultaatioissa, jotka koskevat EU:n vuosien 2014–2002 rahoitusohjelmien painopisteitä. Komitea kehottaa lisäksi erikseen jäsenvaltioita varmistamaan, että EURES-suuntaviivoihin osoitetaan riittävästi rahoitusta.

Liikkuvuuden esteet ja liikkuvien työntekijöiden kohtaamat haasteet

| 16. | pitää tervetulleena komission vuonna 2012 käynnistämää aloitetta tarkastella rajatyöntekijöiden verotusta. Verotukselliset esteet ovat edelleen merkittävä ongelmien lähde rajatyöntekijöille, joiden on vieläkin vaikea saada veroetuja, helpotuksia ja vähennyksiä, jotka he saisivat, elleivät olisi rajatyöntekijän asemassa. |
| --- | --- |

16.

pitää tervetulleena komission vuonna 2012 käynnistämää aloitetta tarkastella rajatyöntekijöiden verotusta. Verotukselliset esteet ovat edelleen merkittävä ongelmien lähde rajatyöntekijöille, joiden on vieläkin vaikea saada veroetuja, helpotuksia ja vähennyksiä, jotka he saisivat, elleivät olisi rajatyöntekijän asemassa.

| 17. | pitää sosiaaliturvajärjestelmien koordinointia koskevien säännösten monimutkaisuutta suurena haasteena. EU-valtioiden sosiaaliturvajärjestelmien välisiin eroihin liittyviä ongelmia voidaan tuskin vähentää, kun kansallisen tason lainsäädäntö ja hallinnolliset säännökset muuttuvat jatkuvasti ja aiheuttavat uusia haasteita. Näin ollen luotettavan ja säännöllisesti päivitetyn tiedon saantia ja neuvontapalveluita tulisi parantaa entisestään. Koska rajatyöntekijöiden tilanne on hyvin erilainen kuin standarditilanteet, heidän tulisi saada käyttöönsä yksilökohtaista tietoa. Sähköiset palvelut ovat myös tärkeä väline, mutta ne eivät voi korvata henkilökohtaista palvelua. |
| --- | --- |

17.

pitää sosiaaliturvajärjestelmien koordinointia koskevien säännösten monimutkaisuutta suurena haasteena. EU-valtioiden sosiaaliturvajärjestelmien välisiin eroihin liittyviä ongelmia voidaan tuskin vähentää, kun kansallisen tason lainsäädäntö ja hallinnolliset säännökset muuttuvat jatkuvasti ja aiheuttavat uusia haasteita. Näin ollen luotettavan ja säännöllisesti päivitetyn tiedon saantia ja neuvontapalveluita tulisi parantaa entisestään. Koska rajatyöntekijöiden tilanne on hyvin erilainen kuin standarditilanteet, heidän tulisi saada käyttöönsä yksilökohtaista tietoa. Sähköiset palvelut ovat myös tärkeä väline, mutta ne eivät voi korvata henkilökohtaista palvelua.

| 18. | toteaa, että useasti on epäselvää, kuinka tulkita ja soveltaa olemassa olevaa oikeudellista perustaa. Monissa tapauksissa eräät ongelmat syntyvät näin ollen vain siksi, että viranomaisten välillä ei ole yleisesti sovittu siitä, kuinka panna asianomainen lainsäädäntö täytäntöön. |
| --- | --- |

18.

toteaa, että useasti on epäselvää, kuinka tulkita ja soveltaa olemassa olevaa oikeudellista perustaa. Monissa tapauksissa eräät ongelmat syntyvät näin ollen vain siksi, että viranomaisten välillä ei ole yleisesti sovittu siitä, kuinka panna asianomainen lainsäädäntö täytäntöön.

| 19. | on tietoinen siitä, että kulttuuriin liittyviä ongelmia, kuten riittämätöntä kielitaitoa, ei pystytä ratkaisemaan lyhyellä aikavälillä. Paremmin kohdennettu kielenopetus voisi kuitenkin auttaa muuttamaan asenteita työvoiman liikkuvuutta kohtaan. Myös ammatillista harjoittelua ja oppisopimuskoulutusta edistävät, niin opiskelijoille kuin työntekijöillekin suunnatut mekanismit ovat keskeisen tärkeitä joustavuuden ja liikkuvuuden lisäämiseksi Euroopan raja-alueilla. |
| --- | --- |

19.

on tietoinen siitä, että kulttuuriin liittyviä ongelmia, kuten riittämätöntä kielitaitoa, ei pystytä ratkaisemaan lyhyellä aikavälillä. Paremmin kohdennettu kielenopetus voisi kuitenkin auttaa muuttamaan asenteita työvoiman liikkuvuutta kohtaan. Myös ammatillista harjoittelua ja oppisopimuskoulutusta edistävät, niin opiskelijoille kuin työntekijöillekin suunnatut mekanismit ovat keskeisen tärkeitä joustavuuden ja liikkuvuuden lisäämiseksi Euroopan raja-alueilla.

| 20. | huomauttaa, että ammattipätevyyden tunnustamiseen liittyvät puutteet ovat edelleen este työntekijöiden vapaalle liikkumiselle. Työvoiman liikkuvuuden helpottamiseksi komissio teki joulukuussa 2011 ehdotuksen ammattipätevyyden tunnustamista koskevan direktiivin 2005/36/EY nykyaikaistamiseksi. Siinä otetaan käyttöön eurooppalainen ammattikortti ja helpotetaan tietojen saantia. Erityisesti säännellyt ammatit ovat kuitenkin edelleen haaste, sillä ne edellyttävät tiettyjen erityisammattitaitojen todistamista kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Näissä tapauksissa tunnustamismenettelyt voivat olla monimutkaiset ja poiketa hyvin paljon toisistaan eri jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

20.

huomauttaa, että ammattipätevyyden tunnustamiseen liittyvät puutteet ovat edelleen este työntekijöiden vapaalle liikkumiselle. Työvoiman liikkuvuuden helpottamiseksi komissio teki joulukuussa 2011 ehdotuksen ammattipätevyyden tunnustamista koskevan direktiivin 2005/36/EY nykyaikaistamiseksi. Siinä otetaan käyttöön eurooppalainen ammattikortti ja helpotetaan tietojen saantia. Erityisesti säännellyt ammatit ovat kuitenkin edelleen haaste, sillä ne edellyttävät tiettyjen erityisammattitaitojen todistamista kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Näissä tapauksissa tunnustamismenettelyt voivat olla monimutkaiset ja poiketa hyvin paljon toisistaan eri jäsenvaltioissa.

| 21. | pelkää, että työntekijöille ja työnhakijoille suunnattu neuvonta ei ole yhtä tärkeällä sijalla Euresissa vuodesta 2015 eteenpäin, koska panokset kohdistuvat työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamiseen ja työnantajapalvelujen tarjoamiseen sosiaaliturvaa, verotusta, palkkaa ja työoloja koskevan neuvonnan sijaan. Komitea korostaa, että työntekijöiden ja työnhakijoiden neuvontaa tulisi päinvastoin lisätä esimerkiksi antamalla enemmän resursseja työntekijöille ja työnhakijoille suunnatuille raja-alueiden tiedotuspisteille ja antamalla työmarkkinaosapuolille enemmän mahdollisuuksia rajatyöntekijöiden neuvontaan. |
| --- | --- |

21.

pelkää, että työntekijöille ja työnhakijoille suunnattu neuvonta ei ole yhtä tärkeällä sijalla Euresissa vuodesta 2015 eteenpäin, koska panokset kohdistuvat työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamiseen ja työnantajapalvelujen tarjoamiseen sosiaaliturvaa, verotusta, palkkaa ja työoloja koskevan neuvonnan sijaan. Komitea korostaa, että työntekijöiden ja työnhakijoiden neuvontaa tulisi päinvastoin lisätä esimerkiksi antamalla enemmän resursseja työntekijöille ja työnhakijoille suunnatuille raja-alueiden tiedotuspisteille ja antamalla työmarkkinaosapuolille enemmän mahdollisuuksia rajatyöntekijöiden neuvontaan.

| 22. | pitää valitettavana, että vähimmäispalkkasäännösten koordinoimattomuus uhkaa johtaa erityisesti raja-alueilla työvoimavaltaisen teollisuustyön ja palvelujen ulkoistamiseen sekä sosiaaliseen polkumyyntiin. Komitea kehottaakin koordinoimaan vähimmäispalkkoja Euroopan laajuisesti siten, että otetaan asianmukaisesti huomioon erilaiset työmarkkinaolosuhteet ja työmarkkinaosapuolten rooli. |
| --- | --- |

22.

pitää valitettavana, että vähimmäispalkkasäännösten koordinoimattomuus uhkaa johtaa erityisesti raja-alueilla työvoimavaltaisen teollisuustyön ja palvelujen ulkoistamiseen sekä sosiaaliseen polkumyyntiin. Komitea kehottaakin koordinoimaan vähimmäispalkkoja Euroopan laajuisesti siten, että otetaan asianmukaisesti huomioon erilaiset työmarkkinaolosuhteet ja työmarkkinaosapuolten rooli.

| 23. | panee merkille, että palkka- ja/tai verotustason erot voivat toimia rajaseutujen yrityksille kannustimina muuttaa naapurimaahan. Työntekijöiden kannalta seurauksena on, että heistä tulee tahtomattaan rajatyöntekijöitä. |
| --- | --- |

23.

panee merkille, että palkka- ja/tai verotustason erot voivat toimia rajaseutujen yrityksille kannustimina muuttaa naapurimaahan. Työntekijöiden kannalta seurauksena on, että heistä tulee tahtomattaan rajatyöntekijöitä.

| 24. | odottaa, että EU:n pankkiunioniin tähtäävissä uudistuksissa puututaan pääomamarkkinoiden hajanaisuuteen, joka on suuri este tasapuolisten toimintaedellytysten toteutumiselle pk-yritysten pääomansaannissa raja-alueilla. |
| --- | --- |

24.

odottaa, että EU:n pankkiunioniin tähtäävissä uudistuksissa puututaan pääomamarkkinoiden hajanaisuuteen, joka on suuri este tasapuolisten toimintaedellytysten toteutumiselle pk-yritysten pääomansaannissa raja-alueilla.

| 25. | huomauttaa, että EU:n "uusien" ja "vanhojen" jäsenvaltioiden väliset palkkatasojen erot johtavat joskus palkkojen polkemiseen ja epäasianmukaisten työehtojen käyttöönottoon. Tämä luo erityisen haasteen vanhoilla ulkorajoilla toimiville neuvontapalveluille. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota valvomaan, ettei matalamman palkkatason maista tulevia rajatyöntekijöitä syrjitä korkeamman palkkatason maissa. |
| --- | --- |

25.

huomauttaa, että EU:n "uusien" ja "vanhojen" jäsenvaltioiden väliset palkkatasojen erot johtavat joskus palkkojen polkemiseen ja epäasianmukaisten työehtojen käyttöönottoon. Tämä luo erityisen haasteen vanhoilla ulkorajoilla toimiville neuvontapalveluille. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota valvomaan, ettei matalamman palkkatason maista tulevia rajatyöntekijöitä syrjitä korkeamman palkkatason maissa.

Rajatylittävän työvoiman liikkuvuuden helpottaminen

| 26. | muistuttaa, että rajatylittävän työvoiman liikkuvuuden määrä riippuu eri tekijöistä. Palkkaerot ja paremmat työmahdollisuudet ovat ratkaisevia seikkoja. Kehittyneet alueelliset ja rajanylittävät julkisen liikenteen verkostot sekä naapurimaan kielen hyvä hallinta ovat myös tärkeitä tekijöitä, jotka helpottavat työvoiman liikkumista rajojen yli. |
| --- | --- |

26.

muistuttaa, että rajatylittävän työvoiman liikkuvuuden määrä riippuu eri tekijöistä. Palkkaerot ja paremmat työmahdollisuudet ovat ratkaisevia seikkoja. Kehittyneet alueelliset ja rajanylittävät julkisen liikenteen verkostot sekä naapurimaan kielen hyvä hallinta ovat myös tärkeitä tekijöitä, jotka helpottavat työvoiman liikkumista rajojen yli.

| 27. | korostaa, että kansallisten Eures-koordinaattorien (määrä aloittaa toimintansa vuonna 2015) tulisi tehdä järjestelmällistä ja tiivistä yhteistyötä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

27.

korostaa, että kansallisten Eures-koordinaattorien (määrä aloittaa toimintansa vuonna 2015) tulisi tehdä järjestelmällistä ja tiivistä yhteistyötä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa.

| 28. | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten välinen järjestelmällinen rajatylittävä yhteistyö on tärkeä edellytys sille, että kansalliset viranomaiset saadaan kiinnittämään huomiota liikkuvuuden esteisiin ja pyrkimyksiin niiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten välinen järjestelmällinen rajatylittävä yhteistyö on tärkeä edellytys sille, että kansalliset viranomaiset saadaan kiinnittämään huomiota liikkuvuuden esteisiin ja pyrkimyksiin niiden korjaamiseksi.

| 29. | korostaa Euroopan rajaseutualueilla rajatyöntekijöille tarjolla olevien tieto- ja neuvontapalveluiden lisäarvoa. Alue- ja paikallistasolla on yli 35 infopistettä, jotka tarjoavat henkilökohtaista neuvontaa ja tietoa rajatyöntekijöille. Niiden asiantuntemusta ja kokemusta tulisi hyödyntää Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla, kun ongelmiin etsitään ratkaisuja. |
| --- | --- |

29.

korostaa Euroopan rajaseutualueilla rajatyöntekijöille tarjolla olevien tieto- ja neuvontapalveluiden lisäarvoa. Alue- ja paikallistasolla on yli 35 infopistettä, jotka tarjoavat henkilökohtaista neuvontaa ja tietoa rajatyöntekijöille. Niiden asiantuntemusta ja kokemusta tulisi hyödyntää Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla, kun ongelmiin etsitään ratkaisuja.

| 30. | antaa tunnustusta Euroopan raja-alueiden pyrkimyksille helpottaa työvoiman liikkumista rajojen yli ja etsiä ratkaisuja liikkuvuuden esteisiin. On julkaistu monia raportteja, joissa analysoidaan yksityiskohtaisesti tiettyjen rajaseutujen rajatyöntekijöiden ongelmia ja haasteita (esimerkiksi Galician ja Pohjois-Portugalin sekä Etelä-Jyllannin ja Schleswigin alueiden väliset liikkuvuuden esteet). Lisäksi komitea muistuttaa alueidenvälisten neuvonta- ja asiantuntijatahojen ratkaisevan tärkeästä roolista; tällainen on esimerkiksi Saar-Lor-Lux-suuralueen rajatyöntekijöitä käsittelevä työryhmä, joka ylläpitää yhteyksiä rajatylittäviin sosio-ekonomisiin kumppaneihin sekä poliittisiin päättäjiin EU- ja valtiotasolla. Komitea tukee kaikkia toimia tällaisten tahojen toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

30.

antaa tunnustusta Euroopan raja-alueiden pyrkimyksille helpottaa työvoiman liikkumista rajojen yli ja etsiä ratkaisuja liikkuvuuden esteisiin. On julkaistu monia raportteja, joissa analysoidaan yksityiskohtaisesti tiettyjen rajaseutujen rajatyöntekijöiden ongelmia ja haasteita (esimerkiksi Galician ja Pohjois-Portugalin sekä Etelä-Jyllannin ja Schleswigin alueiden väliset liikkuvuuden esteet). Lisäksi komitea muistuttaa alueidenvälisten neuvonta- ja asiantuntijatahojen ratkaisevan tärkeästä roolista; tällainen on esimerkiksi Saar-Lor-Lux-suuralueen rajatyöntekijöitä käsittelevä työryhmä, joka ylläpitää yhteyksiä rajatylittäviin sosio-ekonomisiin kumppaneihin sekä poliittisiin päättäjiin EU- ja valtiotasolla. Komitea tukee kaikkia toimia tällaisten tahojen toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi.

| 31. | uskoo, että EU:n oikeudellinen väline, eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä (EAYY), tarjoaa uusia mahdollisuuksia työvoiman liikkuvuuden edistämiseksi ja helpottamiseksi EU:n alueella. Koska EAYY:t työllistävät yleensä henkilöstöä useammasta kuin yhdestä jäsenvaltiosta, EAYY:iden kokemuksia oikeudellisista ja käytännöllisistä liikkuvuuden esteistä voitaisiin hyödyntää käytännön ratkaisuja etsittäessä. |
| --- | --- |

31.

uskoo, että EU:n oikeudellinen väline, eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä (EAYY), tarjoaa uusia mahdollisuuksia työvoiman liikkuvuuden edistämiseksi ja helpottamiseksi EU:n alueella. Koska EAYY:t työllistävät yleensä henkilöstöä useammasta kuin yhdestä jäsenvaltiosta, EAYY:iden kokemuksia oikeudellisista ja käytännöllisistä liikkuvuuden esteistä voitaisiin hyödyntää käytännön ratkaisuja etsittäessä.

| 32. | antaa tunnustusta SOLVIT- ja Sinun Eurooppasi -verkkosivujen online-palveluille, jotka auttavat Euroopan kansalaisia ja yrityksiä ymmärtämään ja puolustamaan oikeuksiaan EU:ssa. SOLVIT vastaanottaa joka vuosi yli 1 300 tiedustelua. Määrä voisi olla vieläkin korkeampi, jos EU:n kansalaiset ja yritykset tuntisivat järjestelmän paremmin. Komitea kehottaakin jäsenvaltioita sekä paikallis- ja alueviranomaisia levittämään tietoa SOLVIT-keskuksista etenkin pk-yritysten keskuudessa ja lisäämään SOLVIT-keskusten henkilökuntaa, jotta ne voivat käsitellä tiedustelut nopeammin. |
| --- | --- |

32.

antaa tunnustusta SOLVIT- ja Sinun Eurooppasi -verkkosivujen online-palveluille, jotka auttavat Euroopan kansalaisia ja yrityksiä ymmärtämään ja puolustamaan oikeuksiaan EU:ssa. SOLVIT vastaanottaa joka vuosi yli 1 300 tiedustelua. Määrä voisi olla vieläkin korkeampi, jos EU:n kansalaiset ja yritykset tuntisivat järjestelmän paremmin. Komitea kehottaakin jäsenvaltioita sekä paikallis- ja alueviranomaisia levittämään tietoa SOLVIT-keskuksista etenkin pk-yritysten keskuudessa ja lisäämään SOLVIT-keskusten henkilökuntaa, jotta ne voivat käsitellä tiedustelut nopeammin.

Alueiden komitean suositukset

| 33. | painottaa, että nykyiset neuvontaverkostot (kuten Eures-T, Euroregio-alueiden asiantuntijaverkostot) ja rajatyöntekijöille suunnatut tietopisteet tarjoavat ainutlaatuista palvelua ja tukevat voimakkaasti Euroopan komission pyrkimyksiä lisätä työntekijöiden liikkuvuutta EU:ssa. Rajatylittäviä neuvontapalveluita, jotka helpottavat liikkuvuutta, ja erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten ja työmarkkinaosapuolten tarjoamia palveluita tulisi siksi pitää eurooppalaisena tehtävänä, jolle tulisi antaa tarvittava taloudellinen tuki. |
| --- | --- |

33.

painottaa, että nykyiset neuvontaverkostot (kuten Eures-T, Euroregio-alueiden asiantuntijaverkostot) ja rajatyöntekijöille suunnatut tietopisteet tarjoavat ainutlaatuista palvelua ja tukevat voimakkaasti Euroopan komission pyrkimyksiä lisätä työntekijöiden liikkuvuutta EU:ssa. Rajatylittäviä neuvontapalveluita, jotka helpottavat liikkuvuutta, ja erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten ja työmarkkinaosapuolten tarjoamia palveluita tulisi siksi pitää eurooppalaisena tehtävänä, jolle tulisi antaa tarvittava taloudellinen tuki.

| 34. | kehottaa komissiota valvomaan säännöllisesti työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, syrjimättömyyttä ja sosiaaliturvan koordinointia koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa EU:n jäsenvaltioissa ja edistämään aktiivisesti työntekijöiden sosiaalisten oikeuksien entistä parempaa suojelua EU:ssa. Lisäksi kaikki jäsenvaltiot tulee velvoittaa lisäämään tarkastuksia pimeän työn torjumiseksi. Työvoiman liikkuvuudesta EU:ssa tulisi myös koota säännöllisesti määrällistä ja laadullista tietoa, jotta voidaan paremmin vastata uusiin kehityssuuntiin ja haasteisiin. |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota valvomaan säännöllisesti työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, syrjimättömyyttä ja sosiaaliturvan koordinointia koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa EU:n jäsenvaltioissa ja edistämään aktiivisesti työntekijöiden sosiaalisten oikeuksien entistä parempaa suojelua EU:ssa. Lisäksi kaikki jäsenvaltiot tulee velvoittaa lisäämään tarkastuksia pimeän työn torjumiseksi. Työvoiman liikkuvuudesta EU:ssa tulisi myös koota säännöllisesti määrällistä ja laadullista tietoa, jotta voidaan paremmin vastata uusiin kehityssuuntiin ja haasteisiin.

| 35. | myöntää alue- ja paikallisviranomaisten olevan tärkeässä asemassa edistettäessä työvoiman liikkuvuutta. EU:n tulisi hyödyntää niiden kokemusta ja tietämystä ja laatia niiden kanssa yhteistyössä yhteisiä malleja, jotka helpottaisivat maantieteellistä liikkuvuutta ja auttaisivat luomaan aidot eurooppalaiset työmarkkinat. |
| --- | --- |

35.

myöntää alue- ja paikallisviranomaisten olevan tärkeässä asemassa edistettäessä työvoiman liikkuvuutta. EU:n tulisi hyödyntää niiden kokemusta ja tietämystä ja laatia niiden kanssa yhteistyössä yhteisiä malleja, jotka helpottaisivat maantieteellistä liikkuvuutta ja auttaisivat luomaan aidot eurooppalaiset työmarkkinat.

| 36. | kannattaa ajatusta rajatylittävästä työmarkkinoiden seurannasta ja luotettavan tilastotiedon keräämisestä alue- ja paikallistasolla. Ajantasaisen tiedon saatavuus on tärkeää valmisteltaessa integroituja työmarkkinastrategioita ja poliittisia toimia, joilla vastataan parhaillaan esiin nouseviin suuntauksiin. |
| --- | --- |

36.

kannattaa ajatusta rajatylittävästä työmarkkinoiden seurannasta ja luotettavan tilastotiedon keräämisestä alue- ja paikallistasolla. Ajantasaisen tiedon saatavuus on tärkeää valmisteltaessa integroituja työmarkkinastrategioita ja poliittisia toimia, joilla vastataan parhaillaan esiin nouseviin suuntauksiin.

| 37. | pitää Euroopan, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallistasolla käytävää poliittista dialogia sekä työntekijöitä ja työnantajia edustavien organisaatioiden kanssa käytävää vuoropuhelua välttämättöminä, jotta voidaan löytää ratkaisuja jatkuvasti esiin nouseviin haasteisiin, kuten väestörakenteen muutoksiin tai ammattitaitoisen työvoiman puutteeseen. |
| --- | --- |

37.

pitää Euroopan, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallistasolla käytävää poliittista dialogia sekä työntekijöitä ja työnantajia edustavien organisaatioiden kanssa käytävää vuoropuhelua välttämättöminä, jotta voidaan löytää ratkaisuja jatkuvasti esiin nouseviin haasteisiin, kuten väestörakenteen muutoksiin tai ammattitaitoisen työvoiman puutteeseen.

| 38. | ehdottaa, että Euroopan tasolle perustetaan foorumi, joka kartoittaisi rajatyöntekijöiden ongelmia ja laatisi suosituksia niiden ratkaisemiseksi. Se varmistaisi asiantuntemuksen vaihdon ja mahdollisten synergioiden hyödyntämisen sekä edistäisi vuoropuhelua asiasta vastaavien poliittisten ja hallinnollisten elinten kanssa. |
| --- | --- |

38.

ehdottaa, että Euroopan tasolle perustetaan foorumi, joka kartoittaisi rajatyöntekijöiden ongelmia ja laatisi suosituksia niiden ratkaisemiseksi. Se varmistaisi asiantuntemuksen vaihdon ja mahdollisten synergioiden hyödyntämisen sekä edistäisi vuoropuhelua asiasta vastaavien poliittisten ja hallinnollisten elinten kanssa.

| 39. | ehdottaa, että laaditaan kooste tärkeimmistä liikkuvuuden esteistä ja ongelmista sekä mahdollisista ratkaisumalleista ja pidetään sitä jatkuvasti ajan tasalla. |
| --- | --- |

39.

ehdottaa, että laaditaan kooste tärkeimmistä liikkuvuuden esteistä ja ongelmista sekä mahdollisista ratkaisumalleista ja pidetään sitä jatkuvasti ajan tasalla.

Bryssel 3 päivänä heinäkuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Ks. komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tavoitteena työllistävä elpyminen (COM(2012) 173 final).

1

---

| 27.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/13

---

Alueiden komitea lausunto aiheesta ”Alueellisten vaikutusten arviointi”

2013/C 280/04

ALUEIDEN KOMITEA

| — | tarkoittaa alueellisella yhteenkuuluvuudella kolmiulotteista käsitettä, joka unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason viranomaisten on otettava huomioon kunkin vastuulle kuuluvien politiikkojen täytäntöönpanossa. Komitea pahoittelee, että alueellisten vaikutusten arviointia koskevassa komission työasiakirjassa käsitellään ainoastaan ensimmäistä näistä kolmesta ulottuvuudesta, ja kehottaa muokkaamaan työasiakirjaa. |
| --- | --- |

—

tarkoittaa alueellisella yhteenkuuluvuudella kolmiulotteista käsitettä, joka unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason viranomaisten on otettava huomioon kunkin vastuulle kuuluvien politiikkojen täytäntöönpanossa. Komitea pahoittelee, että alueellisten vaikutusten arviointia koskevassa komission työasiakirjassa käsitellään ainoastaan ensimmäistä näistä kolmesta ulottuvuudesta, ja kehottaa muokkaamaan työasiakirjaa.

| — | ehdottaa, että Eurooppa 2020 -strategian jatkuvan, paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta tapahtuvan seurannan puitteissa strategian alueelliset vaikutukset otetaan paremmin huomioon. |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että Eurooppa 2020 -strategian jatkuvan, paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta tapahtuvan seurannan puitteissa strategian alueelliset vaikutukset otetaan paremmin huomioon.

| — | ei katso, että alueellisten vaikutusten arviointi tulisi toteuttaa vain silloin, kun säädösehdotus kohdistuu nimenomaisesti tiettyihin alueisiin tai kun ehdotuksella saattaa olla laajoja epäsymmetrisiä alueellisia vaikutuksia. Komitea on sitä mieltä, että lähtökohtaisesti mitään politiikanalaa ei saa sulkea alueellisten vaikutusten arvioinnin ulkopuolelle. |
| --- | --- |

—

ei katso, että alueellisten vaikutusten arviointi tulisi toteuttaa vain silloin, kun säädösehdotus kohdistuu nimenomaisesti tiettyihin alueisiin tai kun ehdotuksella saattaa olla laajoja epäsymmetrisiä alueellisia vaikutuksia. Komitea on sitä mieltä, että lähtökohtaisesti mitään politiikanalaa ei saa sulkea alueellisten vaikutusten arvioinnin ulkopuolelle.

| — | kehottaa, että alakohtaisissa politiikoissa arvioidaan alusta asti niiden puitteissa toteutettavien toimien alueellinen ulottuvuus samanarvoisesti taloudellisten, ekologisten ja sosiaalisten vaikutusten kanssa ja ennen kaikkea myös arvioimalla niiden eri alue- ja paikallistasojen vaikutuksia näiden tasojen vuorovaikutukset sekä taloudelliset vaikutukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

—

kehottaa, että alakohtaisissa politiikoissa arvioidaan alusta asti niiden puitteissa toteutettavien toimien alueellinen ulottuvuus samanarvoisesti taloudellisten, ekologisten ja sosiaalisten vaikutusten kanssa ja ennen kaikkea myös arvioimalla niiden eri alue- ja paikallistasojen vaikutuksia näiden tasojen vuorovaikutukset sekä taloudelliset vaikutukset mukaan luettuina.

| — | viittaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2010 antamiin suosituksiin, jotka koskevat alueiden komitean aktiivista osallistumista vaikutustenarviointiin unionitasolla. Komitea ehdottaa, että erityisesti alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston, Eurostatin ja Yhteisen tutkimuskeskuksen sekä ESPON-ohjelman kanssa tehdään jatkuvaa yhteistyötä käytännöllisten lähestymistapojen kehittämiseksi alueellisten vaikutusten arviointia varten. |
| --- | --- |

—

viittaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2010 antamiin suosituksiin, jotka koskevat alueiden komitean aktiivista osallistumista vaikutustenarviointiin unionitasolla. Komitea ehdottaa, että erityisesti alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston, Eurostatin ja Yhteisen tutkimuskeskuksen sekä ESPON-ohjelman kanssa tehdään jatkuvaa yhteistyötä käytännöllisten lähestymistapojen kehittämiseksi alueellisten vaikutusten arviointia varten.

| — | ehdottaa Euroopan komissiolle tiivistä yhteistyötä alueellisten vaikutusten arviointien valinnassa ja toteuttamisessa. Komitea on kiinnostunut myös tiiviistä yhteistyöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa alueellisten vaikutusten arvioinnin periaatteen vahvistamiseksi lainsäädäntämenettelyssä. |
| --- | --- |

—

ehdottaa Euroopan komissiolle tiivistä yhteistyötä alueellisten vaikutusten arviointien valinnassa ja toteuttamisessa. Komitea on kiinnostunut myös tiiviistä yhteistyöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa alueellisten vaikutusten arvioinnin periaatteen vahvistamiseksi lainsäädäntämenettelyssä.

| — | aikoo kehittää oman strategian alueellisten vaikutusten arviointia varten, jotta voidaan määrittää toimintapuitteet tässä lausunnossa ehdotettujen toimien tulevalle toteuttamiselle. |
| --- | --- |

—

aikoo kehittää oman strategian alueellisten vaikutusten arviointia varten, jotta voidaan määrittää toimintapuitteet tässä lausunnossa ehdotettujen toimien tulevalle toteuttamiselle.

| Esittelijä | Michael SCHNEIDER (DE, PPE), valtiosihteeri, Sachsen-Anhaltin edustaja liittoneuvostossa |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission yksiköiden valmisteluasiakirja 17.1.2013:
  Alueellisten vaikutusten arviointi: toimintaohjeet alueellisten ja paikallisten vaikutusten arviointiin komission vaikutustenarviointijärjestelmässä
  SWD(2013) 3 final |

Esittelijä

Michael SCHNEIDER (DE, PPE), valtiosihteeri, Sachsen-Anhaltin edustaja liittoneuvostossa

Viiteasiakirja

Komission yksiköiden valmisteluasiakirja 17.1.2013:

Alueellisten vaikutusten arviointi: toimintaohjeet alueellisten ja paikallisten vaikutusten arviointiin komission vaikutustenarviointijärjestelmässä

SWD(2013) 3 final

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

A   
  Yleistä

| 1. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio julkaisi vuoden 2013 alussa alueellisten vaikutusten arviointia koskevan työasiakirjan, jossa tarjotaan toiminta- ja menetelmäohjeita siitä, miten vaikutustenarvioinnin puitteissa tulee käsitellä alueellisia vaikutuksia valmisteltaessa Euroopan komission ehdotuksia. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio julkaisi vuoden 2013 alussa alueellisten vaikutusten arviointia koskevan työasiakirjan, jossa tarjotaan toiminta- ja menetelmäohjeita siitä, miten vaikutustenarvioinnin puitteissa tulee käsitellä alueellisia vaikutuksia valmisteltaessa Euroopan komission ehdotuksia.

| 2. | on tyytyväinen myös muihin ajankohtaisiin edistysaskeliin, kuten Euroopan aluesuunnittelun seurantaverkon (ESPON) raporttiin "Territorial Impact Assessment of Policies and EU Directives" (joulukuu 2012) ja vaikutustenarvioinnin osaston perustamiseen Euroopan parlamentissa. |
| --- | --- |

2.

on tyytyväinen myös muihin ajankohtaisiin edistysaskeliin, kuten Euroopan aluesuunnittelun seurantaverkon (ESPON) raporttiin "Territorial Impact Assessment of Policies and EU Directives" (joulukuu 2012) ja vaikutustenarvioinnin osaston perustamiseen Euroopan parlamentissa.

| 3. | kannattaa alueelliseen toimintasuunnitelmaan sisältyviä toteamuksia, joiden mukaan eri alakohtaisten strategioiden koordinointi alueellisten vaikutusten optimoimiseksi ja johdonmukaisuuden maksimoimiseksi lisää olennaisesti näiden strategioiden onnistumista ja voi edistää keskenään ristiriitaisten toimien haittavaikutusten vähentämistä kaikilla alueellisilla tasoilla. Yhdennetyn aluekehityksen avulla voidaan saavuttaa kestävyysajattelun, kilpailukyvyn ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden optimaalinen tasapaino. |
| --- | --- |

3.

kannattaa alueelliseen toimintasuunnitelmaan sisältyviä toteamuksia, joiden mukaan eri alakohtaisten strategioiden koordinointi alueellisten vaikutusten optimoimiseksi ja johdonmukaisuuden maksimoimiseksi lisää olennaisesti näiden strategioiden onnistumista ja voi edistää keskenään ristiriitaisten toimien haittavaikutusten vähentämistä kaikilla alueellisilla tasoilla. Yhdennetyn aluekehityksen avulla voidaan saavuttaa kestävyysajattelun, kilpailukyvyn ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden optimaalinen tasapaino.

| 4. | pitää alueellisten vaikutusten arviointia välineenä, jolla arvioidaan poliittisen aloitteen tai lainsäädäntöaloitteen alueellisia vaikutuksia alue- ja paikallisyhteisöissä ottaen huomioon niiden aluekehitystavoitteet ja alueelliset kehitysnäkymät. Ajoissa tehdyn alueellisten vaikutusten arvioinnin avulla on määrä turvata paikallis- ja aluetason osallistuminen, tuloshakuinen aluekehitys, jossa sisällölliset ja alueelliset seikat nivotaan yhteen, sekä resurssien tehokas käyttö. Valtioiden, alueiden ja kuntien toimivaltuuksia maankäytön ja kehityssuunnittelun alalla ei tule kyseenalaistaa. |
| --- | --- |

4.

pitää alueellisten vaikutusten arviointia välineenä, jolla arvioidaan poliittisen aloitteen tai lainsäädäntöaloitteen alueellisia vaikutuksia alue- ja paikallisyhteisöissä ottaen huomioon niiden aluekehitystavoitteet ja alueelliset kehitysnäkymät. Ajoissa tehdyn alueellisten vaikutusten arvioinnin avulla on määrä turvata paikallis- ja aluetason osallistuminen, tuloshakuinen aluekehitys, jossa sisällölliset ja alueelliset seikat nivotaan yhteen, sekä resurssien tehokas käyttö. Valtioiden, alueiden ja kuntien toimivaltuuksia maankäytön ja kehityssuunnittelun alalla ei tule kyseenalaistaa.

| 5. | muistuttaa, että useimmilla politiikanaloilla vallitsee EU:n ja jäsenvaltioiden jaettu toimivalta, ja näin ollen tulee noudattaa toissijaisuusperiaatetta. Alueellisten vaikutusten arviointi voi olla toissijaisuusperiaatteen toteutumisen valvonnassa tärkeä argumentti EU-tason toiminnan puolesta, silloin kun arvioinnin mukaan sillä on enemmän myönteisiä vaikutuksia kuin jäsenvaltio- tai aluetasolla olisi. |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että useimmilla politiikanaloilla vallitsee EU:n ja jäsenvaltioiden jaettu toimivalta, ja näin ollen tulee noudattaa toissijaisuusperiaatetta. Alueellisten vaikutusten arviointi voi olla toissijaisuusperiaatteen toteutumisen valvonnassa tärkeä argumentti EU-tason toiminnan puolesta, silloin kun arvioinnin mukaan sillä on enemmän myönteisiä vaikutuksia kuin jäsenvaltio- tai aluetasolla olisi.

| 6. | tähdentää, että alueellisten vaikutusten arviointi voi sopia myös EU:n politiikkoja koskevien ehdotusten mahdollisten haittavaikutusten osoittamiseen. Tämä on erityisen tärkeää suhteellisuusperiaatteen noudattamisen näkökulmasta. Näin ollen alueellisten vaikutusten arviointi on myös tärkeä väline sääntelyn parantamisessa. |
| --- | --- |

6.

tähdentää, että alueellisten vaikutusten arviointi voi sopia myös EU:n politiikkoja koskevien ehdotusten mahdollisten haittavaikutusten osoittamiseen. Tämä on erityisen tärkeää suhteellisuusperiaatteen noudattamisen näkökulmasta. Näin ollen alueellisten vaikutusten arviointi on myös tärkeä väline sääntelyn parantamisessa.

| 7. | kiinnittää huomiota siihen, että alueellisten vaikutusten arvioinnin tulisi mahdollistaa suunniteltujen ja tehtävien päätösten lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutusten kartoittaminen. Välineiden jako tämän luokittelun mukaan mahdollistaa vaikutusten laajuuden ja voimaperäisyyden määrittämisen tehokkaammin. |
| --- | --- |

7.

kiinnittää huomiota siihen, että alueellisten vaikutusten arvioinnin tulisi mahdollistaa suunniteltujen ja tehtävien päätösten lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutusten kartoittaminen. Välineiden jako tämän luokittelun mukaan mahdollistaa vaikutusten laajuuden ja voimaperäisyyden määrittämisen tehokkaammin.

| 8. | katsoo siis, että alueellisten vaikutusten arvioinnin, yleisen vaikutustenarvioinnin sekä ennen unionitason uuden lainsäädännön antamista tapahtuvan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden valvonnan välillä vallitsee tiivis yhteys, ja viittaa Eurooppa 2020 -strategian seurantafoorumin ja toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaverkoston jo tekemään työhön. |
| --- | --- |

8.

katsoo siis, että alueellisten vaikutusten arvioinnin, yleisen vaikutustenarvioinnin sekä ennen unionitason uuden lainsäädännön antamista tapahtuvan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden valvonnan välillä vallitsee tiivis yhteys, ja viittaa Eurooppa 2020 -strategian seurantafoorumin ja toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaverkoston jo tekemään työhön.

| 9. | ottaa huomioon Euroopan komission työasiakirjaa koskevan, alueiden komitean helmi–maaliskuussa 2013 toteutettaman kuulemismenettelyn (1) tulokset. |
| --- | --- |

9.

ottaa huomioon Euroopan komission työasiakirjaa koskevan, alueiden komitean helmi–maaliskuussa 2013 toteutettaman kuulemismenettelyn (1) tulokset.

B   
  Alueellisten vaikutusten arviointi alueellisen yhteenkuuluvuuden osatekijänä

| 10. | tähdentää, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan sekä siihen liittyvien Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 ja 175 artiklan sekä 349 artiklan mukaan kaikkien politiikanalojen tulee edistää alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen saavuttamista sekä vahvistaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, minkä vuoksi on tarpeen selvittää toimien alueellisia vaikutuksia ja arvioida niiden paikallis- ja alueyhteisöihin kohdistuvat vaikutukset. Erityisesti on edistettävä konkreettisin ja tehokkain toimenpitein alueiden välisten kehityserojen kaventamista sekä kompensoitava tiettyjen alueiden maantieteelliset ja väestölliset haittatekijät. |
| --- | --- |

10.

tähdentää, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan sekä siihen liittyvien Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 ja 175 artiklan sekä 349 artiklan mukaan kaikkien politiikanalojen tulee edistää alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen saavuttamista sekä vahvistaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, minkä vuoksi on tarpeen selvittää toimien alueellisia vaikutuksia ja arvioida niiden paikallis- ja alueyhteisöihin kohdistuvat vaikutukset. Erityisesti on edistettävä konkreettisin ja tehokkain toimenpitein alueiden välisten kehityserojen kaventamista sekä kompensoitava tiettyjen alueiden maantieteelliset ja väestölliset haittatekijät.

| 11. | toistaa, että säädösehdotusten vaikutusten arvioinnissa tulisi tarvittaessa tarkastella pääasiallisten toimintavaihtoehtojen alueellista ulottuvuutta (paikallisia ja alueellisia näkökohtia sekä taloudellisia ja hallinnollisia vaikutuksia valtion-, alue- ja paikallisviranomaisiin). Komitea muistuttaa, että tämä on seurausta velvoitteesta ottaa huomioon, että "alueellisille ja paikallisille viranomaisille – – aiheutuvan taloudellisen tai hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja sen olisi oltava suhteutettu saavutettavaan tavoitteeseen" (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen [SEUT] pöytäkirjan N:o 2 5 artikla). |
| --- | --- |

11.

toistaa, että säädösehdotusten vaikutusten arvioinnissa tulisi tarvittaessa tarkastella pääasiallisten toimintavaihtoehtojen alueellista ulottuvuutta (paikallisia ja alueellisia näkökohtia sekä taloudellisia ja hallinnollisia vaikutuksia valtion-, alue- ja paikallisviranomaisiin). Komitea muistuttaa, että tämä on seurausta velvoitteesta ottaa huomioon, että "alueellisille ja paikallisille viranomaisille – – aiheutuvan taloudellisen tai hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja sen olisi oltava suhteutettu saavutettavaan tavoitteeseen" (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen [SEUT] pöytäkirjan N:o 2 5 artikla).

| 12. | tarkoittaa alueellisella yhteenkuuluvuudella kolmiulotteista käsitettä, joka unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason viranomaisten on otettava huomioon kunkin vastuulle kuuluvien politiikkojen täytäntöönpanossa.
  Alueellisella yhteenkuuluvuudella






  — | pyritään alueiden taloudellisten ja sosiaalisten erojen tasoittamiseen rakennetuen kautta sekä edistämällä alueiden omia kehittymismahdollisuuksia (tasapainoinen aluekehitys). |
| --- | --- | --- |

12.

tarkoittaa alueellisella yhteenkuuluvuudella kolmiulotteista käsitettä, joka unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason viranomaisten on otettava huomioon kunkin vastuulle kuuluvien politiikkojen täytäntöönpanossa.

Alueellisella yhteenkuuluvuudella

—

pyritään alueiden taloudellisten ja sosiaalisten erojen tasoittamiseen rakennetuen kautta sekä edistämällä alueiden omia kehittymismahdollisuuksia (tasapainoinen aluekehitys).

| — | velvoitetaan eurooppalaiset päätöksentekijät valitsemaan horisontaalisesti ja vertikaalisesti johdonmukainen sekä monialainen lähestymistapa, kun ne käyttävät toimivaltuuksiaan, joilla on alueellisia vaikutuksia (alueellinen yhdentyminen). |
| --- | --- |

—

velvoitetaan eurooppalaiset päätöksentekijät valitsemaan horisontaalisesti ja vertikaalisesti johdonmukainen sekä monialainen lähestymistapa, kun ne käyttävät toimivaltuuksiaan, joilla on alueellisia vaikutuksia (alueellinen yhdentyminen).

| — | edellyttää, että julkisen ja yksityisen sektorin sekä kansalaisyhteiskunnan toimijat verkottuvat tehokkaan alueellisen toiminnan takaamiseksi (alueellinen hallinta). |
| --- | --- |

—

edellyttää, että julkisen ja yksityisen sektorin sekä kansalaisyhteiskunnan toimijat verkottuvat tehokkaan alueellisen toiminnan takaamiseksi (alueellinen hallinta).

| 13. | pahoittelee, alueellisten vaikutusten arviointia koskevassa komission työasiakirjassa käsitellään ainoastaan ensimmäistä näistä kolmesta ulottuvuudesta, ja kehottaa muokkaamaan työasiakirjaa. |
| --- | --- |

13.

pahoittelee, alueellisten vaikutusten arviointia koskevassa komission työasiakirjassa käsitellään ainoastaan ensimmäistä näistä kolmesta ulottuvuudesta, ja kehottaa muokkaamaan työasiakirjaa.

| 14. | ehdottaa, että kehittäessään edelleen alueellista yhteenkuuluvuutta komissio kiinnittää erityishuomiota alueellisten vaikutusten arviointiin. Se voisi auttaa löytämään yhteisen lähestymistavan aiheeseen, parantaa koheesiopolitiikan toteuttamista, tekemään siitä joustavampaa, ohjaamaan sen paremmin kulloinkin sopivalle alueelliselle tasolle ja mukauttamaan sitä alueellisiin ja paikallisiin olosuhteisiin ja tarpeisiin toissijaisuusperiaatetta noudattaen. |
| --- | --- |

14.

ehdottaa, että kehittäessään edelleen alueellista yhteenkuuluvuutta komissio kiinnittää erityishuomiota alueellisten vaikutusten arviointiin. Se voisi auttaa löytämään yhteisen lähestymistavan aiheeseen, parantaa koheesiopolitiikan toteuttamista, tekemään siitä joustavampaa, ohjaamaan sen paremmin kulloinkin sopivalle alueelliselle tasolle ja mukauttamaan sitä alueellisiin ja paikallisiin olosuhteisiin ja tarpeisiin toissijaisuusperiaatetta noudattaen.

| 15. | katsoo, että Euroopan komission työasiakirja tarjoaa hyödyllisen panoksen poliittiseen keskusteluun alueellisesta yhteenkuuluvuudesta EU:ssa pyrkiessään kartoittamaan määrällisesti ja laadullisesti alue- ja paikallisyhteisöihin kohdistuvien unionin politiikkojen alueelliset vaikutukset. Alueellinen yhteenkuuluvuus liittyy läheisesti aluekehityksen muotoiluun, ja sen vuorovaikutusta alakohtaisten politiikkojen kanssa tulee seurata edelleen ja täydentää poliittisin toimin. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että Euroopan komission työasiakirja tarjoaa hyödyllisen panoksen poliittiseen keskusteluun alueellisesta yhteenkuuluvuudesta EU:ssa pyrkiessään kartoittamaan määrällisesti ja laadullisesti alue- ja paikallisyhteisöihin kohdistuvien unionin politiikkojen alueelliset vaikutukset. Alueellinen yhteenkuuluvuus liittyy läheisesti aluekehityksen muotoiluun, ja sen vuorovaikutusta alakohtaisten politiikkojen kanssa tulee seurata edelleen ja täydentää poliittisin toimin.

| 16. | katsoo, että tässä mielessä asiakirjaa tulisi parantaa edelleen, jotta keskustelua voidaan syventää myös poliittisesti ja kehittää työasiakirjaa kaikille alakohtaisille politiikoille tarkoitetuiksi suuntaviivoiksi. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että tässä mielessä asiakirjaa tulisi parantaa edelleen, jotta keskustelua voidaan syventää myös poliittisesti ja kehittää työasiakirjaa kaikille alakohtaisille politiikoille tarkoitetuiksi suuntaviivoiksi.

| 17. | korostaa alueellisten vaikutusten arvioinnin merkitystä paikallisella ja alueellisella tasolla toteutettavien EU-politiikkojen vaikutusten osalta. Alueellisella yhteenkuuluvuudella pyritään myös julkisten, yksityisten ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kumppanuuksien uusien muotojen käyttöönottoon Euroopan tasoisen yhteistyön ja verkottumisen avulla. Tähän kuuluu erityisesti rajat ylittävä, kansainvälinen ja alueidenvälinen yhteistyö. Eurooppalaiset alueellisen yhteistyön yhtymät (EAYY) voivat tässä yhteydessä toimia mainioina laboratorioina rajanylittävän paikallisen ja alueellisen vaikutuksen mittaamiseksi. |
| --- | --- |

17.

korostaa alueellisten vaikutusten arvioinnin merkitystä paikallisella ja alueellisella tasolla toteutettavien EU-politiikkojen vaikutusten osalta. Alueellisella yhteenkuuluvuudella pyritään myös julkisten, yksityisten ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kumppanuuksien uusien muotojen käyttöönottoon Euroopan tasoisen yhteistyön ja verkottumisen avulla. Tähän kuuluu erityisesti rajat ylittävä, kansainvälinen ja alueidenvälinen yhteistyö. Eurooppalaiset alueellisen yhteistyön yhtymät (EAYY) voivat tässä yhteydessä toimia mainioina laboratorioina rajanylittävän paikallisen ja alueellisen vaikutuksen mittaamiseksi.

C   
  Alueellisten vaikutusten arviointi osana Euroopan aluekehitystä

| 18. | ottaa esiin keskustelut ja päätökset, jotka koskevat Euroopan aluekehityssuunnitelmaa (ESDP) vuodelta 1999, EU:n alueellista toimintasuunnitelmaa ja kestävää kaupunkikehitystä käsittelevää Leipzigin peruskirjaa (toukokuu 2007). Niillä luodaan yhdennettyä aluekehityspolitiikkaa koskevien suositusten avulla unionin puitteet EU:n ja jäsenvaltioiden toimille, jotta voidaan mobilisoida alueiden ja kaupunkien potentiaali kestävän talouskehityksen ja työllisyyden edistämiseen sekä vastata haasteisiin, jotka johtuvat väestökehityksestä, maailmanlaajuisista rakenteellisista muutoksista ja ilmastonmuutoksesta. |
| --- | --- |

18.

ottaa esiin keskustelut ja päätökset, jotka koskevat Euroopan aluekehityssuunnitelmaa (ESDP) vuodelta 1999, EU:n alueellista toimintasuunnitelmaa ja kestävää kaupunkikehitystä käsittelevää Leipzigin peruskirjaa (toukokuu 2007). Niillä luodaan yhdennettyä aluekehityspolitiikkaa koskevien suositusten avulla unionin puitteet EU:n ja jäsenvaltioiden toimille, jotta voidaan mobilisoida alueiden ja kaupunkien potentiaali kestävän talouskehityksen ja työllisyyden edistämiseen sekä vastata haasteisiin, jotka johtuvat väestökehityksestä, maailmanlaajuisista rakenteellisista muutoksista ja ilmastonmuutoksesta.

| 19. | on tyytyväinen, että nykyinen puheenjohtajakolmikko panee täytäntöön Puolan puheenjohtajakaudella (vuoden 2011 jälkipuolisko) kehitettyä alueellista toimintasuunnitelmaa. |
| --- | --- |

19.

on tyytyväinen, että nykyinen puheenjohtajakolmikko panee täytäntöön Puolan puheenjohtajakaudella (vuoden 2011 jälkipuolisko) kehitettyä alueellista toimintasuunnitelmaa.

| 20. | katsoo, että Euroopan aluekehityssuunnitelmaa on tarvetta ajantasaistaa, jotta voidaan ottaa huomioon alueellisten erityispiirteiden muuttuminen – erityisesti unionin viimeisimpien laajentumisten jälkeen ja alueellisilta seurauksiltaan merkittävä talouskriisi huomioon ottaen – ja kannattaa sitä, että alueellisen agendan 2020 toteuttamista jatketaan tästä näkökulmasta. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että Euroopan aluekehityssuunnitelmaa on tarvetta ajantasaistaa, jotta voidaan ottaa huomioon alueellisten erityispiirteiden muuttuminen – erityisesti unionin viimeisimpien laajentumisten jälkeen ja alueellisilta seurauksiltaan merkittävä talouskriisi huomioon ottaen – ja kannattaa sitä, että alueellisen agendan 2020 toteuttamista jatketaan tästä näkökulmasta.

| 21. | kehottaa Euroopan komissiota kehittämään alueellisten vaikutusten arviointia koskevaa työasiakirjaansa tästä näkökulmasta ja ottamaan painokkaammin huomioon yhdennetyn eurooppalaisen aluekehityksen näkökohdat. |
| --- | --- |

21.

kehottaa Euroopan komissiota kehittämään alueellisten vaikutusten arviointia koskevaa työasiakirjaansa tästä näkökulmasta ja ottamaan painokkaammin huomioon yhdennetyn eurooppalaisen aluekehityksen näkökohdat.

D   
  Alueellisten vaikutusten arviointi Eurooppa 2020 -strategian puitteissa

| 22. | on huolissaan siitä, että Eurooppa 2020 -strategiassa erityisesti ei oteta huomioon Euroopan kuntien ja alueiden erityispiirteitä eikä toimivaltuuksia, kuten myös Eurooppa 2020 -strategiaa koskevassa AK:n kolmannessa seurantaraportissa (lokakuu 2012) todetaan. Komitea katsoo, että EU:n alueellisen monimuotoisuuden potentiaalia ei hyödynnetä täysimittaisesti, ja tämä potentiaali edellyttää rajat ylittävää ja aluekohtaista ulottuvuutta Eurooppa 2020 -strategian politiikanmuotoilussa. |
| --- | --- |

22.

on huolissaan siitä, että Eurooppa 2020 -strategiassa erityisesti ei oteta huomioon Euroopan kuntien ja alueiden erityispiirteitä eikä toimivaltuuksia, kuten myös Eurooppa 2020 -strategiaa koskevassa AK:n kolmannessa seurantaraportissa (lokakuu 2012) todetaan. Komitea katsoo, että EU:n alueellisen monimuotoisuuden potentiaalia ei hyödynnetä täysimittaisesti, ja tämä potentiaali edellyttää rajat ylittävää ja aluekohtaista ulottuvuutta Eurooppa 2020 -strategian politiikanmuotoilussa.

| 23. | katsoo, että älykkään, kestävän ja yhdennetyn kasvun tavoite voidaan saavuttaa vain, jos poliittisissa toimissa otetaan nykyistä paremmin huomioon alueelliset kehitysmahdollisuudet ja haasteet Euroopassa. Lissabonin strategian toteuttamisessa tehtyjen virheiden toistamisen välttämiseksi Eurooppa 2020 -strategiassa täytyy kiinnittää riittävästi huomiota alueelliseen ulottuvuuteen ja sen mahdollisuuksiin edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että älykkään, kestävän ja yhdennetyn kasvun tavoite voidaan saavuttaa vain, jos poliittisissa toimissa otetaan nykyistä paremmin huomioon alueelliset kehitysmahdollisuudet ja haasteet Euroopassa. Lissabonin strategian toteuttamisessa tehtyjen virheiden toistamisen välttämiseksi Eurooppa 2020 -strategiassa täytyy kiinnittää riittävästi huomiota alueelliseen ulottuvuuteen ja sen mahdollisuuksiin edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua.

| 24. | ehdottaa, että Eurooppa 2020 -strategian jatkuvan, paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta tapahtuvan seurannan puitteissa strategian alueelliset vaikutukset otetaan paremmin huomioon ja sitä varten hyödynnetään enemmän alueellisten vaikutusten arvioinnin elementtejä. Tämä suositus esitettiin myös monissa kuulemismenettelyssä esiin tulleissa kannanotoissa. |
| --- | --- |

24.

ehdottaa, että Eurooppa 2020 -strategian jatkuvan, paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta tapahtuvan seurannan puitteissa strategian alueelliset vaikutukset otetaan paremmin huomioon ja sitä varten hyödynnetään enemmän alueellisten vaikutusten arvioinnin elementtejä. Tämä suositus esitettiin myös monissa kuulemismenettelyssä esiin tulleissa kannanotoissa.

| 25. | korostaa, että monitasoinen hallinto ja kumppanuudet ovat avaintekijöitä alueellisen yhteenkuuluvuuden toteutumisen kannalta ja että painopiste tulisi asettaa sijaintilähtöisen lähestymistavan (place based approach) vahvistamiseen. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että monitasoinen hallinto ja kumppanuudet ovat avaintekijöitä alueellisen yhteenkuuluvuuden toteutumisen kannalta ja että painopiste tulisi asettaa sijaintilähtöisen lähestymistavan (place based approach) vahvistamiseen.

| 26. | kehottaa tämän vuoksi Euroopan komissiota täydentämään alueellisten vaikutusten arviointia koskevaa työasiakirjaansa sisällyttämällä siihen Eurooppa 2020 -strategiaa koskevan ulottuvuuden. |
| --- | --- |

26.

kehottaa tämän vuoksi Euroopan komissiota täydentämään alueellisten vaikutusten arviointia koskevaa työasiakirjaansa sisällyttämällä siihen Eurooppa 2020 -strategiaa koskevan ulottuvuuden.

E   
  Alueellisten vaikutusten arviointi EU:n alakohtaisten politiikkojen koordinoinnin parantamisvälineenä

| 27. | painottaa tarvetta koordinoida EU:n alakohtaisten politiikkojen vaikutuksia unioni- ja jäsenvaltiotasolla mutta myös EU:n ja jäsenvaltioiden välillä ja katsoo, että alueellisten vaikutusten arvioinnin tärkeänä tavoitteena tulee olla EU:n eri politiikkojen koordinointi niiden territoriaalisten, erityisesti paikallisten ja alueellisten vaikutusten osalta. |
| --- | --- |

27.

painottaa tarvetta koordinoida EU:n alakohtaisten politiikkojen vaikutuksia unioni- ja jäsenvaltiotasolla mutta myös EU:n ja jäsenvaltioiden välillä ja katsoo, että alueellisten vaikutusten arvioinnin tärkeänä tavoitteena tulee olla EU:n eri politiikkojen koordinointi niiden territoriaalisten, erityisesti paikallisten ja alueellisten vaikutusten osalta.

| 28. | on sitä mieltä, että lähtökohtaisesti mitään politiikanalaa ei saa sulkea alueellisten vaikutusten arvioinnin ulkopuolelle. Ehdotettujen toimien toteuttamisen vaikutukset voidaan kartoittaa vasta arvioinnin jälkeen. Arvioinnin ulkopuolelle jättäminen täytyy perustella asianmukaisen tilanneanalyysin pohjalta. |
| --- | --- |

28.

on sitä mieltä, että lähtökohtaisesti mitään politiikanalaa ei saa sulkea alueellisten vaikutusten arvioinnin ulkopuolelle. Ehdotettujen toimien toteuttamisen vaikutukset voidaan kartoittaa vasta arvioinnin jälkeen. Arvioinnin ulkopuolelle jättäminen täytyy perustella asianmukaisen tilanneanalyysin pohjalta.

| 29. | katsoo, että varsinkin seuraavilla politiikanaloilla, joilla vallitsee erityisen voimakas alueellinen ulottuvuus, alueellisten vaikutusten arvioinnin tulisi olla pakollinen: infrastruktuurit, koheesiopolitiikka, kuljetukset ja liikenne, energia ja ympäristö, sisämarkkinat, työmarkkinat ja sosiaalipolitiikka, innovaatio, tutkimus ja kehitys, maatalous- ja kalastuspolitiikka, teollisuus- ja pk-yrityspolitiikka, koulutus, kaupunki- ja aluepolitiikat, maaseudun kehittämispolitiikka, yleishyödylliset palvelut, vesihuolto ja viemäröinti, kulttuurin edistäminen, matkailun edistäminen ja kaikki politiikat, joilla on vaikutuksia tiettyihin aluetyyppeihin. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että varsinkin seuraavilla politiikanaloilla, joilla vallitsee erityisen voimakas alueellinen ulottuvuus, alueellisten vaikutusten arvioinnin tulisi olla pakollinen: infrastruktuurit, koheesiopolitiikka, kuljetukset ja liikenne, energia ja ympäristö, sisämarkkinat, työmarkkinat ja sosiaalipolitiikka, innovaatio, tutkimus ja kehitys, maatalous- ja kalastuspolitiikka, teollisuus- ja pk-yrityspolitiikka, koulutus, kaupunki- ja aluepolitiikat, maaseudun kehittämispolitiikka, yleishyödylliset palvelut, vesihuolto ja viemäröinti, kulttuurin edistäminen, matkailun edistäminen ja kaikki politiikat, joilla on vaikutuksia tiettyihin aluetyyppeihin.

| 30. | kehottaa siksi, että alakohtaisissa politiikoissa arvioidaan alusta asti niiden puitteissa toteutettavien toimien alueellinen ulottuvuus samanarvoisesti taloudellisten, ekologisten ja sosiaalisten vaikutusten kanssa ja ennen kaikkea myös arvioimalla niiden eri alue- ja paikallistasojen vaikutuksia näiden tasojen vuorovaikutukset sekä taloudelliset vaikutukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

30.

kehottaa siksi, että alakohtaisissa politiikoissa arvioidaan alusta asti niiden puitteissa toteutettavien toimien alueellinen ulottuvuus samanarvoisesti taloudellisten, ekologisten ja sosiaalisten vaikutusten kanssa ja ennen kaikkea myös arvioimalla niiden eri alue- ja paikallistasojen vaikutuksia näiden tasojen vuorovaikutukset sekä taloudelliset vaikutukset mukaan luettuina.

| 31. | korostaa keskeistä roolia, joka alueellisten vaikutusten arvioinnilla voi olla alueellista yhteenkuuluvuutta edistävien EU:n alakohtaisten politiikkojen koordinoinnin parantamisessa, ja katsoo, että siihen ei tarvita uutta EU:n lainsäädäntöä ja että byrokratia tulee pitää mahdollisimman vähäisenä. Komitea tukee lisäksi EU:n alueelliseen toimintasuunnitelmaan sisältyvää toteamusta, jonka mukaan aluekehityksen sekä alueelliseen yhteenkuuluvuuteen tähtäävien toimien seurantaa ja arviointia tulisi kehittää EU:n tasolla entistä paremmiksi. Samalla olisi varmistettava, että jäsenvaltioiden hallinnolliset rasitteet eivät lisäänny. EU:n nykyisiin arviointi- ja seurantakäytäntöihin ja -vaatimuksiin – rakennerahastoja, koheesiorahastoa sekä Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa koskevat käytännöt ja vaatimukset mukaan luettuina – tulisi sisältyä keskeisiä alueellisia näkökohtia (2). |
| --- | --- |

31.

korostaa keskeistä roolia, joka alueellisten vaikutusten arvioinnilla voi olla alueellista yhteenkuuluvuutta edistävien EU:n alakohtaisten politiikkojen koordinoinnin parantamisessa, ja katsoo, että siihen ei tarvita uutta EU:n lainsäädäntöä ja että byrokratia tulee pitää mahdollisimman vähäisenä. Komitea tukee lisäksi EU:n alueelliseen toimintasuunnitelmaan sisältyvää toteamusta, jonka mukaan aluekehityksen sekä alueelliseen yhteenkuuluvuuteen tähtäävien toimien seurantaa ja arviointia tulisi kehittää EU:n tasolla entistä paremmiksi. Samalla olisi varmistettava, että jäsenvaltioiden hallinnolliset rasitteet eivät lisäänny. EU:n nykyisiin arviointi- ja seurantakäytäntöihin ja -vaatimuksiin – rakennerahastoja, koheesiorahastoa sekä Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa koskevat käytännöt ja vaatimukset mukaan luettuina – tulisi sisältyä keskeisiä alueellisia näkökohtia (2).

| 32. | tukee edelleen EU:n lainsäädännön järjestelmällisiä jälkiarviointeja, sillä ne ovat tehokas järkevän sääntelyn väline. |
| --- | --- |

32.

tukee edelleen EU:n lainsäädännön järjestelmällisiä jälkiarviointeja, sillä ne ovat tehokas järkevän sääntelyn väline.

F   
  Alueellisten vaikutusten arvioinnin menetelmät

| 33. | pitää alueellisten vaikutusten arvioinnin tueksi ehdotettuja menetelmiä ja välineitä (esim. ESPON ARTS tai QUICKScan) riittävinä sen arvioimiseen, minkälaisia alueellisia vaikutuksia tietyllä ehdotuksella saattaa olla paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

33.

pitää alueellisten vaikutusten arvioinnin tueksi ehdotettuja menetelmiä ja välineitä (esim. ESPON ARTS tai QUICKScan) riittävinä sen arvioimiseen, minkälaisia alueellisia vaikutuksia tietyllä ehdotuksella saattaa olla paikallis- ja aluetasolla.

| 34. | ei näin ollen katso, että alueellisten vaikutusten arviointi tulisi toteuttaa vain silloin, kun säädösehdotus kohdistuu nimenomaisesti tiettyihin alueisiin tai kun ehdotuksella saattaa olla laajoja epäsymmetrisiä alueellisia vaikutuksia (outlier impact), kuten Euroopan komission työasiakirjassa ehdotetaan. Itse asiassa ainoastaan alueellisten vaikutusten etukäteisarvioinnin avulla voidaan arvioida vaikutusten todellista intensiivisyyttä. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti yleisenä sääntönä tulisi näin ollen olla, että arviointi toteutetaan aina kaikista lainsäädäntöaloitteista ja että vain perustelluissa poikkeustapauksissa vaikutustenarvioinnista luovutaan, eikä päinvastoin. |
| --- | --- |

34.

ei näin ollen katso, että alueellisten vaikutusten arviointi tulisi toteuttaa vain silloin, kun säädösehdotus kohdistuu nimenomaisesti tiettyihin alueisiin tai kun ehdotuksella saattaa olla laajoja epäsymmetrisiä alueellisia vaikutuksia (outlier impact), kuten Euroopan komission työasiakirjassa ehdotetaan. Itse asiassa ainoastaan alueellisten vaikutusten etukäteisarvioinnin avulla voidaan arvioida vaikutusten todellista intensiivisyyttä. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti yleisenä sääntönä tulisi näin ollen olla, että arviointi toteutetaan aina kaikista lainsäädäntöaloitteista ja että vain perustelluissa poikkeustapauksissa vaikutustenarvioinnista luovutaan, eikä päinvastoin.

| 35. | näkee edelleen huomattavia puutteita Euroopan tasolla paikallistason (NUTS III) ja aluetason (NUTS II) osalta käytettävissä olevien tietojen osalta, mikä estää hyödyntämästä käytettävissä olevia menetelmiä tehokkaasti ja kohdennetusti. |
| --- | --- |

35.

näkee edelleen huomattavia puutteita Euroopan tasolla paikallistason (NUTS III) ja aluetason (NUTS II) osalta käytettävissä olevien tietojen osalta, mikä estää hyödyntämästä käytettävissä olevia menetelmiä tehokkaasti ja kohdennetusti.

| 36. | odottaa, että erityisesti aiheesta "BKT ja muut indikaattorit" käytävää keskustelua silmällä pitäen kannustetaan muiden indikaattorien käyttämiseen, jotta saadaan kattava kuva yhteiskunnan hyvinvoinnista ja alueellisista vaikutuksista. On aiheellista muistuttaa, että Eurostatin kautta on jo saatavilla indikaattoreita, joiden avulla voidaan mitata sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä näkökohtia. |
| --- | --- |

36.

odottaa, että erityisesti aiheesta "BKT ja muut indikaattorit" käytävää keskustelua silmällä pitäen kannustetaan muiden indikaattorien käyttämiseen, jotta saadaan kattava kuva yhteiskunnan hyvinvoinnista ja alueellisista vaikutuksista. On aiheellista muistuttaa, että Eurostatin kautta on jo saatavilla indikaattoreita, joiden avulla voidaan mitata sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä näkökohtia.

| 37. | ehdottaa, että paikallis- ja alueyhteisöjen edustajille tarjotaan mahdollisuus osallistua QUICKScan-menettelyn suunniteltuihin työryhmäkokoontumisiin. |
| --- | --- |

37.

ehdottaa, että paikallis- ja alueyhteisöjen edustajille tarjotaan mahdollisuus osallistua QUICKScan-menettelyn suunniteltuihin työryhmäkokoontumisiin.

| 38. | tähdentää ESPON-ohjelman erityisroolia syvennettäessä EU:n laajuista tutkimusta aluekehityksen ja kokemustenvaihdon edistämisen alalla Euroopan unionissa ja on tyytyväinen alueellisten vaikutusten arviointia koskevan, komission työasiakirjaan perustuvan oppaan julkaisemiseen. |
| --- | --- |

38.

tähdentää ESPON-ohjelman erityisroolia syvennettäessä EU:n laajuista tutkimusta aluekehityksen ja kokemustenvaihdon edistämisen alalla Euroopan unionissa ja on tyytyväinen alueellisten vaikutusten arviointia koskevan, komission työasiakirjaan perustuvan oppaan julkaisemiseen.

| 39. | pitää välttämättömänä, että alueellisten vaikutusten arvioinnin menetelmien kehittämisen ohella toteutetaan myös alalla toimivien koulutusta koskevia toimia. |
| --- | --- |

39.

pitää välttämättömänä, että alueellisten vaikutusten arvioinnin menetelmien kehittämisen ohella toteutetaan myös alalla toimivien koulutusta koskevia toimia.

| 40. | ehdottaa, että noin vuoden kuluttua tutkitaan, ovatko alueellisten vaikutusten arvioinnissa hyödynnetyt menettelyt ja välineet osoittautuneet hyviksi ja tarvitaanko mukauttamista tai täydennystä. |
| --- | --- |

40.

ehdottaa, että noin vuoden kuluttua tutkitaan, ovatko alueellisten vaikutusten arvioinnissa hyödynnetyt menettelyt ja välineet osoittautuneet hyviksi ja tarvitaanko mukauttamista tai täydennystä.

G   
  Alueellisten vaikutusten arvioinnin tuleva toteuttaminen unionitasolla

| 41. | viittaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2010 antamiin suosituksiin, jotka koskevat alueiden komitean aktiivista osallistumista vaikutustenarviointiin unionitasolla ja tarvetta huolehtia myös Eurostatin ja Yhteisen tutkimuskeskuksen osallistumisen lisäämisestä tähän prosessiin. |
| --- | --- |

41.

viittaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2010 antamiin suosituksiin, jotka koskevat alueiden komitean aktiivista osallistumista vaikutustenarviointiin unionitasolla ja tarvetta huolehtia myös Eurostatin ja Yhteisen tutkimuskeskuksen osallistumisen lisäämisestä tähän prosessiin.

| 42. | katsoo, että tähän voidaan päästä vain kattavan, komission sisäisen alueellisten vaikutusten arvioinnin koordinoinnin avulla, jotta voidaan yhtäältä ottaa paremmin huomioon alueelliset kysymykset yleisessä vaikutusten arvioinnissa ja toisaalta luoda edellytykset pitkäjänteiselle yhteistyölle muiden toimielinten kanssa. |
| --- | --- |

42.

katsoo, että tähän voidaan päästä vain kattavan, komission sisäisen alueellisten vaikutusten arvioinnin koordinoinnin avulla, jotta voidaan yhtäältä ottaa paremmin huomioon alueelliset kysymykset yleisessä vaikutusten arvioinnissa ja toisaalta luoda edellytykset pitkäjänteiselle yhteistyölle muiden toimielinten kanssa.

| 43. | katsoo sen vuoksi, että ei-sitova suositus alueelliseen vaikutusten arvioinnin tekemiseksi – kuten komission työasiakirjassa ehdotetaan – ei missään nimessä täytä alueellisen yhteenkuuluvuuden ja alueelliseen vaikutusten arvioinnin tarpeita. |
| --- | --- |

43.

katsoo sen vuoksi, että ei-sitova suositus alueelliseen vaikutusten arvioinnin tekemiseksi – kuten komission työasiakirjassa ehdotetaan – ei missään nimessä täytä alueellisen yhteenkuuluvuuden ja alueelliseen vaikutusten arvioinnin tarpeita.

| 44. | pitää tämän vuoksi tarpeellisena harjoittaa aluepolitiikasta vastaavan komission pääosaston, Yhteisen tutkimuskeskuksen, ESPON-ohjelman ja alueiden komitean tiivistä yhteistyötä, jotta voidaan löytää käytännön ratkaisuja alueelliseen vaikutusten arviointiin. |
| --- | --- |

44.

pitää tämän vuoksi tarpeellisena harjoittaa aluepolitiikasta vastaavan komission pääosaston, Yhteisen tutkimuskeskuksen, ESPON-ohjelman ja alueiden komitean tiivistä yhteistyötä, jotta voidaan löytää käytännön ratkaisuja alueelliseen vaikutusten arviointiin.

| 45. | pitää tarpeellisena myös, että alueellisten vaikutusten arviointiin liittyvät toimet nivotaan tiiviisti komission vuoden 2012 lopussa asiakirjassa "EU:n sääntelyn tila" (3) ehdottamiin toimiin, ja viittaa tähän liittyen alueiden komitea aiheesta antamaan erilliseen lausuntoon. |
| --- | --- |

45.

pitää tarpeellisena myös, että alueellisten vaikutusten arviointiin liittyvät toimet nivotaan tiiviisti komission vuoden 2012 lopussa asiakirjassa "EU:n sääntelyn tila" (3) ehdottamiin toimiin, ja viittaa tähän liittyen alueiden komitea aiheesta antamaan erilliseen lausuntoon.

| 46. | toteaa, että alueellisten vaikutusten arvioinnilla on tärkeä rooli myös jäsenvaltiotasolla, jotta voidaan havaita alueelliset vaikutukset ajoissa ja ryhtyä tarvittaviin toimiin. |
| --- | --- |

46.

toteaa, että alueellisten vaikutusten arvioinnilla on tärkeä rooli myös jäsenvaltiotasolla, jotta voidaan havaita alueelliset vaikutukset ajoissa ja ryhtyä tarvittaviin toimiin.

| 47. | on sen vuoksi tyytyväinen, että jäsenvaltiot ovat alueellisen toimintasuunnitelman puitteissa sitoutuneet itse toteuttamaan useammin alueellisten vaikutusten arvioinnin ja analysoimaan paikallis- ja alueyhteisöihin kohdistuvat vaikutukset. Komitea pitää myös tarkoituksenmukaisena, että jäsenvaltiot vaihtavat säännöllisesti keskenään ja Euroopan unionin toimielinten erikoistuneiden yksikköjen kanssa vaikutusten arvioinnista saatuja kokemuksia menetelmien johdonmukaisuuden ja tutkimusten vertailtavuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

47.

on sen vuoksi tyytyväinen, että jäsenvaltiot ovat alueellisen toimintasuunnitelman puitteissa sitoutuneet itse toteuttamaan useammin alueellisten vaikutusten arvioinnin ja analysoimaan paikallis- ja alueyhteisöihin kohdistuvat vaikutukset. Komitea pitää myös tarkoituksenmukaisena, että jäsenvaltiot vaihtavat säännöllisesti keskenään ja Euroopan unionin toimielinten erikoistuneiden yksikköjen kanssa vaikutusten arvioinnista saatuja kokemuksia menetelmien johdonmukaisuuden ja tutkimusten vertailtavuuden varmistamiseksi.

| 48. | kehottaa komissiota hyödyntämään yhteistyötä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, jotta kuulemismenettelyt kanavoidaan sidosryhmille ja asianomaisille toimijoille, sekä hyödyntämään niiden kokemusta, jotta oikeanlaiset kysymykset esitetään oikealla hetkellä, ja niiden kykyä kääntyä sidosryhmien puoleen mahdollisuuksien mukaan näiden äidinkielellä. |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota hyödyntämään yhteistyötä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, jotta kuulemismenettelyt kanavoidaan sidosryhmille ja asianomaisille toimijoille, sekä hyödyntämään niiden kokemusta, jotta oikeanlaiset kysymykset esitetään oikealla hetkellä, ja niiden kykyä kääntyä sidosryhmien puoleen mahdollisuuksien mukaan näiden äidinkielellä.

H   
  Ehdotuksia alueellisten vaikutusten arvioinnin hyödyntämisestä Euroopan unionissa

| 49. | toistaa jo alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevää vihreää kirja koskevassa lausunnossaan esittämänsä kehotuksen laatia valkoinen kirja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta, jotta alueellisen yhteenkuuluvuuden käsitettä ja siihen liittyviä tavoitteita voidaan tarkentaa EU-tasolla. Hiljattain esitetty alueellisten vaikutusten arviointia koskeva työasiakirja ei voi korvata sitä. |
| --- | --- |

49.

toistaa jo alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevää vihreää kirja koskevassa lausunnossaan esittämänsä kehotuksen laatia valkoinen kirja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta, jotta alueellisen yhteenkuuluvuuden käsitettä ja siihen liittyviä tavoitteita voidaan tarkentaa EU-tasolla. Hiljattain esitetty alueellisten vaikutusten arviointia koskeva työasiakirja ei voi korvata sitä.

| 50. | kannattaa sitä, että vaikutusten arviointia ei tehdä vain komission lainsäädäntöehdotusten osalta vaan kaikkien poliittisten aloitteiden – myös tiedonantojen, vihreiden kirjojen ja valkoisten kirjojen – osalta ehdotetun toimen alueellisten vaikutusten selvittämiseksi. |
| --- | --- |

50.

kannattaa sitä, että vaikutusten arviointia ei tehdä vain komission lainsäädäntöehdotusten osalta vaan kaikkien poliittisten aloitteiden – myös tiedonantojen, vihreiden kirjojen ja valkoisten kirjojen – osalta ehdotetun toimen alueellisten vaikutusten selvittämiseksi.

| 51. | kehottaa tulevia puheenjohtajavaltioita kiinnittämään erityishuomiota koheesiopolitiikan alueellisiin näkökohtiin, sijaintilähtöisen lähestymistavan rooliin ja alueellisten vaikutusten arvioinnin toteuttamiseen. |
| --- | --- |

51.

kehottaa tulevia puheenjohtajavaltioita kiinnittämään erityishuomiota koheesiopolitiikan alueellisiin näkökohtiin, sijaintilähtöisen lähestymistavan rooliin ja alueellisten vaikutusten arvioinnin toteuttamiseen.

| 52. | ehdottaa, että alueellisten vaikutusten arviointia käsitellään säännöllisesti alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvien yhteyspisteiden verkoston (Network of Territorial Cohesion Contact Points) puitteissa. |
| --- | --- |

52.

ehdottaa, että alueellisten vaikutusten arviointia käsitellään säännöllisesti alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvien yhteyspisteiden verkoston (Network of Territorial Cohesion Contact Points) puitteissa.

| 53. | ehdottaa lisäksi, että Open Days -tapahtumaa hyödynnetään myös alueellisten vaikutusten arviointien nivomiseen entistä voimakkaammin jäsenvaltio- ja unionitasolle. |
| --- | --- |

53.

ehdottaa lisäksi, että Open Days -tapahtumaa hyödynnetään myös alueellisten vaikutusten arviointien nivomiseen entistä voimakkaammin jäsenvaltio- ja unionitasolle.

| 54. | ehdottaa, että Euroopan komissio antaa alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston tehtäväksi toimia alueellisten vaikutusten arvioinnin keskeisenä koordinaatio- ja yhteyspisteenä komissiossa sekä edustaa tätä kysymystä myös vaikutustenarviointilautakunnassa. Tämän keskuselimen tehtäviin tulisi kuulua myös selvittää, tarvitaanko alueellisten vaikutusten arviointi komission työohjelman ja vaikutustenarviointia koskevan ohjelman osalta, sekä tarvittaessa käynnistää alueellisten vaikutusten arviointi (yhteistyössä kulloinkin toimivaltaisen komission pääosaston kanssa). |
| --- | --- |

54.

ehdottaa, että Euroopan komissio antaa alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston tehtäväksi toimia alueellisten vaikutusten arvioinnin keskeisenä koordinaatio- ja yhteyspisteenä komissiossa sekä edustaa tätä kysymystä myös vaikutustenarviointilautakunnassa. Tämän keskuselimen tehtäviin tulisi kuulua myös selvittää, tarvitaanko alueellisten vaikutusten arviointi komission työohjelman ja vaikutustenarviointia koskevan ohjelman osalta, sekä tarvittaessa käynnistää alueellisten vaikutusten arviointi (yhteistyössä kulloinkin toimivaltaisen komission pääosaston kanssa).

| 55. | ehdottaa Euroopan komissiolle tiivistä yhteistyötä alueellisten vaikutusten arviointien valinnassa ja toteuttamisessa, kuten näiden kahden toimielimen yhteistyöpöytäkirjassa jo määrätään; komission yksiköt voivat pyytää alueiden komitealta tukea vaikutustenarvioinnin toteuttamisessa. |
| --- | --- |

55.

ehdottaa Euroopan komissiolle tiivistä yhteistyötä alueellisten vaikutusten arviointien valinnassa ja toteuttamisessa, kuten näiden kahden toimielimen yhteistyöpöytäkirjassa jo määrätään; komission yksiköt voivat pyytää alueiden komitealta tukea vaikutustenarvioinnin toteuttamisessa.

| 56. | ehdottaa, että Euroopan komissio sopii tiiviistä yhteistyöstä alueellisten vaikutusten arviointiin merkittävällä tavalla osallistuvien kumppanien (Eurostat, Yhteinen tutkimuskeskus, ESPON-ohjelma ja alueiden komitea) välillä. Yhteistyössä voidaan sopia myös tulevasta tehtävä- ja työnjaosta arvioinnin toteuttamisessa. |
| --- | --- |

56.

ehdottaa, että Euroopan komissio sopii tiiviistä yhteistyöstä alueellisten vaikutusten arviointiin merkittävällä tavalla osallistuvien kumppanien (Eurostat, Yhteinen tutkimuskeskus, ESPON-ohjelma ja alueiden komitea) välillä. Yhteistyössä voidaan sopia myös tulevasta tehtävä- ja työnjaosta arvioinnin toteuttamisessa.

| 57. | kehottaa tässä yhteydessä Euroopan komissiota ilmoittamaan viimeistään seuraavassa taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevassa kertomuksessa vuoden 2014 alussa, miten alueellisten vaikutusten arvioinnin järjestelmällisen hyödyntämisen avulla voidaan vahvistaa EU:n alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen tähtäävien politiikkojen koordinointia ja EU:n politiikkojen alueellisen ulottuvuuden huomioon ottamista. |
| --- | --- |

57.

kehottaa tässä yhteydessä Euroopan komissiota ilmoittamaan viimeistään seuraavassa taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevassa kertomuksessa vuoden 2014 alussa, miten alueellisten vaikutusten arvioinnin järjestelmällisen hyödyntämisen avulla voidaan vahvistaa EU:n alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen tähtäävien politiikkojen koordinointia ja EU:n politiikkojen alueellisen ulottuvuuden huomioon ottamista.

| 58. | kehottaa kutsumaan asiantuntijoita ja paikallis- ja alueyhteisöjen edustajia järjestelmällisesti osallistumaan alueellisten vaikutusten arvioinnin suunnitteluun ja toteuttamiseen. |
| --- | --- |

58.

kehottaa kutsumaan asiantuntijoita ja paikallis- ja alueyhteisöjen edustajia järjestelmällisesti osallistumaan alueellisten vaikutusten arvioinnin suunnitteluun ja toteuttamiseen.

| 59. | kehottaa tarjoamaan koulutusta alueellisten vaikutusten arvioinnin käsitteestä ja toteuttamisesta ja pyytää Euroopan komissiota myöntämään tähän tarvittavat varat. |
| --- | --- |

59.

kehottaa tarjoamaan koulutusta alueellisten vaikutusten arvioinnin käsitteestä ja toteuttamisesta ja pyytää Euroopan komissiota myöntämään tähän tarvittavat varat.

| 60. | kehottaa jatkamaan ESPON-ohjelmaa ja keskittymään nykyistä enemmän keskeisiin tutkimusaloihin, joihin epäilemättä kuuluu myös alueellisten vaikutusten arvioinnin mallin edelleenkehittäminen, jotta se saisi lisää tunnettuutta EU:n toimielimissä ja jotta sen tulokset otettaisiin asianmukaisesti huomioon nykyisissä ja kehkeytyvissä toimintalinjoissa. |
| --- | --- |

60.

kehottaa jatkamaan ESPON-ohjelmaa ja keskittymään nykyistä enemmän keskeisiin tutkimusaloihin, joihin epäilemättä kuuluu myös alueellisten vaikutusten arvioinnin mallin edelleenkehittäminen, jotta se saisi lisää tunnettuutta EU:n toimielimissä ja jotta sen tulokset otettaisiin asianmukaisesti huomioon nykyisissä ja kehkeytyvissä toimintalinjoissa.

| 61. | kehottaa komissiota kertomaan vaikutustenarviointia koskevan kertomuksensa erillisessä luvussa alueellisten vaikutusten arvioinnin toteuttamisesta ja tuloksista. |
| --- | --- |

61.

kehottaa komissiota kertomaan vaikutustenarviointia koskevan kertomuksensa erillisessä luvussa alueellisten vaikutusten arvioinnin toteuttamisesta ja tuloksista.

| 62. | kehottaa laajentamaan alueellisten vaikutusten arviointia myös Eurooppa 2020 -strategiaan ja EU-ohjausjaksoa koskeviin ehdotuksiin ja vahvistaa kehotuksensa sisällyttää EU-ohjausjakson alueellista ulottuvuutta koskeva erillinen luku vuotuiseen kasvuselvitykseen. |
| --- | --- |

62.

kehottaa laajentamaan alueellisten vaikutusten arviointia myös Eurooppa 2020 -strategiaan ja EU-ohjausjaksoa koskeviin ehdotuksiin ja vahvistaa kehotuksensa sisällyttää EU-ohjausjakson alueellista ulottuvuutta koskeva erillinen luku vuotuiseen kasvuselvitykseen.

| 63. | kehottaa alueellisten vaikutusten arvioinnissa havaittuihin epäsymmetrisiin vaikutuksiin puuttumiseksi ottamaan käyttöön tarkoituksenmukaisia toimia ja menettelyjä, joilla huolehditaan asianomaisten alueellisten toimijoiden ja erityisesti paikallis- ja alueyhteisöjen osallistumisesta. |
| --- | --- |

63.

kehottaa alueellisten vaikutusten arvioinnissa havaittuihin epäsymmetrisiin vaikutuksiin puuttumiseksi ottamaan käyttöön tarkoituksenmukaisia toimia ja menettelyjä, joilla huolehditaan asianomaisten alueellisten toimijoiden ja erityisesti paikallis- ja alueyhteisöjen osallistumisesta.

I   
  Alueiden komitean tuleva rooli alueellisten vaikutusten arvioinnissa

| 64. | korostaa, että monitasoisen hallinnon ja kumppanuuden periaatteet ovat avaintekijöitä alueellisen yhteenkuuluvuuden toteutumisen ja sijaintilähtöisen lähestymistavan kannalta. Alueiden komitea työskentelee edelleen – kuten kaikki kuulemismenettelyyn osallistuneet kehottivat – näiden periaatteiden kattavan noudattamisen puolesta. |
| --- | --- |

64.

korostaa, että monitasoisen hallinnon ja kumppanuuden periaatteet ovat avaintekijöitä alueellisen yhteenkuuluvuuden toteutumisen ja sijaintilähtöisen lähestymistavan kannalta. Alueiden komitea työskentelee edelleen – kuten kaikki kuulemismenettelyyn osallistuneet kehottivat – näiden periaatteiden kattavan noudattamisen puolesta.

| 65. | vahvistaa, että sillä voi olla rooli Euroopan komission tukemisessa vaikutusten arvioinnin osalta, ja ehdottaa, että Euroopan komission ja alueiden komitean yhteistyöpöytäkirjassa mainittuja, asiaa koskevia sopimuksia hyödynnettäisiin myös alueellisten vaikutusten arviointia koskevassa yhteistyössä. |
| --- | --- |

65.

vahvistaa, että sillä voi olla rooli Euroopan komission tukemisessa vaikutusten arvioinnin osalta, ja ehdottaa, että Euroopan komission ja alueiden komitean yhteistyöpöytäkirjassa mainittuja, asiaa koskevia sopimuksia hyödynnettäisiin myös alueellisten vaikutusten arviointia koskevassa yhteistyössä.

| 66. | ehdottaa näin ollen, että erityisesti alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston, Eurostatin ja Yhteisen tutkimuskeskuksen sekä ESPON-ohjelman kanssa tehdään jatkuvaa yhteistyötä tällä alalla. |
| --- | --- |

66.

ehdottaa näin ollen, että erityisesti alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston, Eurostatin ja Yhteisen tutkimuskeskuksen sekä ESPON-ohjelman kanssa tehdään jatkuvaa yhteistyötä tällä alalla.

| 67. | on kiinnostunut myös tiiviistä yhteistyöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa alueellisten vaikutusten arvioinnin periaatteen vahvistamiseksi lainsäädäntämenettelyssä. Komitea kehottaa erityisesti Euroopan parlamenttia antamaan vaikutustenarvioinnista vastaavan osastonsa tehtäväksi panostaa vaikutusten ennakoivaan analysointiin lainsäädäntää edeltävässä vaiheessa. Komitea panee merkille, että myös Euroopan parlamentin tai neuvoston säädösehdotuksiin tekemät muutokset voivat vaikuttaa merkittävästi paikallisyhteisöihin ja alueisiin, ja näin ollen niiden alueelliset vaikutukset olisi arvioitava. Tämä mahdollistaisi vaikutustenarviointien entistä kattavamman ja paremman hyödyntämisen päätöksentekoprosesseissa. |
| --- | --- |

67.

on kiinnostunut myös tiiviistä yhteistyöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa alueellisten vaikutusten arvioinnin periaatteen vahvistamiseksi lainsäädäntämenettelyssä. Komitea kehottaa erityisesti Euroopan parlamenttia antamaan vaikutustenarvioinnista vastaavan osastonsa tehtäväksi panostaa vaikutusten ennakoivaan analysointiin lainsäädäntää edeltävässä vaiheessa. Komitea panee merkille, että myös Euroopan parlamentin tai neuvoston säädösehdotuksiin tekemät muutokset voivat vaikuttaa merkittävästi paikallisyhteisöihin ja alueisiin, ja näin ollen niiden alueelliset vaikutukset olisi arvioitava. Tämä mahdollistaisi vaikutustenarviointien entistä kattavamman ja paremman hyödyntämisen päätöksentekoprosesseissa.

| 68. | on niin ikään valmis tekemään tiivistä yhteistyötä muiden kumppanitahojen kanssa, kuten alue- ja paikallisviranomaisten eurooppalaisten järjestöjen ja tutkimuslaitosten ja ammattijärjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

68.

on niin ikään valmis tekemään tiivistä yhteistyötä muiden kumppanitahojen kanssa, kuten alue- ja paikallisviranomaisten eurooppalaisten järjestöjen ja tutkimuslaitosten ja ammattijärjestöjen kanssa.

| 69. | kehottaa Euroopan komissiota ryhtymään toimiin alueellisten vaikutusten arvioinnin menetelmiä ja käyttömahdollisuuksia koskevan tietämyksen lisäämiseksi paikallis- ja alueyhteisöjen edustajien keskuudessa hyödyntämällä asianmukaisia kanavia, kuten kaupunginjohtajien ilmastosopimus- ja Erasmus-aloitteita, ja on valmis osallistumaan tällaisten toimien toteuttamiseen. |
| --- | --- |

69.

kehottaa Euroopan komissiota ryhtymään toimiin alueellisten vaikutusten arvioinnin menetelmiä ja käyttömahdollisuuksia koskevan tietämyksen lisäämiseksi paikallis- ja alueyhteisöjen edustajien keskuudessa hyödyntämällä asianmukaisia kanavia, kuten kaupunginjohtajien ilmastosopimus- ja Erasmus-aloitteita, ja on valmis osallistumaan tällaisten toimien toteuttamiseen.

| 70. | pitää tärkeänä, että Eurooppa 2020 -strategian jatkuvan, paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta tapahtuvan seurannan puitteissa strategian alueelliset vaikutukset otetaan paremmin huomioon. Komitea ehdottaa tässä yhteydessä, että kehitetään alueellisen edistyksen indikaattori, joka mahdollistaa Eurooppa 2020 -strategian paikallisten ja alueellisten vaikutusten nykyistä tarkemman analyysin alueellisten tilastojen pohjalta. Komitea kehottaa niin ikään Euroopan komissiota hyödyntämään alueellisten vaikutusten arvioinnin välinettä erityisesti Eurooppa 2020 -strategian väliarviointia silmällä pitäen. |
| --- | --- |

70.

pitää tärkeänä, että Eurooppa 2020 -strategian jatkuvan, paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta tapahtuvan seurannan puitteissa strategian alueelliset vaikutukset otetaan paremmin huomioon. Komitea ehdottaa tässä yhteydessä, että kehitetään alueellisen edistyksen indikaattori, joka mahdollistaa Eurooppa 2020 -strategian paikallisten ja alueellisten vaikutusten nykyistä tarkemman analyysin alueellisten tilastojen pohjalta. Komitea kehottaa niin ikään Euroopan komissiota hyödyntämään alueellisten vaikutusten arvioinnin välinettä erityisesti Eurooppa 2020 -strategian väliarviointia silmällä pitäen.

| 71. | aikoo kehittää oman strategian alueellisten vaikutusten arviointia varten (mahdollisesti osana vaikutustenarvioinnin yleistä strategiaa ja tilanteen mukaan strategisten ympäristöarviointien käytettävissä olevat tulokset huomioiden), jotta voidaan määrittää toimintapuitteet tässä lausunnossa ehdotettujen toimien tulevalle toteuttamiselle. |
| --- | --- |

71.

aikoo kehittää oman strategian alueellisten vaikutusten arviointia varten (mahdollisesti osana vaikutustenarvioinnin yleistä strategiaa ja tilanteen mukaan strategisten ympäristöarviointien käytettävissä olevat tulokset huomioiden), jotta voidaan määrittää toimintapuitteet tässä lausunnossa ehdotettujen toimien tulevalle toteuttamiselle.

Bryssel 3 päivänä heinäkuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  http://portal.cor.europa.eu/subsidiarity/news/Pages/Assessment-of-Territorial-Impacts.aspx

1

(2)  "Euroopan unionin alueellinen agenda 2020: Tavoitteena entistä osallistavampi, älykkäämpi ja kestävämpi moninaisten alueiden Eurooppa", kohta 49. Asiakirja hyväksyttiin aluesuunnittelusta ja -kehityksestä vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Gödöllőssä Unkarissa 19. toukokuuta 2011.

2

(3)  http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/documents/1_FI_ACT_part1_v2.pdf

3

---

| 27.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/19

---

Alueiden komitea lausunto aiheesta ”Kyberturvallisuusstrategia”

2013/C 280/05

ALUEIDEN KOMITEA

| — | suhtautuu myönteisesti komission kyberturvallisuusstrategiaan ja verkko- ja tietoturvadirektiiviin sekä kannattaa strategian tavoitetta varmistaa avoin, turvallinen ja vakaa verkkoympäristö ja tehdä EU:n verkkoympäristöstä maailman turvallisin. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti komission kyberturvallisuusstrategiaan ja verkko- ja tietoturvadirektiiviin sekä kannattaa strategian tavoitetta varmistaa avoin, turvallinen ja vakaa verkkoympäristö ja tehdä EU:n verkkoympäristöstä maailman turvallisin.

| — | katsoo, että paketti, jossa yhdistetään tällä alalla jo tehtävä työ ja tulevaa toimintaa koskevat ehdotukset, on erittäin tarpeellinen ja auttaa muodostamaan Euroopan laajuisen koordinoidun, strategisen vision. Paketin tervetulleita vaikutuksia ovat koordinoinnin varmistaminen, kannustaminen yhteistyöhön, selkeän ja määrätietoisen toiminnan aikaan saaminen, yhteisen kyberturvallisuustason saavuttaminen, tietotekniikkajärjestelmien ja -verkkojen vakauden parantaminen suojaamalla niitä uusilta ja esiin nousevilta kyberuhilta sekä EU:n hajanaisuuden vähentäminen. |
| --- | --- |

—

katsoo, että paketti, jossa yhdistetään tällä alalla jo tehtävä työ ja tulevaa toimintaa koskevat ehdotukset, on erittäin tarpeellinen ja auttaa muodostamaan Euroopan laajuisen koordinoidun, strategisen vision. Paketin tervetulleita vaikutuksia ovat koordinoinnin varmistaminen, kannustaminen yhteistyöhön, selkeän ja määrätietoisen toiminnan aikaan saaminen, yhteisen kyberturvallisuustason saavuttaminen, tietotekniikkajärjestelmien ja -verkkojen vakauden parantaminen suojaamalla niitä uusilta ja esiin nousevilta kyberuhilta sekä EU:n hajanaisuuden vähentäminen.

| — | pyytää komissiota julkaisemaan toimintasuunnitelman, jossa selitetään, miten paketin kunnianhimoiset tavoitteet toteutetaan käytännössä. Toimintasuunnitelmassa on myös annettava ohjeita strategian vaikutusten arviointia varten, jotta voidaan selvittää, onko yhteistyötä ryhdytty tekemään ja saavutetaanko tuloksia. |
| --- | --- |

—

pyytää komissiota julkaisemaan toimintasuunnitelman, jossa selitetään, miten paketin kunnianhimoiset tavoitteet toteutetaan käytännössä. Toimintasuunnitelmassa on myös annettava ohjeita strategian vaikutusten arviointia varten, jotta voidaan selvittää, onko yhteistyötä ryhdytty tekemään ja saavutetaanko tuloksia.

| — | korostaa, että uuden paketin tulisi auttaa tehostamaan tietoverkkopoikkeamien ennaltaehkäisyä, havaitsemista ja niihin reagointia sekä parantaa tietojenvaihtoa ja koordinointia jäsenvaltioiden ja komission välillä, kun on kyse merkittävistä tietoverkkohäiriöistä. Tämä edellyttää aitoa kumppanuustyöskentelyä, johon osallistuvat jäsenvaltiot, EU:n toimielimet, paikallis- ja alueviranomaiset, yksityinen sektori ja kansalaisyhteiskunta. |
| --- | --- |

—

korostaa, että uuden paketin tulisi auttaa tehostamaan tietoverkkopoikkeamien ennaltaehkäisyä, havaitsemista ja niihin reagointia sekä parantaa tietojenvaihtoa ja koordinointia jäsenvaltioiden ja komission välillä, kun on kyse merkittävistä tietoverkkohäiriöistä. Tämä edellyttää aitoa kumppanuustyöskentelyä, johon osallistuvat jäsenvaltiot, EU:n toimielimet, paikallis- ja alueviranomaiset, yksityinen sektori ja kansalaisyhteiskunta.

| Esittelijä | Robert BRIGHT (UK, PSE), Newportin kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat | Yhteinen tiedonanto – Euroopan unionin kyberturvallisuusstrategia
  (JOIN(2013) 1 final)
  Ehdotus – Direktiivi toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietoturvan varmistamiseksi koko unionissa
  (COM(2013) 48 final) |

Esittelijä

Robert BRIGHT (UK, PSE), Newportin kaupunginvaltuuston jäsen

Viiteasiakirjat

Yhteinen tiedonanto – Euroopan unionin kyberturvallisuusstrategia

(JOIN(2013) 1 final)

Ehdotus – Direktiivi toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietoturvan varmistamiseksi koko unionissa

(COM(2013) 48 final)

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission kyberturvallisuusstrategiaan ja verkko- ja tietoturvadirektiiviin sekä kannattaa strategian tavoitetta varmistaa avoin, turvallinen ja vakaa verkkoympäristö ja tehdä EU:n verkkoympäristöstä maailman turvallisin. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission kyberturvallisuusstrategiaan ja verkko- ja tietoturvadirektiiviin sekä kannattaa strategian tavoitetta varmistaa avoin, turvallinen ja vakaa verkkoympäristö ja tehdä EU:n verkkoympäristöstä maailman turvallisin.

| 2. | toivoo uuden kyberturvallisuuspaketin (johon strategia ja direktiivi sisältyvät) nostavan vaatimustasoa ja edistävän tuntuvasti kyberturvallisuusstandardien kehittämistä koko EU:ssa. Tämä auttaisi vähentämään oikeudellista epävarmuutta, parantamaan luottamusta verkkopalveluihin, karsimaan tarpeettomia kustannuksia ja hallinnollista rasitetta sekä tukemaan digitaalisia sisämarkkinoita ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita. |
| --- | --- |

2.

toivoo uuden kyberturvallisuuspaketin (johon strategia ja direktiivi sisältyvät) nostavan vaatimustasoa ja edistävän tuntuvasti kyberturvallisuusstandardien kehittämistä koko EU:ssa. Tämä auttaisi vähentämään oikeudellista epävarmuutta, parantamaan luottamusta verkkopalveluihin, karsimaan tarpeettomia kustannuksia ja hallinnollista rasitetta sekä tukemaan digitaalisia sisämarkkinoita ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita.

| 3. | katsoo, että paketti, jossa yhdistetään tällä alalla jo tehtävä työ ja tulevaa toimintaa koskevat ehdotukset, on erittäin tarpeellinen ja auttaa muodostamaan Euroopan laajuisen koordinoidun, strategisen vision. Paketin tervetulleita vaikutuksia ovat koordinoinnin varmistaminen, kannustaminen yhteistyöhön, selkeän ja määrätietoisen toiminnan aikaan saaminen, yhteisen kyberturvallisuustason saavuttaminen, tietotekniikkajärjestelmien ja -verkkojen vakauden parantaminen suojaamalla niitä uusilta ja esiin nousevilta kyberuhilta sekä EU:n hajanaisuuden vähentäminen. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että paketti, jossa yhdistetään tällä alalla jo tehtävä työ ja tulevaa toimintaa koskevat ehdotukset, on erittäin tarpeellinen ja auttaa muodostamaan Euroopan laajuisen koordinoidun, strategisen vision. Paketin tervetulleita vaikutuksia ovat koordinoinnin varmistaminen, kannustaminen yhteistyöhön, selkeän ja määrätietoisen toiminnan aikaan saaminen, yhteisen kyberturvallisuustason saavuttaminen, tietotekniikkajärjestelmien ja -verkkojen vakauden parantaminen suojaamalla niitä uusilta ja esiin nousevilta kyberuhilta sekä EU:n hajanaisuuden vähentäminen.

| 4. | kehottaa organisaatioita ja myös julkishallintoa tunnustamaan, että verkkorikollisuuden torjunta on jatkuva taistelu, ja nostamaan tietoverkkohäiriöiden ja -hyökkäysten muodostaman uhan ensisijaisen tärkeäksi määrittämällä heikot kohdat ja kehittämällä hyökkäysten hallinnointiin tarvittavia hallinnollisia valmiuksia. Samalla kun internetistä on tulossa yhä keskeisempi osa ihmisten elämää, myös verkkorikollisuuden uhka kasvaa ja leviää. Verkkorikollisuus kaikissa muodoissaan on nopeasti kehittyvä, yhä monitahoisempi uusi 2000-luvun uhka jäsenvaltioille, organisaatioille ja EU:n kansalaisille. Verkkorikollisuus on yhä yleisempää ja monimutkaisempaa, eikä se tunne rajoja. |
| --- | --- |

4.

kehottaa organisaatioita ja myös julkishallintoa tunnustamaan, että verkkorikollisuuden torjunta on jatkuva taistelu, ja nostamaan tietoverkkohäiriöiden ja -hyökkäysten muodostaman uhan ensisijaisen tärkeäksi määrittämällä heikot kohdat ja kehittämällä hyökkäysten hallinnointiin tarvittavia hallinnollisia valmiuksia. Samalla kun internetistä on tulossa yhä keskeisempi osa ihmisten elämää, myös verkkorikollisuuden uhka kasvaa ja leviää. Verkkorikollisuus kaikissa muodoissaan on nopeasti kehittyvä, yhä monitahoisempi uusi 2000-luvun uhka jäsenvaltioille, organisaatioille ja EU:n kansalaisille. Verkkorikollisuus on yhä yleisempää ja monimutkaisempaa, eikä se tunne rajoja.

| 5. | tunnustaa, että EU on jo ottanut tärkeitä askeleita kansalaisten suojelemiseksi paremmin verkkorikollisuudelta muun muassa ehdottamalla lainsäädäntöä tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä ja perustamalla maailmanlaajuisen kumppanuuden verkossa esiintyvän lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi. Käsillä olevan paketin avulla tulisi viedä aiempia, myös vuonna 2010 laaditussa Euroopan digitaalistrategiassa (1) määritettyjä toimia eteenpäin ja rakentaa vankkaa eurooppalaista kyberpuolustuspolitiikkaa. Komitea kehottaakin lainsäätäjiä, jotka parhaillaan keskustelevat komission ehdotuksesta tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä annettavaksi direktiiviksi (2), pyrkimään nopeasti yhteisymmärrykseen ehdotuksesta. |
| --- | --- |

5.

tunnustaa, että EU on jo ottanut tärkeitä askeleita kansalaisten suojelemiseksi paremmin verkkorikollisuudelta muun muassa ehdottamalla lainsäädäntöä tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä ja perustamalla maailmanlaajuisen kumppanuuden verkossa esiintyvän lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi. Käsillä olevan paketin avulla tulisi viedä aiempia, myös vuonna 2010 laaditussa Euroopan digitaalistrategiassa (1) määritettyjä toimia eteenpäin ja rakentaa vankkaa eurooppalaista kyberpuolustuspolitiikkaa. Komitea kehottaakin lainsäätäjiä, jotka parhaillaan keskustelevat komission ehdotuksesta tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä annettavaksi direktiiviksi (2), pyrkimään nopeasti yhteisymmärrykseen ehdotuksesta.

| 6. | kannattaa strategian kunnianhimoista tavoitetta paitsi yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden kyberturvallisuusvalmiuksia ja kytkeä toisiinsa parhaillaan tehtävä työ ja tulevaa toimintaa koskevat ehdotukset, yhteisten standardien ja tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi sekä varmistaa koordinointi ja johdonmukaisuus seuraavilla kolmella politiikka-alalla, joilla toimivalta on ollut erillistä: lainvalvonta, digitaalistrategia sekä puolustus-, turvallisuus- ja ulkopolitiikka. |
| --- | --- |

6.

kannattaa strategian kunnianhimoista tavoitetta paitsi yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden kyberturvallisuusvalmiuksia ja kytkeä toisiinsa parhaillaan tehtävä työ ja tulevaa toimintaa koskevat ehdotukset, yhteisten standardien ja tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi sekä varmistaa koordinointi ja johdonmukaisuus seuraavilla kolmella politiikka-alalla, joilla toimivalta on ollut erillistä: lainvalvonta, digitaalistrategia sekä puolustus-, turvallisuus- ja ulkopolitiikka.

| 7. | ehdottaa, että paketissa voitaisiin hyödyntää kansallisten viranomaisten keräämää tietoa ja että siinä tulisi ehdottaa verkko- ja tietoturvaa koskevia yhdenmukaistettuja standardeja. |
| --- | --- |

7.

ehdottaa, että paketissa voitaisiin hyödyntää kansallisten viranomaisten keräämää tietoa ja että siinä tulisi ehdottaa verkko- ja tietoturvaa koskevia yhdenmukaistettuja standardeja.

| 8. | on tyytyväinen paketissa valittuun lähestymistapaan, jonka mukaan kaikki sidosryhmät osallistuvat politiikan suunnitteluun. Paketissa tunnustetaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön merkitys ja tarve työskennellä aidosti kumppaneina riittävien resurssien turvin. Paketilla pyritään edistämään myös EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden valmiiksi saattamista ja sitä kautta turvallisen ja suotuisan digitaalisen verkkoympäristön luomista yrityksille, hallinnolle ja kansalaisille. |
| --- | --- |

8.

on tyytyväinen paketissa valittuun lähestymistapaan, jonka mukaan kaikki sidosryhmät osallistuvat politiikan suunnitteluun. Paketissa tunnustetaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön merkitys ja tarve työskennellä aidosti kumppaneina riittävien resurssien turvin. Paketilla pyritään edistämään myös EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden valmiiksi saattamista ja sitä kautta turvallisen ja suotuisan digitaalisen verkkoympäristön luomista yrityksille, hallinnolle ja kansalaisille.

| 9. | kannattaa direktiivissä ehdotettuja toimenpiteitä eli muun muassa suositusta, jonka mukaan jäsenvaltioiden tulee laatia kansallinen verkko- ja tietoturvastrategia ja perustaa tietotekniikan kriisiryhmiä (CERT) avustamaan Euroopan verkko- ja tietoturvavirastoa (ENISA), sekä ehdotusta luoda selkeä jäsenvaltioiden ja komission välinen yhteistyömekanismi, jonka kautta annetaan varhaisvaroituksia riskeistä ja tietoverkkopoikkeamista suojatun infrastruktuurin välityksellä. Näillä toimenpiteillä ja direktiivissä valitulla sääntelytavalla kyettäneen parantamaan merkittävästi johdonmukaisuutta, vahvistamaan yhteinen kansallinen vähimmäisvarautumistaso ja lujittamaan kyberpuolustusta kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

9.

kannattaa direktiivissä ehdotettuja toimenpiteitä eli muun muassa suositusta, jonka mukaan jäsenvaltioiden tulee laatia kansallinen verkko- ja tietoturvastrategia ja perustaa tietotekniikan kriisiryhmiä (CERT) avustamaan Euroopan verkko- ja tietoturvavirastoa (ENISA), sekä ehdotusta luoda selkeä jäsenvaltioiden ja komission välinen yhteistyömekanismi, jonka kautta annetaan varhaisvaroituksia riskeistä ja tietoverkkopoikkeamista suojatun infrastruktuurin välityksellä. Näillä toimenpiteillä ja direktiivissä valitulla sääntelytavalla kyettäneen parantamaan merkittävästi johdonmukaisuutta, vahvistamaan yhteinen kansallinen vähimmäisvarautumistaso ja lujittamaan kyberpuolustusta kaikkialla EU:ssa.

| 10. | kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa hyväksymään viipymättä ehdotuksen direktiiviksi, jolla pyritään vahvistamaan yhteinen korkea verkko- ja tietoturvan taso kaikkialla Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

10.

kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa hyväksymään viipymättä ehdotuksen direktiiviksi, jolla pyritään vahvistamaan yhteinen korkea verkko- ja tietoturvan taso kaikkialla Euroopan unionissa.

| 11. | katsoo, että pakettia voitaisiin kehittää antamalla tarkempia yksityiskohtia siitä, miten jäsenvaltiot raportoivat ja keräävät tietoa verkkorikollisuudesta sekä miten toimenpiteet on määrä toteuttaa. On otettava käyttöön yhteiset raportointijärjestelmät ja asetettava täsmällisemmät ilmoitusvaatimukset, jotta vältytään epävarmuudelta ja epäjohdonmukaisuuksilta toimivaltaisten kansallisten verkko- ja tietoturvaviranomaisten tavoissa määritellä ja arvioida "merkittävästi vaikuttavia" poikkeamia. Lisäksi on varmistettava, että toimivaltaisten kansallisten verkko- ja tietoturvaviranomaisten asettamisessa otetaan huomioon jäsenvaltioiden sisäiset toimivaltajaot, erityisesti kun on kyse liittovaltioista ja hajautetun hallinnon rakenteista. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että pakettia voitaisiin kehittää antamalla tarkempia yksityiskohtia siitä, miten jäsenvaltiot raportoivat ja keräävät tietoa verkkorikollisuudesta sekä miten toimenpiteet on määrä toteuttaa. On otettava käyttöön yhteiset raportointijärjestelmät ja asetettava täsmällisemmät ilmoitusvaatimukset, jotta vältytään epävarmuudelta ja epäjohdonmukaisuuksilta toimivaltaisten kansallisten verkko- ja tietoturvaviranomaisten tavoissa määritellä ja arvioida "merkittävästi vaikuttavia" poikkeamia. Lisäksi on varmistettava, että toimivaltaisten kansallisten verkko- ja tietoturvaviranomaisten asettamisessa otetaan huomioon jäsenvaltioiden sisäiset toimivaltajaot, erityisesti kun on kyse liittovaltioista ja hajautetun hallinnon rakenteista.

| 12. | suhtautuu siksi epäilevästi joihinkin paketin sääntelyllisiin ja oikeudellisiin näkökohtiin ja erityisesti siihen, ettei ole määritelty selvästi perusteita, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä voidakseen osallistua suojattuun tiedonjakojärjestelmään, ettei varhaisvaroitukseen johtavia tapahtumia ole täsmennetty tarkemmin ja ettei ole määritelty olosuhteita, joissa markkinatoimijoiden ja viranomaisten on ilmoitettava poikkeamista. Näitä asioita koskevien selkeiden sääntöjen puuttuminen heikentää oikeusvarmuutta. |
| --- | --- |

12.

suhtautuu siksi epäilevästi joihinkin paketin sääntelyllisiin ja oikeudellisiin näkökohtiin ja erityisesti siihen, ettei ole määritelty selvästi perusteita, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä voidakseen osallistua suojattuun tiedonjakojärjestelmään, ettei varhaisvaroitukseen johtavia tapahtumia ole täsmennetty tarkemmin ja ettei ole määritelty olosuhteita, joissa markkinatoimijoiden ja viranomaisten on ilmoitettava poikkeamista. Näitä asioita koskevien selkeiden sääntöjen puuttuminen heikentää oikeusvarmuutta.

| 13. | pelkää, että direktiivistä aiheutuu tarpeetonta sääntelyrasitetta yrityksille ja julkisille elimille. Sääntelyn päällekkäisyyttä on vältettävä kaikin keinoin, ja on varmistettava, että lisäsääntelyssä noudatetaan suhteellisuusperiaatetta. Tämä on erityisen tärkeää niille organisaatioille, joita saattaa jo koskea olennaisesti samansisältöinen ilmoitusvelvollisuus kuin mitä käsillä olevassa tekstissä kaavaillaan. |
| --- | --- |

13.

pelkää, että direktiivistä aiheutuu tarpeetonta sääntelyrasitetta yrityksille ja julkisille elimille. Sääntelyn päällekkäisyyttä on vältettävä kaikin keinoin, ja on varmistettava, että lisäsääntelyssä noudatetaan suhteellisuusperiaatetta. Tämä on erityisen tärkeää niille organisaatioille, joita saattaa jo koskea olennaisesti samansisältöinen ilmoitusvelvollisuus kuin mitä käsillä olevassa tekstissä kaavaillaan.

| 14. | pyytää komissiota julkaisemaan toimintasuunnitelman, jossa selitetään, miten paketin kunnianhimoiset tavoitteet toteutetaan käytännössä. Toimintasuunnitelmassa on myös annettava ohjeita strategian vaikutusten arviointia varten, jotta voidaan selvittää, onko yhteistyötä ryhdytty tekemään ja saavutetaanko tuloksia. |
| --- | --- |

14.

pyytää komissiota julkaisemaan toimintasuunnitelman, jossa selitetään, miten paketin kunnianhimoiset tavoitteet toteutetaan käytännössä. Toimintasuunnitelmassa on myös annettava ohjeita strategian vaikutusten arviointia varten, jotta voidaan selvittää, onko yhteistyötä ryhdytty tekemään ja saavutetaanko tuloksia.

| 15. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita laatimaan kansallisen kyberturvallisuusstrategian (vain kymmenen jäsenvaltiota oli laatinut strategian vuoteen 2012 mennessä), joka täydentää uutta EU:n strategiaa. Kansallisten strategioiden ja EU:n strategian välinen täydentävyys on tärkeää johdonmukaisuuden varmistamiseksi. On myös tärkeää, että EU:n toimet täydentävät jäsenvaltioissa jo olemassa olevia rakenteita ja jäsenvaltioiden parhaita käytänteitä. |
| --- | --- |

15.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita laatimaan kansallisen kyberturvallisuusstrategian (vain kymmenen jäsenvaltiota oli laatinut strategian vuoteen 2012 mennessä), joka täydentää uutta EU:n strategiaa. Kansallisten strategioiden ja EU:n strategian välinen täydentävyys on tärkeää johdonmukaisuuden varmistamiseksi. On myös tärkeää, että EU:n toimet täydentävät jäsenvaltioissa jo olemassa olevia rakenteita ja jäsenvaltioiden parhaita käytänteitä.

| 16. | suhtautuu myönteisesti komission tuleviin toimiin, joilla kehitetään EU:n kyberturvallisuusvalmiuksia ja joihin kuuluvat muun muassa bottiverkkojen ja haittaohjelmistojen torjuntaa käsittelevä pilottihanke, sitoutuminen tiivistämään kansallisten CERT-ryhmien, ENISAn ja uuden Euroopan verkkorikostorjuntakeskuksen välistä yhteistyötä, verkkorikollisuuden torjunnan kansallisten osaamiskeskittymien verkoston luominen sekä sellaisen verkko- ja tietoturvaratkaisuja käsittelevän julkisen ja yksityisen sektorin foorumin perustaminen, jossa kehitetään kannustimia tietoturvallisten tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen käyttöönottoon. Strategian tavoite koota kaikki asiaankuuluvat tahot arvioimaan edistymistä 12 kuukauden kuluttua on myös tervetullut. |
| --- | --- |

16.

suhtautuu myönteisesti komission tuleviin toimiin, joilla kehitetään EU:n kyberturvallisuusvalmiuksia ja joihin kuuluvat muun muassa bottiverkkojen ja haittaohjelmistojen torjuntaa käsittelevä pilottihanke, sitoutuminen tiivistämään kansallisten CERT-ryhmien, ENISAn ja uuden Euroopan verkkorikostorjuntakeskuksen välistä yhteistyötä, verkkorikollisuuden torjunnan kansallisten osaamiskeskittymien verkoston luominen sekä sellaisen verkko- ja tietoturvaratkaisuja käsittelevän julkisen ja yksityisen sektorin foorumin perustaminen, jossa kehitetään kannustimia tietoturvallisten tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen käyttöönottoon. Strategian tavoite koota kaikki asiaankuuluvat tahot arvioimaan edistymistä 12 kuukauden kuluttua on myös tervetullut.

| 17. | korostaa, että menestyksekäs kyberturvallisuusstrategia perustuu läheiseen yhteistyöhön toimivaltaisten verkko- ja tietoturvaviranomaisten sekä lainvalvontaviranomaisten välillä. Onkin keskeisen tärkeää, että lainvalvontaviranomaisille raportoidaan järjestelmällisesti poikkeamista, joihin epäillään liittyvän vakavaa rikollisuutta. |
| --- | --- |

17.

korostaa, että menestyksekäs kyberturvallisuusstrategia perustuu läheiseen yhteistyöhön toimivaltaisten verkko- ja tietoturvaviranomaisten sekä lainvalvontaviranomaisten välillä. Onkin keskeisen tärkeää, että lainvalvontaviranomaisille raportoidaan järjestelmällisesti poikkeamista, joihin epäillään liittyvän vakavaa rikollisuutta.

Paikallis- ja aluetason osallistuminen

| 18. | katsoo, että paketissa asetetut painopisteet ovat tasapainoisia ja tarkoituksenmukaisia. Painopisteet, joita ovat muun muassa perusoikeuksien, henkilötietojen ja yksityisyyden suojaaminen, tehokas monen toimijan hallinto ja yhteinen vastuu tietoturvan varmistamisesta, ovat kaikki aloja, joilla paikallis- ja alueyhteisöillä tulisi olla keskeinen rooli julkisen sektorin tiedon hallussapitäjinä. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että paketissa asetetut painopisteet ovat tasapainoisia ja tarkoituksenmukaisia. Painopisteet, joita ovat muun muassa perusoikeuksien, henkilötietojen ja yksityisyyden suojaaminen, tehokas monen toimijan hallinto ja yhteinen vastuu tietoturvan varmistamisesta, ovat kaikki aloja, joilla paikallis- ja alueyhteisöillä tulisi olla keskeinen rooli julkisen sektorin tiedon hallussapitäjinä.

| 19. | esittää, että alueiden keskeinen asema jäsenvaltioiden rinnalla tieto- ja viestintätekniikkainnovaatioiden käyttäjien ja tuottajien tiiviimmän yhteistyön edistäjinä hallinnon eri osa-alueilla – mukaan lukien kyberturvallisuuden ja tietosuojan alalla – olisi tunnustettava. |
| --- | --- |

19.

esittää, että alueiden keskeinen asema jäsenvaltioiden rinnalla tieto- ja viestintätekniikkainnovaatioiden käyttäjien ja tuottajien tiiviimmän yhteistyön edistäjinä hallinnon eri osa-alueilla – mukaan lukien kyberturvallisuuden ja tietosuojan alalla – olisi tunnustettava.

| 20. | korostaa, että uuden paketin tulisi auttaa tehostamaan tietoverkkopoikkeamien ennaltaehkäisyä, havaitsemista ja niihin reagointia sekä parantaa tietojenvaihtoa ja koordinointia jäsenvaltioiden ja komission välillä, kun on kyse merkittävistä tietoverkkohäiriöistä. Tämä edellyttää aitoa kumppanuustyöskentelyä, johon osallistuvat jäsenvaltiot, EU:n toimielimet, paikallis- ja alueviranomaiset, yksityinen sektori ja kansalaisyhteiskunta. |
| --- | --- |

20.

korostaa, että uuden paketin tulisi auttaa tehostamaan tietoverkkopoikkeamien ennaltaehkäisyä, havaitsemista ja niihin reagointia sekä parantaa tietojenvaihtoa ja koordinointia jäsenvaltioiden ja komission välillä, kun on kyse merkittävistä tietoverkkohäiriöistä. Tämä edellyttää aitoa kumppanuustyöskentelyä, johon osallistuvat jäsenvaltiot, EU:n toimielimet, paikallis- ja alueviranomaiset, yksityinen sektori ja kansalaisyhteiskunta.

| 21. | myöntää, että kyberuhkien torjuminen edellyttää nykyistä suurempia resursseja, parempaa verkkorikollisuuden uhkien tiedostamista ja tehokasta ja tarkoituksenmukaista kybersuojautumista. Vahvan kyberturvallisuuspolitiikan varmistamiseksi on sovellettava monitasoista hallintoa, jossa paikallis- ja alueviranomaiset otetaan täysimittaisesti ja aidosti mukaan tieto- ja viestintätekniikka-aloitteiden hallinnointiin. |
| --- | --- |

21.

myöntää, että kyberuhkien torjuminen edellyttää nykyistä suurempia resursseja, parempaa verkkorikollisuuden uhkien tiedostamista ja tehokasta ja tarkoituksenmukaista kybersuojautumista. Vahvan kyberturvallisuuspolitiikan varmistamiseksi on sovellettava monitasoista hallintoa, jossa paikallis- ja alueviranomaiset otetaan täysimittaisesti ja aidosti mukaan tieto- ja viestintätekniikka-aloitteiden hallinnointiin.

| 22. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli verkkorikollisuuden torjunnassa, verkkorikollisuuteen liittyvän tiedon keräämisessä ja tietosuojan turvaamisessa, sillä turvallisuusloukkaukset ovat uhka yleishyödyllisille palveluille (esim. paikallinen vesihuolto ja energia) ja paikallis- ja alueyhteisöt käyttävät ja omistavat monia digitaalisia tietotuotteita ja -palveluja. Paikallis- ja alueyhteisöjen vastuu esimerkiksi digitaalisten palvelujen tarjoamisesta kansalaisille ja yhteisöille sekä verkko- ja tietoturvaopetuksen antamisesta kouluissa kasvaa jatkuvasti. Hallinto, myös paikallis- ja aluetason hallinto, on vastuussa pääsymahdollisuuksien ja avoimuuden varmistamisesta, perusoikeuksien kunnioittamisesta ja suojaamisesta verkkoympäristössä sekä internetin luotettavuudesta ja yhteentoimivuudesta. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli verkkorikollisuuden torjunnassa, verkkorikollisuuteen liittyvän tiedon keräämisessä ja tietosuojan turvaamisessa, sillä turvallisuusloukkaukset ovat uhka yleishyödyllisille palveluille (esim. paikallinen vesihuolto ja energia) ja paikallis- ja alueyhteisöt käyttävät ja omistavat monia digitaalisia tietotuotteita ja -palveluja. Paikallis- ja alueyhteisöjen vastuu esimerkiksi digitaalisten palvelujen tarjoamisesta kansalaisille ja yhteisöille sekä verkko- ja tietoturvaopetuksen antamisesta kouluissa kasvaa jatkuvasti. Hallinto, myös paikallis- ja aluetason hallinto, on vastuussa pääsymahdollisuuksien ja avoimuuden varmistamisesta, perusoikeuksien kunnioittamisesta ja suojaamisesta verkkoympäristössä sekä internetin luotettavuudesta ja yhteentoimivuudesta.

| 23. | ehdottaa, että sääntelyn parantamiseksi ja ottaen huomioon paikallis- ja alueviranomaisten toimivallan ja avainroolin kaikkien tieto- ja viestintätekniikan alan (ja erityisesti yksityisyyteen, tietosuojaan ja kyberturvallisuuteen liittyvien) toimien suunnittelu- ja täytäntöönpanovaiheessa, EU:n elinten ja jäsenvaltioiden tulisi järjestelmällisesti kuulla paikallis- ja alueviranomaisia Euroopan digitaalistrategian täytäntöönpanoon tähtäävien toimien suunnittelusta ja toteuttamisesta. Onkin valitettavaa, ettei paikallis- ja alueviranomaisten näkemyksiä ole pyritty erikseen keräämään direktiiviehdotusta valmisteltaessa. AK on todennut selvästi, että se on valmis avustamaan komissiota lainsäädännön antamista edeltävien kuulemismenettelyjen järjestämisessä, kuten AK:n ja komission yhteistyöpöytäkirjassa todetaan (3). |
| --- | --- |

23.

ehdottaa, että sääntelyn parantamiseksi ja ottaen huomioon paikallis- ja alueviranomaisten toimivallan ja avainroolin kaikkien tieto- ja viestintätekniikan alan (ja erityisesti yksityisyyteen, tietosuojaan ja kyberturvallisuuteen liittyvien) toimien suunnittelu- ja täytäntöönpanovaiheessa, EU:n elinten ja jäsenvaltioiden tulisi järjestelmällisesti kuulla paikallis- ja alueviranomaisia Euroopan digitaalistrategian täytäntöönpanoon tähtäävien toimien suunnittelusta ja toteuttamisesta. Onkin valitettavaa, ettei paikallis- ja alueviranomaisten näkemyksiä ole pyritty erikseen keräämään direktiiviehdotusta valmisteltaessa. AK on todennut selvästi, että se on valmis avustamaan komissiota lainsäädännön antamista edeltävien kuulemismenettelyjen järjestämisessä, kuten AK:n ja komission yhteistyöpöytäkirjassa todetaan (3).

| 24. | kehottaa sisällyttämään direktiivin 14 artiklan 1 kohtaan paikallis- ja aluetasoon sovellettavia toimenpiteitä. Toimenpiteitä voivat olla esimerkiksi riskien arviointi- ja hallinnointiprosessi, tietoturvapolitiikan täytäntöönpano, kyberturvallisuusongelmien tiedostamisen parantaminen ja digitaalisen lukutaidon ja osaamisen kehittäminen. |
| --- | --- |

24.

kehottaa sisällyttämään direktiivin 14 artiklan 1 kohtaan paikallis- ja aluetasoon sovellettavia toimenpiteitä. Toimenpiteitä voivat olla esimerkiksi riskien arviointi- ja hallinnointiprosessi, tietoturvapolitiikan täytäntöönpano, kyberturvallisuusongelmien tiedostamisen parantaminen ja digitaalisen lukutaidon ja osaamisen kehittäminen.

| 25. | korostaa, että kumppanuusjärjestelyjä tulisi tukea ja kehittää kansallista tasoa alemmalla tasolla kaikkien asianomaisten toimijoiden välillä, jotta voitaisiin toteuttaa koordinoitua toimintaa kyberturvallisuuden alalla ja edistää kansallisen tason ja EU-tason kyberturvallisuustoimia. Näin voitaisiin torjua verkkorikollisuutta ja vähentää suorista taloudellisista varkauksista tai tekijänoikeusrikoksista, viestintäkatkoksista tai yritykselle kriittisen tärkeän tietoaineiston vahingoittumisesta aiheutuvia vaikutuksia. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että kumppanuusjärjestelyjä tulisi tukea ja kehittää kansallista tasoa alemmalla tasolla kaikkien asianomaisten toimijoiden välillä, jotta voitaisiin toteuttaa koordinoitua toimintaa kyberturvallisuuden alalla ja edistää kansallisen tason ja EU-tason kyberturvallisuustoimia. Näin voitaisiin torjua verkkorikollisuutta ja vähentää suorista taloudellisista varkauksista tai tekijänoikeusrikoksista, viestintäkatkoksista tai yritykselle kriittisen tärkeän tietoaineiston vahingoittumisesta aiheutuvia vaikutuksia.

Toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate

| 26. | toteaa, että toissijaisuusperiaatteen noudattamisen kaksi edellytystä eli EU:n toiminnan tarve ja EU-tason toiminnan lisäarvo näyttävät kaiken kaikkiaan täyttyvän. Ehdotetut toimet ovat tarpeen, koska niihin sisältyy monikansallisia näkökohtia, joita ei voida hallita asianmukaisesti jäsenvaltioiden ja/tai paikallis- ja alueviranomaisten yksinään toteuttamin toimin. Ehdotetut toimet tuovat myös selkeää etua verrattuna yksittäisiin toimiin valtio-, alue- tai paikallistasolla, koska esimerkiksi henkilötiedot siirtyvät kansallisten rajojen – niin sisäisten kuin ulkoistenkin – yli yhä kiihtyvällä tahdilla. Toiseksi EU:n tason sääntelylliset velvoitteet auttavat kiistatta luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja paikkaamaan lainsäädännön porsaanreikiä. |
| --- | --- |

26.

toteaa, että toissijaisuusperiaatteen noudattamisen kaksi edellytystä eli EU:n toiminnan tarve ja EU-tason toiminnan lisäarvo näyttävät kaiken kaikkiaan täyttyvän. Ehdotetut toimet ovat tarpeen, koska niihin sisältyy monikansallisia näkökohtia, joita ei voida hallita asianmukaisesti jäsenvaltioiden ja/tai paikallis- ja alueviranomaisten yksinään toteuttamin toimin. Ehdotetut toimet tuovat myös selkeää etua verrattuna yksittäisiin toimiin valtio-, alue- tai paikallistasolla, koska esimerkiksi henkilötiedot siirtyvät kansallisten rajojen – niin sisäisten kuin ulkoistenkin – yli yhä kiihtyvällä tahdilla. Toiseksi EU:n tason sääntelylliset velvoitteet auttavat kiistatta luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja paikkaamaan lainsäädännön porsaanreikiä.

| 27. | on tyytyväinen siihen, että direktiivissä sitoudutaan oleellisella tavalla noudattamaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. Verkko- ja tietoturvapoikkeamiin ja -riskeihin liittyvien rajat ylittävien näkökohtien vuoksi direktiivin tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin EU:n tasolla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Tutkimukset osoittavat, että EU:n kansalaiset luottavat instituutioihin, kuten komissioon, henkilötietojen suojaan liittyvissä asioissa. (4) Direktiivissä noudatetaan lähtökohtaisesti myös suhteellisuusperiaatetta, sillä siinä varmistetaan, että ehdotetussa direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. Toissijaisuusperiaatteeseen ja EU:n jäsenvaltioiden sisäisiin hallintorakenteisiin liittyviä ongelmia syntyy kuitenkin sikäli, että kullakin jäsenvaltiolla on vain yksi toimivaltainen viranomainen tai kansallinen tietotekniikan kriisiryhmä (CERT). |
| --- | --- |

27.

on tyytyväinen siihen, että direktiivissä sitoudutaan oleellisella tavalla noudattamaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. Verkko- ja tietoturvapoikkeamiin ja -riskeihin liittyvien rajat ylittävien näkökohtien vuoksi direktiivin tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin EU:n tasolla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Tutkimukset osoittavat, että EU:n kansalaiset luottavat instituutioihin, kuten komissioon, henkilötietojen suojaan liittyvissä asioissa. (4) Direktiivissä noudatetaan lähtökohtaisesti myös suhteellisuusperiaatetta, sillä siinä varmistetaan, että ehdotetussa direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. Toissijaisuusperiaatteeseen ja EU:n jäsenvaltioiden sisäisiin hallintorakenteisiin liittyviä ongelmia syntyy kuitenkin sikäli, että kullakin jäsenvaltiolla on vain yksi toimivaltainen viranomainen tai kansallinen tietotekniikan kriisiryhmä (CERT).

| 28. | katsoo, että vaikka paketin oikeusperustaksi ilmoitetaan EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 26 ja 114 artikla, ehdotetut toimet menevät näitä artikloja pidemmälle, sillä ehdotus kattaa kaikki julkishallinnon tietojärjestelmät, myös sisäiset tietojärjestelmät, kuten intranet-verkot. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että vaikka paketin oikeusperustaksi ilmoitetaan EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 26 ja 114 artikla, ehdotetut toimet menevät näitä artikloja pidemmälle, sillä ehdotus kattaa kaikki julkishallinnon tietojärjestelmät, myös sisäiset tietojärjestelmät, kuten intranet-verkot.

Perusoikeuskirja

| 29. | on tyytyväinen siihen, että direktiivissä sitoudutaan noudattamaan Euroopan unionin perusoikeuskirjaa. Samoja vaatimuksia, periaatteita ja arvoja, joita EU puolustaa verkon ulkopuolella, tulee soveltaa myös verkossa. Tieto- ja viestintätekniikoissa olisi otettava huomioon yhteiskunnan kaikkien jäsenten, myös sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien, tarpeet. Kaikkien internetin käyttäjien tulee voida edellyttää vähimmäisvaatimuksia, jotka vastaavat monenlaisiin tarpeisiin; näitä ovat muun muassa luotettavuus, turvallisuus, avoimuus, yksinkertaisuus, yhteentoimivuus ja riskien ja vastuun minimointi. Tehokkaan perusoikeuksien suojan, oikeusvarmuuden ja parlamentaarisen tarkasteluvarauman varmistamiseksi komitea kehottaa sisällyttämään direktiiviin nykyistä konkreettisempia aineellisoikeudellisia säännöksiä verkko- ja tietoturvastandardeista. Tässä yhteydessä olisi määriteltävä etenkin perusoikeuksia sekä tietosuoja- ja tietoturvallisuusoikeuksia koskevat lainsäädännön vaatimukset verkko- ja tietoturvan toteuttamisen osalta. |
| --- | --- |

29.

on tyytyväinen siihen, että direktiivissä sitoudutaan noudattamaan Euroopan unionin perusoikeuskirjaa. Samoja vaatimuksia, periaatteita ja arvoja, joita EU puolustaa verkon ulkopuolella, tulee soveltaa myös verkossa. Tieto- ja viestintätekniikoissa olisi otettava huomioon yhteiskunnan kaikkien jäsenten, myös sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien, tarpeet. Kaikkien internetin käyttäjien tulee voida edellyttää vähimmäisvaatimuksia, jotka vastaavat monenlaisiin tarpeisiin; näitä ovat muun muassa luotettavuus, turvallisuus, avoimuus, yksinkertaisuus, yhteentoimivuus ja riskien ja vastuun minimointi. Tehokkaan perusoikeuksien suojan, oikeusvarmuuden ja parlamentaarisen tarkasteluvarauman varmistamiseksi komitea kehottaa sisällyttämään direktiiviin nykyistä konkreettisempia aineellisoikeudellisia säännöksiä verkko- ja tietoturvastandardeista. Tässä yhteydessä olisi määriteltävä etenkin perusoikeuksia sekä tietosuoja- ja tietoturvallisuusoikeuksia koskevat lainsäädännön vaatimukset verkko- ja tietoturvan toteuttamisen osalta.

| 30. | korostaa, että toimenpiteiden, joilla suojellaan ja puolustetaan kansalaisia verkossa, on oltava tasapainossa kansalaisille perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien, vapauksien ja periaatteiden kanssa. EU:n ydinarvojen korostaminen kyberpolitiikan kehyksenä on tervetullutta. Kuten aiemmissa lausunnoissa on todettu (5), on ratkaisevan tärkeää huolehtia turvallisuusvaatimusten täyttymisestä kaikilla tasoilla, jotta varmistetaan mahdollisimman hyvä yksityisyyden ja henkilötietojen suoja ja estetään kaikenlainen henkilökohtaisten tietojen luvaton jäljittäminen ja profilointi. |
| --- | --- |

30.

korostaa, että toimenpiteiden, joilla suojellaan ja puolustetaan kansalaisia verkossa, on oltava tasapainossa kansalaisille perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien, vapauksien ja periaatteiden kanssa. EU:n ydinarvojen korostaminen kyberpolitiikan kehyksenä on tervetullutta. Kuten aiemmissa lausunnoissa on todettu (5), on ratkaisevan tärkeää huolehtia turvallisuusvaatimusten täyttymisestä kaikilla tasoilla, jotta varmistetaan mahdollisimman hyvä yksityisyyden ja henkilötietojen suoja ja estetään kaikenlainen henkilökohtaisten tietojen luvaton jäljittäminen ja profilointi.

| 31. | korostaa, että vaikka yksityiset toimijat ovat yhä enemmän vastuussa kriittisestä infrastruktuurista ja verkkopalveluista ja vaikka yksityissektorin ratkaiseva rooli on syytä tunnustaa, valtion on viime kädessä oltava vastuussa sekä vapauden takaamisesta että kansalaisten turvallisuudesta verkossa. |
| --- | --- |

31.

korostaa, että vaikka yksityiset toimijat ovat yhä enemmän vastuussa kriittisestä infrastruktuurista ja verkkopalveluista ja vaikka yksityissektorin ratkaiseva rooli on syytä tunnustaa, valtion on viime kädessä oltava vastuussa sekä vapauden takaamisesta että kansalaisten turvallisuudesta verkossa.

Yksinkertaistaminen

| 32. | toteaa, että jos koko Euroopassa omaksutaan periaate, jonka mukaan henkilö- ja asiatiedot rekisteröidään vain kerran, jolloin lomakkeita ei tarvitse täyttää toistuvasti, tämä auttaa merkittävästi vähentämään turhaa hallinnollista rasitetta ja yleisesti julkishallinnon kustannuksia. Tässä yhteydessä on huolehdittava siitä, että noudatetaan tietosuojalainsäädännön vaatimuksia. |
| --- | --- |

32.

toteaa, että jos koko Euroopassa omaksutaan periaate, jonka mukaan henkilö- ja asiatiedot rekisteröidään vain kerran, jolloin lomakkeita ei tarvitse täyttää toistuvasti, tämä auttaa merkittävästi vähentämään turhaa hallinnollista rasitetta ja yleisesti julkishallinnon kustannuksia. Tässä yhteydessä on huolehdittava siitä, että noudatetaan tietosuojalainsäädännön vaatimuksia.

Koulutus

| 33. | korostaa, että tehokas kyberpuolustus edellyttää henkilöstön kouluttamista ja pätevöittämistä myös paikallis- ja aluehallinnossa. Laaja-alaista koulutusta olisi annettava koko henkilöstölle ja erityisesti teknisille asiantuntijoille, erilaisia menetelmiä sisältävien turvaprosessien kanssa suoraan työskenteleville sekä luottamus- ja turvallisuusasioihin liittyvään innovointiin ja ajanmukaistamiseen yleisesti tai epäsuorasti osallistuvalle henkilökunnalle. Jatkokoulutus on tärkeää, jotta voidaan varmistaa sähköisen paikallishallinnon onnistuminen. Paikallis- ja alueyhteisöjen yhä merkittävämpänä tehtävänä on myös antaa kansalaisille tietoa ja opastusta järjestelmien asianmukaisen käytön ja kyberuhkien havaitsemisen alalla (6). |
| --- | --- |

33.

korostaa, että tehokas kyberpuolustus edellyttää henkilöstön kouluttamista ja pätevöittämistä myös paikallis- ja aluehallinnossa. Laaja-alaista koulutusta olisi annettava koko henkilöstölle ja erityisesti teknisille asiantuntijoille, erilaisia menetelmiä sisältävien turvaprosessien kanssa suoraan työskenteleville sekä luottamus- ja turvallisuusasioihin liittyvään innovointiin ja ajanmukaistamiseen yleisesti tai epäsuorasti osallistuvalle henkilökunnalle. Jatkokoulutus on tärkeää, jotta voidaan varmistaa sähköisen paikallishallinnon onnistuminen. Paikallis- ja alueyhteisöjen yhä merkittävämpänä tehtävänä on myös antaa kansalaisille tietoa ja opastusta järjestelmien asianmukaisen käytön ja kyberuhkien havaitsemisen alalla (6).

| 34. | toteaa, että hyvin tärkeä menestystekijä on "johdon sitoutuminen". Sen vuoksi tarvitaan myös johto- ja esimiesportaalle kohdennettua koulutusta, jotta parannetaan niiden ymmärrystä ja edellytyksiä kehittää turvallisuuskulttuuria omissa organisaatioissaan. |
| --- | --- |

34.

toteaa, että hyvin tärkeä menestystekijä on "johdon sitoutuminen". Sen vuoksi tarvitaan myös johto- ja esimiesportaalle kohdennettua koulutusta, jotta parannetaan niiden ymmärrystä ja edellytyksiä kehittää turvallisuuskulttuuria omissa organisaatioissaan.

| 35. | panee merkille pyrkimykset parantaa koulutusta verkko- ja tietoturvaopetuksen avulla ja järjestää kyberturvallisuuskilpailu vuonna 2014. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon jäsenvaltioissa järjestettävät vakiintuneet tapahtumat ja kannustettava vaihtamaan parhaita käytäntöjä. Komitea suhtautuu myönteisesti strategiaan sisältyvään tavoitteeseen antaa verkko- ja tietoturvaopetusta kouluissa. Koska koulutus kuuluu kuitenkin jäsenvaltioiden toimivaltaan, komitea katsoo, että tavoitteen saavuttaminen vuoteen 2014 mennessä edellyttää merkittäviä resursseja ja suunnittelupanostusta. |
| --- | --- |

35.

panee merkille pyrkimykset parantaa koulutusta verkko- ja tietoturvaopetuksen avulla ja järjestää kyberturvallisuuskilpailu vuonna 2014. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon jäsenvaltioissa järjestettävät vakiintuneet tapahtumat ja kannustettava vaihtamaan parhaita käytäntöjä. Komitea suhtautuu myönteisesti strategiaan sisältyvään tavoitteeseen antaa verkko- ja tietoturvaopetusta kouluissa. Koska koulutus kuuluu kuitenkin jäsenvaltioiden toimivaltaan, komitea katsoo, että tavoitteen saavuttaminen vuoteen 2014 mennessä edellyttää merkittäviä resursseja ja suunnittelupanostusta.

Yritysten, innovoinnin ja teknisten ratkaisujen tukeminen

| 36. | pyytää kiinnittämään huomiota siihen, että yksityisyyden suojan turvaaminen riippuu tietyistä tekijöistä, joita ovat julkisen sektorin elinten rakenneratkaisut (niistä suurin osa sijoittuu paikallistasolle), lainsäädännön yhdenmukaisuus unionitasolla, innovatiivisten toimintatapojen edistäminen julkishallinnon virkamiesten keskuudessa (mm. yhteisen eettisen ohjeiston käyttö) ja kansalaisten keskuudessa (digitaalisten kuluttajanoikeuksien määritteleminen ja tunteminen) sekä tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien sovellusten hallinnointi. |
| --- | --- |

36.

pyytää kiinnittämään huomiota siihen, että yksityisyyden suojan turvaaminen riippuu tietyistä tekijöistä, joita ovat julkisen sektorin elinten rakenneratkaisut (niistä suurin osa sijoittuu paikallistasolle), lainsäädännön yhdenmukaisuus unionitasolla, innovatiivisten toimintatapojen edistäminen julkishallinnon virkamiesten keskuudessa (mm. yhteisen eettisen ohjeiston käyttö) ja kansalaisten keskuudessa (digitaalisten kuluttajanoikeuksien määritteleminen ja tunteminen) sekä tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien sovellusten hallinnointi.

| 37. | katsoo, että olisi edistettävä jatkotoimin sellaisten teknisten ratkaisujen kehittämistä ja soveltamista, joilla torjutaan laitonta ja haitallista aineistoa verkossa sekä tuetaan laajojen sidosryhmien yhteistyötä ja parhaiden käytänteiden vaihtoa paikallisella, alueellisella ja Euroopan tasolla sekä kansainvälisesti. Tässä yhteydessä erityisen tärkeitä ovat lapsille, vanhemmille ja huoltajille tarkoitetut neuvontapalvelut, vihjelinjat väärinkäytöksistä ilmoittamista varten sekä ohjelmistot, joiden avulla voidaan helpommin havaita loukkaava sisältö ja ilmoittaa siitä helposti ja nopeasti. |
| --- | --- |

37.

katsoo, että olisi edistettävä jatkotoimin sellaisten teknisten ratkaisujen kehittämistä ja soveltamista, joilla torjutaan laitonta ja haitallista aineistoa verkossa sekä tuetaan laajojen sidosryhmien yhteistyötä ja parhaiden käytänteiden vaihtoa paikallisella, alueellisella ja Euroopan tasolla sekä kansainvälisesti. Tässä yhteydessä erityisen tärkeitä ovat lapsille, vanhemmille ja huoltajille tarkoitetut neuvontapalvelut, vihjelinjat väärinkäytöksistä ilmoittamista varten sekä ohjelmistot, joiden avulla voidaan helpommin havaita loukkaava sisältö ja ilmoittaa siitä helposti ja nopeasti.

| 38. | kehottaa parantamaan kaikin keinoin lukuja, joiden mukaan EU:n yrityksistä vain pieni prosenttiosuus (26 prosenttia tammikuussa 2012) on määritellyt virallisesti tieto- ja viestintätekniikka-alan turvallisuuspolitiikkansa (7). Kaikenkokoisia yrityksiä on kannustettava investoimaan kyberturvallisuuteen, jota voidaan hyödyntää markkinointikeinona uusien asiakkaiden hankkimisessa ja jonka avulla voidaan lieventää verkkorikollisuuden tuhoisia seurauksia prosessissa. Yritysten tulisi harkita liiketoimintalähtöistä, teknologiaan perustuvaa suhtautumistapaa kyberturvallisuuteen, jossa ensisijaisia kohteita ovat liiketoiminnan kaikkein kriittisimmät pääomat tai prosessit. |
| --- | --- |

38.

kehottaa parantamaan kaikin keinoin lukuja, joiden mukaan EU:n yrityksistä vain pieni prosenttiosuus (26 prosenttia tammikuussa 2012) on määritellyt virallisesti tieto- ja viestintätekniikka-alan turvallisuuspolitiikkansa (7). Kaikenkokoisia yrityksiä on kannustettava investoimaan kyberturvallisuuteen, jota voidaan hyödyntää markkinointikeinona uusien asiakkaiden hankkimisessa ja jonka avulla voidaan lieventää verkkorikollisuuden tuhoisia seurauksia prosessissa. Yritysten tulisi harkita liiketoimintalähtöistä, teknologiaan perustuvaa suhtautumistapaa kyberturvallisuuteen, jossa ensisijaisia kohteita ovat liiketoiminnan kaikkein kriittisimmät pääomat tai prosessit.

Tieto- ja viestintätekniikan taloudellinen potentiaali

| 39. | korostaa, että kun otetaan huomioon tieto- ja viestintätekniikan valtava taloudellinen potentiaali Euroopan taloudessa (tällä hetkellä lähes 6 % EU:n bkt:sta (8)), tarvitaan konkreettisia askeleita kasvavan verkkorikollisuusilmiön torjumiseksi ja jotta kansalaisten ja yritysten luottamus internetiin palautuisi (turvallisuudesta esimerkiksi verkkomaksujen yhteydessä huolissaan olevien EU:n internetkäyttäjien määrän (9) vähentäminen). |
| --- | --- |

39.

korostaa, että kun otetaan huomioon tieto- ja viestintätekniikan valtava taloudellinen potentiaali Euroopan taloudessa (tällä hetkellä lähes 6 % EU:n bkt:sta (8)), tarvitaan konkreettisia askeleita kasvavan verkkorikollisuusilmiön torjumiseksi ja jotta kansalaisten ja yritysten luottamus internetiin palautuisi (turvallisuudesta esimerkiksi verkkomaksujen yhteydessä huolissaan olevien EU:n internetkäyttäjien määrän (9) vähentäminen).

| 40. | on edelleen sitä mieltä, että verkkorikollisuudelle menetettyjen valtavien rahamäärien vähentämiseksi ja kuluttajien luottamuksen vahvistamiseksi on ryhdyttävä kiireellisiin toimiin paikallis-, alue-, valtio- ja EU-tasolla verkkorikollisuuden torjumiseksi. |
| --- | --- |

40.

on edelleen sitä mieltä, että verkkorikollisuudelle menetettyjen valtavien rahamäärien vähentämiseksi ja kuluttajien luottamuksen vahvistamiseksi on ryhdyttävä kiireellisiin toimiin paikallis-, alue-, valtio- ja EU-tasolla verkkorikollisuuden torjumiseksi.

| 41. | katsoo, että strategiassa olisi suotavaa esittää tarkempia tietoja siitä, miten suojella ja kehittää pilvipalveluita, joilla on valtava taloudellinen potentiaali. Langattoman viestinnän välineiden käytön nopea yleistyminen ei osoita laantumisen merkkejä. Gartnerin raportin mukaan vähintään 50 prosenttia yrityssähköpostin käyttäjistä käyttää työssään mobiililaitteita vuoteen 2016 mennessä (10). Langattoman viestinnän välineiden ja pilvipalvelujen luomia uusia ongelmia ja mahdollisuuksia on tutkittava. Pilvipalveluille tarvitaan lisäksi asianmukainen arkkitehtuuri, jotta saavutetaan paras mahdollinen turvallisuustaso. (11) Komitea onkin jo ilmaissut huolensa siitä, että Euroopan komission äskettäin antamassa pilvipalveluja käsittelevässä tiedonannossa ei riittävän perusteellisesti käsitellä ehdotetun strategian yhteyttä muihin kysymyksiin, kuten suojattuun tietojenkäsittelyyn, tekijänoikeuksien sääntelyyn sekä tietojen saatavuuteen ja siirrettävyyteen. (12) |
| --- | --- |

41.

katsoo, että strategiassa olisi suotavaa esittää tarkempia tietoja siitä, miten suojella ja kehittää pilvipalveluita, joilla on valtava taloudellinen potentiaali. Langattoman viestinnän välineiden käytön nopea yleistyminen ei osoita laantumisen merkkejä. Gartnerin raportin mukaan vähintään 50 prosenttia yrityssähköpostin käyttäjistä käyttää työssään mobiililaitteita vuoteen 2016 mennessä (10). Langattoman viestinnän välineiden ja pilvipalvelujen luomia uusia ongelmia ja mahdollisuuksia on tutkittava. Pilvipalveluille tarvitaan lisäksi asianmukainen arkkitehtuuri, jotta saavutetaan paras mahdollinen turvallisuustaso. (11) Komitea onkin jo ilmaissut huolensa siitä, että Euroopan komission äskettäin antamassa pilvipalveluja käsittelevässä tiedonannossa ei riittävän perusteellisesti käsitellä ehdotetun strategian yhteyttä muihin kysymyksiin, kuten suojattuun tietojenkäsittelyyn, tekijänoikeuksien sääntelyyn sekä tietojen saatavuuteen ja siirrettävyyteen. (12)

Kansainvälinen yhteistyö

| 42. | katsoo, että EU:n rajojen ulkopuolelle ulottuvaa kansainvälistä yhteistyötä ja vuoropuhelua tulee myös kannustaa verkkorikollisuuden globaalien, yhteen kytkettyjen ja rajat ylittävien uhkien vuoksi, jotta kyberturvallisuuteen voidaan puuttua aidosti globaalilla, koordinoidulla tavalla. Kaikkia valtioita on siksi kannustettava liittymään tietoverkkorikollisuutta koskevaan yleissopimukseen (nk. Budapestin yleissopimus (13)). On myös tärkeää tehdä jatkuvaa yhteistyötä kahdenvälisellä tasolla, erityisesti Yhdysvaltojen kanssa, ja monenvälisellä tasolla erilaisten kansainvälisten organisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

42.

katsoo, että EU:n rajojen ulkopuolelle ulottuvaa kansainvälistä yhteistyötä ja vuoropuhelua tulee myös kannustaa verkkorikollisuuden globaalien, yhteen kytkettyjen ja rajat ylittävien uhkien vuoksi, jotta kyberturvallisuuteen voidaan puuttua aidosti globaalilla, koordinoidulla tavalla. Kaikkia valtioita on siksi kannustettava liittymään tietoverkkorikollisuutta koskevaan yleissopimukseen (nk. Budapestin yleissopimus (13)). On myös tärkeää tehdä jatkuvaa yhteistyötä kahdenvälisellä tasolla, erityisesti Yhdysvaltojen kanssa, ja monenvälisellä tasolla erilaisten kansainvälisten organisaatioiden kanssa.

Yhteydet EU:n rahoitusohjelmiin ja talousarviokehykseen

| 43. | korostaa, että on tärkeää parantaa koordinointia käytössä olevien ja tulevien rahoitusvälineiden, kuten Horisontti 2020:n, eurooppalaisten yhteistyöpuitteiden ja sisäisen turvallisuuden rahaston, välillä, jotta tietoverkkoon liittyviä investointeja voidaan koordinoida paremmin. |
| --- | --- |

43.

korostaa, että on tärkeää parantaa koordinointia käytössä olevien ja tulevien rahoitusvälineiden, kuten Horisontti 2020:n, eurooppalaisten yhteistyöpuitteiden ja sisäisen turvallisuuden rahaston, välillä, jotta tietoverkkoon liittyviä investointeja voidaan koordinoida paremmin.

| 44. | pohtii, riittävätkö 1,25 miljoonan euron määrärahat luomaan vankan ja tarkoituksenmukaisen verkko- ja tietoturvainfrastruktuurin, ja on pettynyt Verkkojen Eurooppa -välineeseen suunnattujen rahoitusvarojen pienentämiseen 8. helmikuuta tehdyssä neuvoston sopimuksessa monivuotisesta rahoituskehyksestä 2014–2020. Vakaa ja nykyistä suurempi budjetti on tarpeen, jotta voidaan tukea taloudellisesti sellaista keskeistä tieto- ja viestintätekniikka-alan infrastruktuuria, jolla kytketään yhteen jäsenvaltioiden verkko- ja tietoturvavalmiudet ja helpotetaan näin EU:n laajuista yhteistyötä. |
| --- | --- |

44.

pohtii, riittävätkö 1,25 miljoonan euron määrärahat luomaan vankan ja tarkoituksenmukaisen verkko- ja tietoturvainfrastruktuurin, ja on pettynyt Verkkojen Eurooppa -välineeseen suunnattujen rahoitusvarojen pienentämiseen 8. helmikuuta tehdyssä neuvoston sopimuksessa monivuotisesta rahoituskehyksestä 2014–2020. Vakaa ja nykyistä suurempi budjetti on tarpeen, jotta voidaan tukea taloudellisesti sellaista keskeistä tieto- ja viestintätekniikka-alan infrastruktuuria, jolla kytketään yhteen jäsenvaltioiden verkko- ja tietoturvavalmiudet ja helpotetaan näin EU:n laajuista yhteistyötä.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Olisi otettava käyttöön unionin tason yhteistyömekanismi, joka mahdollistaa verkko- ja tietoturvaan liittyvän tiedonvaihdon sekä koordinoidun havaitsemisen ja reagoinnin. Jotta tämä mekanismi olisi tehokas ja kaikkien jäsenvaltioiden käytettävissä, on olennaisen tärkeää, että kaikilla jäsenvaltioilla on vähimmäisvalmiudet ja strategia, joilla varmistetaan korkeatasoinen verkko- ja tietoturva niiden alueella. Vähimmäistason turvallisuusvaatimuksia olisi sovellettava myös julkishallintoihin ja elintärkeän tietoinfrastruktuurin operaattoreihin, jotta voidaan edistää riskinhallintakulttuuria ja varmistaa raportointi vakavimmista turvapoikkeamista. | Olisi otettava käyttöön unionin tason yhteistyömekanismi, joka mahdollistaa verkko- ja tietoturvaan liittyvän tiedonvaihdon sekä koordinoidun havaitsemisen ja reagoinnin. Jotta tämä mekanismi olisi tehokas ja kaikkien jäsenvaltioiden käytettävissä, on olennaisen tärkeää, että kaikilla jäsenvaltioilla on vähimmäisvalmiudet ja strategia, joilla varmistetaan korkeatasoinen verkko- ja tietoturva niiden alueella. Vähimmäistason turvallisuusvaatimuksia olisi sovellettava myös julkishallintoihin,
  paikallis- ja alueviranomaiset mukaan luettuina
  , ja elintärkeän tietoinfrastruktuurin operaattoreihin, jotta voidaan edistää riskinhallintakulttuuria ja varmistaa raportointi vakavimmista turvapoikkeamista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Olisi otettava käyttöön unionin tason yhteistyömekanismi, joka mahdollistaa verkko- ja tietoturvaan liittyvän tiedonvaihdon sekä koordinoidun havaitsemisen ja reagoinnin. Jotta tämä mekanismi olisi tehokas ja kaikkien jäsenvaltioiden käytettävissä, on olennaisen tärkeää, että kaikilla jäsenvaltioilla on vähimmäisvalmiudet ja strategia, joilla varmistetaan korkeatasoinen verkko- ja tietoturva niiden alueella. Vähimmäistason turvallisuusvaatimuksia olisi sovellettava myös julkishallintoihin ja elintärkeän tietoinfrastruktuurin operaattoreihin, jotta voidaan edistää riskinhallintakulttuuria ja varmistaa raportointi vakavimmista turvapoikkeamista.

Olisi otettava käyttöön unionin tason yhteistyömekanismi, joka mahdollistaa verkko- ja tietoturvaan liittyvän tiedonvaihdon sekä koordinoidun havaitsemisen ja reagoinnin. Jotta tämä mekanismi olisi tehokas ja kaikkien jäsenvaltioiden käytettävissä, on olennaisen tärkeää, että kaikilla jäsenvaltioilla on vähimmäisvalmiudet ja strategia, joilla varmistetaan korkeatasoinen verkko- ja tietoturva niiden alueella. Vähimmäistason turvallisuusvaatimuksia olisi sovellettava myös julkishallintoihin,
  paikallis- ja alueviranomaiset mukaan luettuina
  , ja elintärkeän tietoinfrastruktuurin operaattoreihin, jotta voidaan edistää riskinhallintakulttuuria ja varmistaa raportointi vakavimmista turvapoikkeamista.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Verkko- ja tietoturvan yhteisen korkean tason saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi kullakin jäsenvaltiolla olisi oltava kansallinen verkko- ja tietoturvastrategia, jossa määritellään strategiset tavoitteet ja toteutettavat konkreettiset toimet. Kansallisella tasolla on tarpeen kehittää olennaiset vaatimukset täyttäviä verkko- ja tietoturvan yhteistyösuunnitelmia, jotta saavutetaan valmiudet ja reagointikyky sellaisella tasolla, että voidaan toimia tuloksellisesti yhteistyössä kansallisella ja unionin tasolla turvapoikkeamien sattuessa. | Verkko- ja tietoturvan yhteisen korkean tason saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi kullakin jäsenvaltiolla olisi oltava kansallinen verkko- ja tietoturvastrategia, jossa määritellään strategiset tavoitteet ja toteutettavat konkreettiset toimet. Kansallisella tasolla on tarpeen kehittää
  täysipainoisessa yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  olennaiset vaatimukset täyttäviä verkko- ja tietoturvan yhteistyösuunnitelmia, jotta saavutetaan valmiudet ja reagointikyky sellaisella tasolla, että voidaan toimia tuloksellisesti yhteistyössä kansallisella ja unionin tasolla turvapoikkeamien sattuessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Verkko- ja tietoturvan yhteisen korkean tason saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi kullakin jäsenvaltiolla olisi oltava kansallinen verkko- ja tietoturvastrategia, jossa määritellään strategiset tavoitteet ja toteutettavat konkreettiset toimet. Kansallisella tasolla on tarpeen kehittää olennaiset vaatimukset täyttäviä verkko- ja tietoturvan yhteistyösuunnitelmia, jotta saavutetaan valmiudet ja reagointikyky sellaisella tasolla, että voidaan toimia tuloksellisesti yhteistyössä kansallisella ja unionin tasolla turvapoikkeamien sattuessa.

Verkko- ja tietoturvan yhteisen korkean tason saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi kullakin jäsenvaltiolla olisi oltava kansallinen verkko- ja tietoturvastrategia, jossa määritellään strategiset tavoitteet ja toteutettavat konkreettiset toimet. Kansallisella tasolla on tarpeen kehittää
  täysipainoisessa yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  olennaiset vaatimukset täyttäviä verkko- ja tietoturvan yhteistyösuunnitelmia, jotta saavutetaan valmiudet ja reagointikyky sellaisella tasolla, että voidaan toimia tuloksellisesti yhteistyössä kansallisella ja unionin tasolla turvapoikkeamien sattuessa.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 35 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| On erityisen tärkeää, että komissio toteuttaa asiaa valmistellessaan asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. | On erityisen tärkeää, että komissio toteuttaa asiaa valmistellessaan asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan
  delegoituja säädöksiä perussäädöksen muiden kuin keskeisten osien muuttamiseksi tai täydentämiseksi
  varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

On erityisen tärkeää, että komissio toteuttaa asiaa valmistellessaan asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

On erityisen tärkeää, että komissio toteuttaa asiaa valmistellessaan asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan
  delegoituja säädöksiä perussäädöksen muiden kuin keskeisten osien muuttamiseksi tai täydentämiseksi
  varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

Muutosehdotus 4

| IV | luku |
| --- | --- |

IV

14 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Turvallisuusvaatimukset ja turvapoikkeamien ilmoittaminen

  1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että julkishallinnot ja markkinatoimijat toteuttavat tarkoituksenmukaiset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet valvonnassaan olevien ja toiminnoissaan käyttämiensä verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuteen kohdistuvien riskien hallitsemiseksi. Näillä toimenpiteillä on voitava varmistaa riskiin suhteutettu turvallisuustaso ottaen huomioon uusin tekniikka. Erityisesti on toteutettava toimenpiteet, joilla ehkäistään ja minimoidaan niiden verkko- ja tietojärjestelmään niiden tarjoamissa keskeisissä palveluissa vaikuttavien turvapoikkeamien vaikutukset ja näin taataan näiden verkko- ja tietojärjestelmien tukemien palvelujen jatkuvuus. | Turvallisuusvaatimukset ja turvapoikkeamien ilmoittaminen

  1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että julkishallinnot ja markkinatoimijat toteuttavat tarkoituksenmukaiset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet valvonnassaan olevien ja toiminnoissaan käyttämiensä verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuteen kohdistuvien riskien hallitsemiseksi.
  Toimenpiteitä voivat paikallis- ja aluetasolla olla esimerkiksi riskien arviointi- ja hallinnointiprosessi, tietoturvapolitiikan täytäntöönpano, kyberturvallisuusongelmien tiedostamisen parantaminen ja digitaalisen lukutaidon ja osaamisen kehittäminen.
  Näillä toimenpiteillä on voitava varmistaa riskiin suhteutettu turvallisuustaso ottaen huomioon uusin tekniikka. Erityisesti on toteutettava toimenpiteet, joilla ehkäistään ja minimoidaan niiden verkko- ja tietojärjestelmään niiden tarjoamissa keskeisissä palveluissa vaikuttavien turvapoikkeamien vaikutukset ja näin taataan näiden verkko- ja tietojärjestelmien tukemien palvelujen jatkuvuus. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Turvallisuusvaatimukset ja turvapoikkeamien ilmoittaminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että julkishallinnot ja markkinatoimijat toteuttavat tarkoituksenmukaiset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet valvonnassaan olevien ja toiminnoissaan käyttämiensä verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuteen kohdistuvien riskien hallitsemiseksi. Näillä toimenpiteillä on voitava varmistaa riskiin suhteutettu turvallisuustaso ottaen huomioon uusin tekniikka. Erityisesti on toteutettava toimenpiteet, joilla ehkäistään ja minimoidaan niiden verkko- ja tietojärjestelmään niiden tarjoamissa keskeisissä palveluissa vaikuttavien turvapoikkeamien vaikutukset ja näin taataan näiden verkko- ja tietojärjestelmien tukemien palvelujen jatkuvuus.

Turvallisuusvaatimukset ja turvapoikkeamien ilmoittaminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että julkishallinnot ja markkinatoimijat toteuttavat tarkoituksenmukaiset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet valvonnassaan olevien ja toiminnoissaan käyttämiensä verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuteen kohdistuvien riskien hallitsemiseksi.
  Toimenpiteitä voivat paikallis- ja aluetasolla olla esimerkiksi riskien arviointi- ja hallinnointiprosessi, tietoturvapolitiikan täytäntöönpano, kyberturvallisuusongelmien tiedostamisen parantaminen ja digitaalisen lukutaidon ja osaamisen kehittäminen.
  Näillä toimenpiteillä on voitava varmistaa riskiin suhteutettu turvallisuustaso ottaen huomioon uusin tekniikka. Erityisesti on toteutettava toimenpiteet, joilla ehkäistään ja minimoidaan niiden verkko- ja tietojärjestelmään niiden tarjoamissa keskeisissä palveluissa vaikuttavien turvapoikkeamien vaikutukset ja näin taataan näiden verkko- ja tietojärjestelmien tukemien palvelujen jatkuvuus.

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaisten rooli verkkorikollisuuden torjunnassa on keskeinen, ja se pitäisi tunnustaa täysimääräisesti.

Muutosehdotus 5

| IV | luku |
| --- | --- |

IV

16 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Standardointi

  1.   Jäsenvaltioiden on 14 artiklan 1 kohdan johdonmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi edistettävä verkko- ja tietoturvan kannalta merkityksellisten standardien ja/tai eritelmien käyttöä.
  2.   Komissio laatii täytäntöönpanosäädöksillä luettelon 1 kohdassa tarkoitetuista standardeista. Luettelo julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. | Standardointi

  1.   Jäsenvaltioiden on 14 artiklan 1 kohdan johdonmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi edistettävä verkko- ja tietoturvan kannalta merkityksellisten
  yhdenmukaistettujen
  standardien ja/tai eritelmien käyttöä.
  2.   Komissio laatii täytäntöönpanosäädöksillä luettelon 1 kohdassa tarkoitetuista standardeista. Luettelo julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Standardointi

1.   Jäsenvaltioiden on 14 artiklan 1 kohdan johdonmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi edistettävä verkko- ja tietoturvan kannalta merkityksellisten standardien ja/tai eritelmien käyttöä.

2.   Komissio laatii täytäntöönpanosäädöksillä luettelon 1 kohdassa tarkoitetuista standardeista. Luettelo julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Standardointi

1.   Jäsenvaltioiden on 14 artiklan 1 kohdan johdonmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi edistettävä verkko- ja tietoturvan kannalta merkityksellisten
  yhdenmukaistettujen
  standardien ja/tai eritelmien käyttöä.

2.   Komissio laatii täytäntöönpanosäädöksillä luettelon 1 kohdassa tarkoitetuista standardeista. Luettelo julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Perustelu

Euroopan komissio myöntää, että erilaisten standardien soveltaminen eri jäsenvaltioissa on suuri haaste. Standardien yhdenmukaistaminen onkin välttämätöntä, jotta voidaan turvata yhteinen verkko- ja tietoturvan taso kaikkialla EU:ssa.

Bryssel 3 päivänä heinäkuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2010) 245, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0245:FIN:FI:HTML

1

(2)  COM(2010) 517, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0517:FIN:FI:PDF

2

(3)  Helmikuun 16. päivänä 2012 allekirjoitetun Euroopan komission ja alueiden komitean yhteistyöpöytäkirjan kohta 7, R/CdR 39/2012.

3

(4)  http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_359_en.pdf

4

(5)  CdR 104/2010 fin.

5

(6)  http://www.enisa.europa.eu/publications/archive/scandinavian-approaches-survey

6

(7)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/ICT_security_in_enterprises

7

(8)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-13-71_en.htm

8

(9)  http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_390_en.pdf

9

(10)  http://www.sophos.com/medialibrary/PDFs/other/SophosSecurityThreatReport2012.pdf

10

(11)  http://www.mcafee.com/hk/resources/reports/rp-sda-cyber-security.pdf

11

(12)  CdR 1673/2012.

12

(13)  http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/ChercheSig.asp?NT=185&CM=&DF=&CL=ENG

13

---

| 27.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/27

---

Alueiden komitea lausunto aiheesta ”Älykkäitä kaupunkeja ja yhteisöjä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus”

2013/C 280/06

ALUEIDEN KOMITEA

| — | painottaa, että paikallisviranomaiset eivät ole vain teollisuuden mahdollistajia tai asiakkaita, vaan myös niiden perustava rooli johtohahmoina ja innovoijina tulee tunnustaa. |
| --- | --- |

—

painottaa, että paikallisviranomaiset eivät ole vain teollisuuden mahdollistajia tai asiakkaita, vaan myös niiden perustava rooli johtohahmoina ja innovoijina tulee tunnustaa.

| — | korostaa edelleen, että komission suunnitteleman yritysvetoisen lähestymistavan tulee perustua "kansalaislähtöiseen", hyvin määriteltyyn ja konkreettiseen todistettuun tarpeeseen. Paikallisviranomaisilla on ratkaiseva rooli julkisten ja yksityisten toimijoiden tarpeiden ja kysynnän kartoittamisessa ja esiintuomisessa; näitä toimijoita ovat esimerkiksi elinkeinoelämä, korkeakoulut, kansalaisyhteiskunta ja kaupungin asukkaat. Tämä ratkaisevan tärkeä yhteys kattaa muun muassa paikallistason kuulemiset ja tehokkaat osallistumismenettelyt, ja sillä tulee olla hyvin merkittävä asema. |
| --- | --- |

—

korostaa edelleen, että komission suunnitteleman yritysvetoisen lähestymistavan tulee perustua "kansalaislähtöiseen", hyvin määriteltyyn ja konkreettiseen todistettuun tarpeeseen. Paikallisviranomaisilla on ratkaiseva rooli julkisten ja yksityisten toimijoiden tarpeiden ja kysynnän kartoittamisessa ja esiintuomisessa; näitä toimijoita ovat esimerkiksi elinkeinoelämä, korkeakoulut, kansalaisyhteiskunta ja kaupungin asukkaat. Tämä ratkaisevan tärkeä yhteys kattaa muun muassa paikallistason kuulemiset ja tehokkaat osallistumismenettelyt, ja sillä tulee olla hyvin merkittävä asema.

| — | katsoo, että komission tulee selventää sitä, millä edellytyksillä uraauurtavat innovatiiviset ratkaisut kartoitetaan ja valitaan. Komission täytyy taata, että tällainen prosessi on avoin ja ensisijaisesti sidoksissa konkreettiseen tarjouskilpailumenettelyyn ja että sen käyttöön annetaan riittävät varat. |
| --- | --- |

—

katsoo, että komission tulee selventää sitä, millä edellytyksillä uraauurtavat innovatiiviset ratkaisut kartoitetaan ja valitaan. Komission täytyy taata, että tällainen prosessi on avoin ja ensisijaisesti sidoksissa konkreettiseen tarjouskilpailumenettelyyn ja että sen käyttöön annetaan riittävät varat.

| — | suosittaa, että komissio kokoaa selkeän oppaan kaikista unionin ohjelmista ja aloitteista, jotka mahdollistavat sellaisten innovatiivisten hankkeiden rahoituksen, joita voitaisiin kehittää SCC-aloitteen puitteissa. Oppaaseen voisi sisältyä sellaisia aloitteita kuin Green Digital Charter -peruskirja, kaupunginjohtajien ilmastosopimus, Civitas ja Concerto, ja se tarjoaisi informatiivisen kuvan kaikista älykkäisiin kaupunkeihin ja yhteisöihin liittyvistä ohjelmista. |
| --- | --- |

—

suosittaa, että komissio kokoaa selkeän oppaan kaikista unionin ohjelmista ja aloitteista, jotka mahdollistavat sellaisten innovatiivisten hankkeiden rahoituksen, joita voitaisiin kehittää SCC-aloitteen puitteissa. Oppaaseen voisi sisältyä sellaisia aloitteita kuin Green Digital Charter -peruskirja, kaupunginjohtajien ilmastosopimus, Civitas ja Concerto, ja se tarjoaisi informatiivisen kuvan kaikista älykkäisiin kaupunkeihin ja yhteisöihin liittyvistä ohjelmista.

| — | korostaa erityisesti, että keskeinen osa SCC-aloitteen piirissä tehtävää työtä tulee olemaan älykkäiden verkkojen kehittäminen. |
| --- | --- |

—

korostaa erityisesti, että keskeinen osa SCC-aloitteen piirissä tehtävää työtä tulee olemaan älykkäiden verkkojen kehittäminen.

| Esittelijä | Ilmar REEPALU (SE, PSE), Malmön kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto "Älykkäät kaupungit ja yhteisöt – eurooppalainen innovaatiokumppanuus",
  C(2012) 4701 final |

Esittelijä

Ilmar REEPALU (SE, PSE), Malmön kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto "Älykkäät kaupungit ja yhteisöt – eurooppalainen innovaatiokumppanuus",

C(2012) 4701 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | panee merkille, että komissio tekee tiedonannossaan Smart Cities and Communities (SCC) - European Innovation Partnership (Älykkäät kaupungit ja yhteisöt – eurooppalainen innovaatiokumppanuus) aloitteen ("SCC-aloite") eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden käynnistämisestä, jotta voitaisiin yhdistää voimavarat sellaisten innovatiivisten teknisten ratkaisujen kehittämiseksi ja levittämiseksi kaupunkiympäristöissä, jotka perustuvat energia-, liikenne- sekä tieto- ja viestintäteknologioiden integroimiseen. |
| --- | --- |

1.

panee merkille, että komissio tekee tiedonannossaan Smart Cities and Communities (SCC) - European Innovation Partnership (Älykkäät kaupungit ja yhteisöt – eurooppalainen innovaatiokumppanuus) aloitteen ("SCC-aloite") eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden käynnistämisestä, jotta voitaisiin yhdistää voimavarat sellaisten innovatiivisten teknisten ratkaisujen kehittämiseksi ja levittämiseksi kaupunkiympäristöissä, jotka perustuvat energia-, liikenne- sekä tieto- ja viestintäteknologioiden integroimiseen.

| 2. | on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että yksi EU:n suurimmista haasteista on kehittää unionin kaupungeista sosiaalisesti, taloudellisesti ja ympäristöllisesti älykkäitä ja kestäväpohjaisia ympäristöjä. Komitea on eri yhteyksissä korostanut, että tarvitaan voimaperäisiä toimia ja muutoksia pitkäjänteisesti kestäväpohjaista yhteiskuntaa edistävän työn tukemiseksi ja kehittämiseksi, mikä johtaa kaupunkiympäristön, kansanterveyden ja viime kädessä sosiaalisen hyvinvoinnin paranemiseen. Samanaikaisesti komitea korostaa, että kaupungit ovat sekä taloudellisesti, yhteiskunnallisesti että ympäristöllisesti yhteydessä niitä ympäröiviin alueisiin ja maaseutuun ja että tällä yhteydellä on tärkeä rooli sekä kaupunki- että maaseutualueiden tasapainoisen ja kestäväpohjaisen kehityksen kannalta, sillä kaupunkien saasteet kulkeutuvat maaseutualueille päästöinä ilmakehään ja veteen. |
| --- | --- |

2.

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että yksi EU:n suurimmista haasteista on kehittää unionin kaupungeista sosiaalisesti, taloudellisesti ja ympäristöllisesti älykkäitä ja kestäväpohjaisia ympäristöjä. Komitea on eri yhteyksissä korostanut, että tarvitaan voimaperäisiä toimia ja muutoksia pitkäjänteisesti kestäväpohjaista yhteiskuntaa edistävän työn tukemiseksi ja kehittämiseksi, mikä johtaa kaupunkiympäristön, kansanterveyden ja viime kädessä sosiaalisen hyvinvoinnin paranemiseen. Samanaikaisesti komitea korostaa, että kaupungit ovat sekä taloudellisesti, yhteiskunnallisesti että ympäristöllisesti yhteydessä niitä ympäröiviin alueisiin ja maaseutuun ja että tällä yhteydellä on tärkeä rooli sekä kaupunki- että maaseutualueiden tasapainoisen ja kestäväpohjaisen kehityksen kannalta, sillä kaupunkien saasteet kulkeutuvat maaseutualueille päästöinä ilmakehään ja veteen.

| 3. | on tyytyväinen komission innovaatiokumppanuutta koskevaan aloitteeseen. On ilahduttavaa, että tämän aloitteen avulla komissio tuo esiin ja tunnustaa kaupunkien ja paikallisviranomaisten ratkaisevan roolin unionin kaikessa toiminnassa älykkään, kestäväpohjaisen ja sosiaalista osallisuutta edistävän kasvun tukemiseksi. On tärkeää korostaa, että kaupungit ovat usein pitkäjänteisesti kestäväpohjaisen yhteiskunnan rakentamistyön eturintamassa. EU:n toiminnassa tulee tukea tätä myönteistä kehitystä ja kaupunkien kunnianhimoista asennetta ja rohkaista niihin. |
| --- | --- |

3.

on tyytyväinen komission innovaatiokumppanuutta koskevaan aloitteeseen. On ilahduttavaa, että tämän aloitteen avulla komissio tuo esiin ja tunnustaa kaupunkien ja paikallisviranomaisten ratkaisevan roolin unionin kaikessa toiminnassa älykkään, kestäväpohjaisen ja sosiaalista osallisuutta edistävän kasvun tukemiseksi. On tärkeää korostaa, että kaupungit ovat usein pitkäjänteisesti kestäväpohjaisen yhteiskunnan rakentamistyön eturintamassa. EU:n toiminnassa tulee tukea tätä myönteistä kehitystä ja kaupunkien kunnianhimoista asennetta ja rohkaista niihin.

| 4. | katsoo, että yksi älykkäiden kaupunkien kehittämisen edellytyksistä on järjestelmien integroinnin ja yhteentoimivuuden periaatteiden noudattaminen. Komitea kannattaa sen vuoksi komission lähestymistapaa, johon sisältyy yhdennettyjä järjestelmäratkaisuja, ja on vakuuttunut siitä, että tällaiset yhdennetyt ratkaisut, toisin kuin alakohtaiset lähestymistavat, tuottavat merkittävää lisäarvoa. Alakohtaiset hankkeet ja ratkaisut voivat muissa yhteyksissä tuottaa tehokkaita täydentäviä toimia ja ratkaisuja. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että yksi älykkäiden kaupunkien kehittämisen edellytyksistä on järjestelmien integroinnin ja yhteentoimivuuden periaatteiden noudattaminen. Komitea kannattaa sen vuoksi komission lähestymistapaa, johon sisältyy yhdennettyjä järjestelmäratkaisuja, ja on vakuuttunut siitä, että tällaiset yhdennetyt ratkaisut, toisin kuin alakohtaiset lähestymistavat, tuottavat merkittävää lisäarvoa. Alakohtaiset hankkeet ja ratkaisut voivat muissa yhteyksissä tuottaa tehokkaita täydentäviä toimia ja ratkaisuja.

| 5. | huomauttaa, että SCC-aloitteen piiriin kuuluvilla kolmella teknologian alalla voi olla erilainen painoarvo ja merkitys riippuen hankkeiden tavoitteesta kehittää innovatiivisia järjestelmäratkaisuja kartoitettuihin tarpeisiin vastaamiseksi. Komitea katsoo lisäksi, että myös muut kestäväpohjaista kaupunkikehitystä edistävät alat, kuten vesi- ja jätehuolto, ilma, strateginen suunnittelu sekä kansalaisia uusien ratkaisujen käyttämiseen ja kehittämiseen aktivoivat palveluinnovaatiot, on voitava ottaa huomioon hankkeiden ja ratkaisujen kehittämisessä ja toteuttamisessa silloin kun ne auttavat tuottamaan lisäarvoa kasvunäkökulmasta. |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että SCC-aloitteen piiriin kuuluvilla kolmella teknologian alalla voi olla erilainen painoarvo ja merkitys riippuen hankkeiden tavoitteesta kehittää innovatiivisia järjestelmäratkaisuja kartoitettuihin tarpeisiin vastaamiseksi. Komitea katsoo lisäksi, että myös muut kestäväpohjaista kaupunkikehitystä edistävät alat, kuten vesi- ja jätehuolto, ilma, strateginen suunnittelu sekä kansalaisia uusien ratkaisujen käyttämiseen ja kehittämiseen aktivoivat palveluinnovaatiot, on voitava ottaa huomioon hankkeiden ja ratkaisujen kehittämisessä ja toteuttamisessa silloin kun ne auttavat tuottamaan lisäarvoa kasvunäkökulmasta.

| 6. | toteaa komission ehdottavan, että yritykset johtaisivat kumppanuutta yhteistyössä kaupunkien kanssa. Aloitteen odotetaan sen vuoksi edistävän sellaisten uraauurtavien innovatiivisten ratkaisujen markkinoillepääsyä, jotka perustuvat energia- ja liikenneteknologioiden integrointiin tieto- ja viestintäteknologioiden tuella. |
| --- | --- |

6.

toteaa komission ehdottavan, että yritykset johtaisivat kumppanuutta yhteistyössä kaupunkien kanssa. Aloitteen odotetaan sen vuoksi edistävän sellaisten uraauurtavien innovatiivisten ratkaisujen markkinoillepääsyä, jotka perustuvat energia- ja liikenneteknologioiden integrointiin tieto- ja viestintäteknologioiden tuella.

| 7. | korostaa tässä yhteydessä paikallisviranomaisten keskeistä ja monessa tapauksessa ratkaisevaa roolia tulevassa toiminnassa. Väestömäärältään kaikenkokoisten paikallisyhteisöjen on – yksinään ja yhdessä – saatava keskeinen rooli niissä strategioissa, esimerkiksi strategisessa täytäntöönpanosuunnitelmassa, ja hankkeissa, jotka suunnitellaan ja joista päätetään SCC-aloitteen puitteissa. Niiden on oltava myös johtavassa asemassa tehtäessä päätöksiä, jotka koskevat paikallisten julkisten resurssien käyttöä. |
| --- | --- |

7.

korostaa tässä yhteydessä paikallisviranomaisten keskeistä ja monessa tapauksessa ratkaisevaa roolia tulevassa toiminnassa. Väestömäärältään kaikenkokoisten paikallisyhteisöjen on – yksinään ja yhdessä – saatava keskeinen rooli niissä strategioissa, esimerkiksi strategisessa täytäntöönpanosuunnitelmassa, ja hankkeissa, jotka suunnitellaan ja joista päätetään SCC-aloitteen puitteissa. Niiden on oltava myös johtavassa asemassa tehtäessä päätöksiä, jotka koskevat paikallisten julkisten resurssien käyttöä.

| 8. | painottaa, että paikallisviranomaiset eivät ole vain teollisuuden mahdollistajia tai asiakkaita, vaan tulee tunnustaa myös niiden perustava rooli johtohahmoina ja innovoijina. |
| --- | --- |

8.

painottaa, että paikallisviranomaiset eivät ole vain teollisuuden mahdollistajia tai asiakkaita, vaan tulee tunnustaa myös niiden perustava rooli johtohahmoina ja innovoijina.

| 9. | korostaa edelleen, että komission suunnitteleman yritysvetoisen lähestymistavan tulee perustua "kansalaislähtöiseen", hyvin määriteltyyn ja konkreettiseen todistettuun tarpeeseen. Paikallisviranomaiset ovat alueensa asukkaita lähinnä oleva taho, ja niillä on ratkaiseva rooli julkisten ja yksityisten toimijoiden tarpeiden ja kysynnän kartoittamisessa ja esiintuomisessa; näitä toimijoita ovat esimerkiksi elinkeinoelämä, korkeakoulut, kansalaisyhteiskunta ja kaupungin asukkaat. Tämä ratkaisevan tärkeä yhteys kattaa muun muassa paikallistason kuulemiset ja tehokkaat osallistumismenettelyt, ja sillä tulee olla hyvin merkittävä asema. Tällainen menettely edistää ratkaisuja, jotka perustuvat paikallisviranomaisten, paikallisten toimijoiden ja asukkaiden yksilökohtaiseen ja konkreettiseen kysyntään ja siihen, että ratkaisut tuottavat lisäarvoa verrattuna siihen tilanteeseen, että kukin sektori kehittäisi omia ratkaisujaan, jotka eivät välttämättä tuota parasta mahdollista tulosta. |
| --- | --- |

9.

korostaa edelleen, että komission suunnitteleman yritysvetoisen lähestymistavan tulee perustua "kansalaislähtöiseen", hyvin määriteltyyn ja konkreettiseen todistettuun tarpeeseen. Paikallisviranomaiset ovat alueensa asukkaita lähinnä oleva taho, ja niillä on ratkaiseva rooli julkisten ja yksityisten toimijoiden tarpeiden ja kysynnän kartoittamisessa ja esiintuomisessa; näitä toimijoita ovat esimerkiksi elinkeinoelämä, korkeakoulut, kansalaisyhteiskunta ja kaupungin asukkaat. Tämä ratkaisevan tärkeä yhteys kattaa muun muassa paikallistason kuulemiset ja tehokkaat osallistumismenettelyt, ja sillä tulee olla hyvin merkittävä asema. Tällainen menettely edistää ratkaisuja, jotka perustuvat paikallisviranomaisten, paikallisten toimijoiden ja asukkaiden yksilökohtaiseen ja konkreettiseen kysyntään ja siihen, että ratkaisut tuottavat lisäarvoa verrattuna siihen tilanteeseen, että kukin sektori kehittäisi omia ratkaisujaan, jotka eivät välttämättä tuota parasta mahdollista tulosta.

| 10. | on tyytyväinen komission pitkän aikavälin SCC-tavoitteeseen, jonka mukaan vuoteen 2020 mennessä kehitetään ja levitetään laajempaan käyttöön vähintään 20 uraauurtavaa innovatiivista, energia-, liikenne- sekä tieto- ja viestintäteknologiat integroivaa ratkaisua. Komitea tähdentää tässä yhteydessä olevan hyvin tärkeää, että tarjotaan hyvät mahdollisuudet toistaa, mukauttaa ja hyödyntää innovatiivisia hankkeita monissa unionin kaupungeissa. Komitea arvostaa sitä, että komissio painottaa kysyntäpuolen toimien tärkeyttä, esimerkiksi uusien liiketoimintamallien kehittämistä. Tämän saavuttamiseksi komitea korostaa, että komission tulee käyttää näiden hankkeiden yhtenä valintakriteerinä sitä, että ehdotuksessa osoitetaan uutta luovan uraauurtavuuden vahva kytkös tulosten täytäntöönpanoon ja levittämiseen eri puolilla Eurooppaa olevien alueiden ja kuntien käyttöön. Hankkeissa tulee painottaa tulosta tuottavaa synergiaa toisiinsa kytkeytyvien hanketoimijoiden sekä kehitys- ja rahoitusinstrumenttien avulla. Samanaikaisesti kaupunkeja on autettava vähentämään ympäristövaikutuksiaan kehittämällä ratkaisuja, joiden avulla voidaan tieto- ja viestintäteknologiaa intensiivisesti hyödyntäen parantaa kaupunkien energiatehokkuutta, edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja helpottaa liikkuvuutta samalla, kun hiilidioksidi- ja muita kaasupäästöjä vähennetään merkittävästi kestäväpohjaisen kaupunkimallin puitteissa. |
| --- | --- |

10.

on tyytyväinen komission pitkän aikavälin SCC-tavoitteeseen, jonka mukaan vuoteen 2020 mennessä kehitetään ja levitetään laajempaan käyttöön vähintään 20 uraauurtavaa innovatiivista, energia-, liikenne- sekä tieto- ja viestintäteknologiat integroivaa ratkaisua. Komitea tähdentää tässä yhteydessä olevan hyvin tärkeää, että tarjotaan hyvät mahdollisuudet toistaa, mukauttaa ja hyödyntää innovatiivisia hankkeita monissa unionin kaupungeissa. Komitea arvostaa sitä, että komissio painottaa kysyntäpuolen toimien tärkeyttä, esimerkiksi uusien liiketoimintamallien kehittämistä. Tämän saavuttamiseksi komitea korostaa, että komission tulee käyttää näiden hankkeiden yhtenä valintakriteerinä sitä, että ehdotuksessa osoitetaan uutta luovan uraauurtavuuden vahva kytkös tulosten täytäntöönpanoon ja levittämiseen eri puolilla Eurooppaa olevien alueiden ja kuntien käyttöön. Hankkeissa tulee painottaa tulosta tuottavaa synergiaa toisiinsa kytkeytyvien hanketoimijoiden sekä kehitys- ja rahoitusinstrumenttien avulla. Samanaikaisesti kaupunkeja on autettava vähentämään ympäristövaikutuksiaan kehittämällä ratkaisuja, joiden avulla voidaan tieto- ja viestintäteknologiaa intensiivisesti hyödyntäen parantaa kaupunkien energiatehokkuutta, edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja helpottaa liikkuvuutta samalla, kun hiilidioksidi- ja muita kaasupäästöjä vähennetään merkittävästi kestäväpohjaisen kaupunkimallin puitteissa.

| 11. | katsoo, että kansalaisten osallistumisen ja heidän mielipiteidensä kuulemisen lisäksi avaintekijä SCC-aloitteen onnistumisen kannalta on ryhtyä aitoihin yhteisösuunnittelujärjestelyihin siten, että paikallisviranomaiset sisällyttävät päätöksentekoon kaikki asianomaiset kansalliset tai alueelliset virastot, vapaaehtoisjärjestöt sekä alueella toimivat yritykset, joita SCC-aloitteen tavoitteet koskevat suoraan. Tässä yhteydessä komitea korostaa energiapalveluyritysten perustavan tärkeää roolia. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että kansalaisten osallistumisen ja heidän mielipiteidensä kuulemisen lisäksi avaintekijä SCC-aloitteen onnistumisen kannalta on ryhtyä aitoihin yhteisösuunnittelujärjestelyihin siten, että paikallisviranomaiset sisällyttävät päätöksentekoon kaikki asianomaiset kansalliset tai alueelliset virastot, vapaaehtoisjärjestöt sekä alueella toimivat yritykset, joita SCC-aloitteen tavoitteet koskevat suoraan. Tässä yhteydessä komitea korostaa energiapalveluyritysten perustavan tärkeää roolia.

| 12. | katsoo, että komission tulee selventää sitä, millä edellytyksillä uraauurtavat innovatiiviset ratkaisut kartoitetaan ja valitaan. Komission täytyy taata, että tällainen prosessi on avoin ja ensisijaisesti sidoksissa konkreettiseen tarjouskilpailumenettelyyn ja että sen käyttöön annetaan riittävät varat. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että komission tulee selventää sitä, millä edellytyksillä uraauurtavat innovatiiviset ratkaisut kartoitetaan ja valitaan. Komission täytyy taata, että tällainen prosessi on avoin ja ensisijaisesti sidoksissa konkreettiseen tarjouskilpailumenettelyyn ja että sen käyttöön annetaan riittävät varat.

| 13. | painottaa EU:n monimuotoista kaupunkirakennetta. Monilla alueilla vallitsee monikeskuksinen kaupunkirakenne, kun taas toisilla suurkaupunki on hallitseva suhteessa useisiin pienempiin lähikaupunkeihin. Kaupungit toimivat koostaan riippumatta esimerkiksi julkisten ja yksityisten palvelujen tarjoamisen samoin kuin tietämyksen alueellisen tuotannon, innovaation ja yrittäjyyden keskuksina. Poikkeuksellisesti alueilla voi vallita väestörakenteellinen ja alueellinen syvä epätasapaino, jolloin ei voida puhua varsinaisesta kaupunkien verkosta. Näissä tapauksissa voi olla olemassa paikallisia rakenteita, jotka kattavat useita yhteisöjä, jotka voidaan sisällyttää SCC-aloitteeseen. |
| --- | --- |

13.

painottaa EU:n monimuotoista kaupunkirakennetta. Monilla alueilla vallitsee monikeskuksinen kaupunkirakenne, kun taas toisilla suurkaupunki on hallitseva suhteessa useisiin pienempiin lähikaupunkeihin. Kaupungit toimivat koostaan riippumatta esimerkiksi julkisten ja yksityisten palvelujen tarjoamisen samoin kuin tietämyksen alueellisen tuotannon, innovaation ja yrittäjyyden keskuksina. Poikkeuksellisesti alueilla voi vallita väestörakenteellinen ja alueellinen syvä epätasapaino, jolloin ei voida puhua varsinaisesta kaupunkien verkosta. Näissä tapauksissa voi olla olemassa paikallisia rakenteita, jotka kattavat useita yhteisöjä, jotka voidaan sisällyttää SCC-aloitteeseen.

| 14. | toteaa, että kaupungeilla on usein, koostaan riippumatta, samankaltaisia haasteita ja teknisten ratkaisujen tarpeita kestäväpohjaisten ympäristöjen luomiseksi. Alueiden komitea katsoo, että SCC-aloitteen piiriin kuuluvien kumppanuuksien tulee ilmentää näitä edellytyksiä, samalla kun on tärkeää kehittää innovatiivisia ratkaisuja, jotka tarjoavat taloudellisia mittakaavaetuja ja tuntuvaa hyötyä kaupungeille ja niiden asukkaille. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että kaupungeilla on usein, koostaan riippumatta, samankaltaisia haasteita ja teknisten ratkaisujen tarpeita kestäväpohjaisten ympäristöjen luomiseksi. Alueiden komitea katsoo, että SCC-aloitteen piiriin kuuluvien kumppanuuksien tulee ilmentää näitä edellytyksiä, samalla kun on tärkeää kehittää innovatiivisia ratkaisuja, jotka tarjoavat taloudellisia mittakaavaetuja ja tuntuvaa hyötyä kaupungeille ja niiden asukkaille.

| 15. | muistuttaa, että ilmaisun "ja yhteisöjä" sisällyttämisellä SCC-aloitteen nimeen korostetaan nimenomaan sitä, että kaupunkien tai taajama-alueiden käsite EU:ssa on hyvin häilyvä. Varsin useissa jäsenvaltioissa on monia tapauksia, joissa paikallisyhteisöjä ei nimitetä kaupungeiksi, vaikka ne ovat paljon suurempia ja niillä on paljon enemmän merkittäviä resursseja ja valmiuksia kuin joillakin sellaisilla kunnilla, joita oikeudelliselta ja maantieteelliseltä kannalta pidetään yleisesti kaupunkeina. Monissa tapauksissa paikallisviranomaiset voivat yhdistää ja myös yhdistävät resurssejaan kaupunkeja laajemmin. Tällaisissa tapauksissa, mikä saattaa päteä myös suurkaupunkialueilla tai taajamissa, alueyhteisöjen rooli voi olla ratkaiseva yhdennettyjen politiikkojen koordinoinnin ja lujittamisen kannalta. |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että ilmaisun "ja yhteisöjä" sisällyttämisellä SCC-aloitteen nimeen korostetaan nimenomaan sitä, että kaupunkien tai taajama-alueiden käsite EU:ssa on hyvin häilyvä. Varsin useissa jäsenvaltioissa on monia tapauksia, joissa paikallisyhteisöjä ei nimitetä kaupungeiksi, vaikka ne ovat paljon suurempia ja niillä on paljon enemmän merkittäviä resursseja ja valmiuksia kuin joillakin sellaisilla kunnilla, joita oikeudelliselta ja maantieteelliseltä kannalta pidetään yleisesti kaupunkeina. Monissa tapauksissa paikallisviranomaiset voivat yhdistää ja myös yhdistävät resurssejaan kaupunkeja laajemmin. Tällaisissa tapauksissa, mikä saattaa päteä myös suurkaupunkialueilla tai taajamissa, alueyhteisöjen rooli voi olla ratkaiseva yhdennettyjen politiikkojen koordinoinnin ja lujittamisen kannalta.

Älykkäiden kaupunkien ja yhteiskuntien toteuttaminen

| 16. | suhtautuu myönteisesti siihen, että tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemäs puiteohjelma suunnataan vuonna 2013 siten, että varataan lisää voimavaroja SCC-aloitteen mukaisiin hankkeisiin. |
| --- | --- |

16.

suhtautuu myönteisesti siihen, että tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemäs puiteohjelma suunnataan vuonna 2013 siten, että varataan lisää voimavaroja SCC-aloitteen mukaisiin hankkeisiin.

| 17. | pitää olennaisen tärkeänä, että EU-tasolla myönnetään tulevan Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa riittävät resurssit, jotta SCC-aloitteen avulla voidaan edistää komission asettamien tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

17.

pitää olennaisen tärkeänä, että EU-tasolla myönnetään tulevan Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa riittävät resurssit, jotta SCC-aloitteen avulla voidaan edistää komission asettamien tavoitteiden saavuttamista.

| 18. | korostaa, että SCC-aloitteen täytäntöönpano ei saa tarkoittaa sitä, että rahoitusta annetaan aiempaa vähemmän muista olemassa olevista ohjelmista, joilla tuetaan paikallisviranomaisten pyrkimyksiä älykkäiden kaupunkien ja yhteisöjen alalla erityisesti silloin, kun nämä ohjelmat ovat osoittautuneet erittäin onnistuneiksi paikallistasolla. Lisäksi on toivottavaa, että komissio yksilöi Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa temaattisia aloja ja laatii eritelmän kohdennetuista varoista. |
| --- | --- |

18.

korostaa, että SCC-aloitteen täytäntöönpano ei saa tarkoittaa sitä, että rahoitusta annetaan aiempaa vähemmän muista olemassa olevista ohjelmista, joilla tuetaan paikallisviranomaisten pyrkimyksiä älykkäiden kaupunkien ja yhteisöjen alalla erityisesti silloin, kun nämä ohjelmat ovat osoittautuneet erittäin onnistuneiksi paikallistasolla. Lisäksi on toivottavaa, että komissio yksilöi Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa temaattisia aloja ja laatii eritelmän kohdennetuista varoista.

| 19. | panee merkille, että aluepolitiikalla ja rakennerahastoilla on ollut myönteisiä vaikutuksia älykkäitä kaupunkeja koskevien strategioiden toteuttamiseen, ja niillä voisi olla tärkeä rooli SCC-aloitteen kehittämisessä. Koheesiopolitiikan uudelleensuuntaamista vuoden 2014 jälkeen koskevilla ehdotuksiin sisältyy selkeä kaupunkiulottuvuus, muun muassa kun korvamerkitään aluerahastojen varoja kestävään kaupunkikehitykseen. Tulee selventää, miten nämä varat voivat edistää älykkäiden kaupunkien toteuttamista, jotta siten voidaan saada aikaan synergiavaikutuksia ja edistää kokonaiskäsityksen muodostamista kaupunkikehityksestä sekä ottaa huomioon myös ympäröivä maaseutu. |
| --- | --- |

19.

panee merkille, että aluepolitiikalla ja rakennerahastoilla on ollut myönteisiä vaikutuksia älykkäitä kaupunkeja koskevien strategioiden toteuttamiseen, ja niillä voisi olla tärkeä rooli SCC-aloitteen kehittämisessä. Koheesiopolitiikan uudelleensuuntaamista vuoden 2014 jälkeen koskevilla ehdotuksiin sisältyy selkeä kaupunkiulottuvuus, muun muassa kun korvamerkitään aluerahastojen varoja kestävään kaupunkikehitykseen. Tulee selventää, miten nämä varat voivat edistää älykkäiden kaupunkien toteuttamista, jotta siten voidaan saada aikaan synergiavaikutuksia ja edistää kokonaiskäsityksen muodostamista kaupunkikehityksestä sekä ottaa huomioon myös ympäröivä maaseutu.

| 20. | suosittaa, että komissio kokoaa selkeän oppaan kaikista unionin ohjelmista ja aloitteista, jotka mahdollistavat sellaisten innovatiivisten hankkeiden rahoituksen, joita voitaisiin kehittää SCC-aloitteen puitteissa. Oppaaseen voisi sisältyä sellaisia aloitteita kuin Green Digital Charter -peruskirja, kaupunginjohtajien ilmastosopimus, Civitas ja Concerto. Tällainen opas olisi erittäin hyödyllinen esimerkiksi paikallisviranomaisille ja teollisuudelle, koska se tarjoaisi informatiivisen kuvan kaikista älykkäisiin kaupunkeihin ja yhteisöihin liittyvistä ohjelmista. Opas voisi olla saatavilla esimerkiksi sidosryhmäfoorumin internetsivustossa. |
| --- | --- |

20.

suosittaa, että komissio kokoaa selkeän oppaan kaikista unionin ohjelmista ja aloitteista, jotka mahdollistavat sellaisten innovatiivisten hankkeiden rahoituksen, joita voitaisiin kehittää SCC-aloitteen puitteissa. Oppaaseen voisi sisältyä sellaisia aloitteita kuin Green Digital Charter -peruskirja, kaupunginjohtajien ilmastosopimus, Civitas ja Concerto. Tällainen opas olisi erittäin hyödyllinen esimerkiksi paikallisviranomaisille ja teollisuudelle, koska se tarjoaisi informatiivisen kuvan kaikista älykkäisiin kaupunkeihin ja yhteisöihin liittyvistä ohjelmista. Opas voisi olla saatavilla esimerkiksi sidosryhmäfoorumin internetsivustossa.

| 21. | korostaa, että on tärkeää luoda kokonaisvaltainen näkemys EU:n SCC-aloitteelle antamasta taloudellisesta tuesta ja EU:n muista rahoituslähteistä. Esimerkkeinä mainittakoon erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastot, Verkkojen Eurooppa -väline sekä LIFE 2014–2020. Näin varmistetaan selkeästi SCC-aloitteen kehittämiselle annettavan tuen jatkuvuus ja vältetään tarpeettomat epäjohdonmukaisuudet, päällekkäisyydet ja toistot. |
| --- | --- |

21.

korostaa, että on tärkeää luoda kokonaisvaltainen näkemys EU:n SCC-aloitteelle antamasta taloudellisesta tuesta ja EU:n muista rahoituslähteistä. Esimerkkeinä mainittakoon erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastot, Verkkojen Eurooppa -väline sekä LIFE 2014–2020. Näin varmistetaan selkeästi SCC-aloitteen kehittämiselle annettavan tuen jatkuvuus ja vältetään tarpeettomat epäjohdonmukaisuudet, päällekkäisyydet ja toistot.

| 22. | on tyytyväinen, että komissio suosittaa jäsenvaltioille varojen myöntämistä toimintaan, jolla edistetään innovatiivisten ratkaisujen kehittämistä ja levittämistä älykkäiden kaupunkien ja yhteiskuntien puitteissa. |
| --- | --- |

22.

on tyytyväinen, että komissio suosittaa jäsenvaltioille varojen myöntämistä toimintaan, jolla edistetään innovatiivisten ratkaisujen kehittämistä ja levittämistä älykkäiden kaupunkien ja yhteiskuntien puitteissa.

| 23. | toteaa, että keskeinen osa SCC-aloitetta ovat ns. kärkihankkeet. Niissä innovaatiovetoiset yritykset, jotka edustavat edellä mainittuja kolmea alaa, sekä voimakkaat paikalliset johtohahmot ja viranomaiset muodostavat strategisia kumppanuuksia. |
| --- | --- |

23.

toteaa, että keskeinen osa SCC-aloitetta ovat ns. kärkihankkeet. Niissä innovaatiovetoiset yritykset, jotka edustavat edellä mainittuja kolmea alaa, sekä voimakkaat paikalliset johtohahmot ja viranomaiset muodostavat strategisia kumppanuuksia.

| 24. | huomauttaa tähän liittyen, että teollisuudella ja kaupungeilla on eri roolit ja näkökulmat. Teollisuudella on tärkeä tehtävä sellaisten teknisten eritelmien ja ratkaisujen kehittämisessä, joita voidaan toistaa ja levittää useisiin kaupunkeihin. Juuri paikallisviranomaiset yhdessä alueensa asukkaiden kanssa voivat kantaa päävastuun kartoittaessa ja tuotaessa julki niitä konkreettisia tarpeita, joita esiintyy paikallistasolla ja jotka edellyttävät teknisiä ratkaisuja tarpeisiin vastaamiseksi. Sen vuoksi on hyvin tärkeää, että hankkeet muotoillaan ja niitä hallinnoidaan tarpeiden ja kysynnän pohjalta tarkastellen lisäarvoa teknologisista ja innovatiivisista näkökohdista. |
| --- | --- |

24.

huomauttaa tähän liittyen, että teollisuudella ja kaupungeilla on eri roolit ja näkökulmat. Teollisuudella on tärkeä tehtävä sellaisten teknisten eritelmien ja ratkaisujen kehittämisessä, joita voidaan toistaa ja levittää useisiin kaupunkeihin. Juuri paikallisviranomaiset yhdessä alueensa asukkaiden kanssa voivat kantaa päävastuun kartoittaessa ja tuotaessa julki niitä konkreettisia tarpeita, joita esiintyy paikallistasolla ja jotka edellyttävät teknisiä ratkaisuja tarpeisiin vastaamiseksi. Sen vuoksi on hyvin tärkeää, että hankkeet muotoillaan ja niitä hallinnoidaan tarpeiden ja kysynnän pohjalta tarkastellen lisäarvoa teknologisista ja innovatiivisista näkökohdista.

| 25. | katsoo, että kärkihankkeet ovat SCC-aloitteen olennainen osa. Koska paikallisviranomaisilla on parhaat edellytykset arvioida kaupunkien kestäväpohjaisen kehityksen tarpeita, paikallisviranomaisille on annettava keskeinen ja johtava rooli konsortioissa ja kärkihankkeissa. Tämä edellytys ei ilmene komission tiedonannosta, mutta se pitää tehdä tulevissa asiakirjoissa selväksi. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että kärkihankkeet ovat SCC-aloitteen olennainen osa. Koska paikallisviranomaisilla on parhaat edellytykset arvioida kaupunkien kestäväpohjaisen kehityksen tarpeita, paikallisviranomaisille on annettava keskeinen ja johtava rooli konsortioissa ja kärkihankkeissa. Tämä edellytys ei ilmene komission tiedonannosta, mutta se pitää tehdä tulevissa asiakirjoissa selväksi.

| 26. | katsoo, että lisäksi tulee määritellä muiden avaintoimijoiden roolit konsortioissa ja hankkeissa, jotta kumppanuuksille luodaan hyvät edellytykset ja jotta ne ovat tasapainoisia. Komitea katsoo, että kärkihankkeiden ja konsortioiden tyypit tulee määrittää julkisten tarjouspyyntöjen yhteydessä, jotta voidaan määritellä konsortioiden muoto ja eri toimijoiden roolit hankkeiden toteutuksessa ja jotta voidaan lisätä SCC-aloitteen avoimuutta. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että lisäksi tulee määritellä muiden avaintoimijoiden roolit konsortioissa ja hankkeissa, jotta kumppanuuksille luodaan hyvät edellytykset ja jotta ne ovat tasapainoisia. Komitea katsoo, että kärkihankkeiden ja konsortioiden tyypit tulee määrittää julkisten tarjouspyyntöjen yhteydessä, jotta voidaan määritellä konsortioiden muoto ja eri toimijoiden roolit hankkeiden toteutuksessa ja jotta voidaan lisätä SCC-aloitteen avoimuutta.

| 27. | panee merkille, että komissio toteaa tiedonannossaan avaavansa mahdollisuuden sille, että tulevaisuudessa annetaan alaa koskevia säädöksiä tulevien ratkaisujen kaupallistamisen tukemiseksi. Vaikka alueiden komitea ei halua sulkea pois tällaisia toimia, se pitää tärkeänä, että mahdollisessa sääntelyssä otetaan tarkasti huomioon suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteet sekä paikallisiin edellytyksiin perustuvien, paikallisesti mukautettujen ratkaisujen tarve. |
| --- | --- |

27.

panee merkille, että komissio toteaa tiedonannossaan avaavansa mahdollisuuden sille, että tulevaisuudessa annetaan alaa koskevia säädöksiä tulevien ratkaisujen kaupallistamisen tukemiseksi. Vaikka alueiden komitea ei halua sulkea pois tällaisia toimia, se pitää tärkeänä, että mahdollisessa sääntelyssä otetaan tarkasti huomioon suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteet sekä paikallisiin edellytyksiin perustuvien, paikallisesti mukautettujen ratkaisujen tarve.

| 28. | katsoo sen vuoksi, että komission tulee selventää, mitä tarkoitetaan mahdollisella tulevalla sääntelyllä, ja antaa esimerkkejä tällaisesta sääntelystä tai aloista, sillä se tarjoaisi arvokasta tietoa konsortioihin ja hankkeisiin osallistuville toimijoille. |
| --- | --- |

28.

katsoo sen vuoksi, että komission tulee selventää, mitä tarkoitetaan mahdollisella tulevalla sääntelyllä, ja antaa esimerkkejä tällaisesta sääntelystä tai aloista, sillä se tarjoaisi arvokasta tietoa konsortioihin ja hankkeisiin osallistuville toimijoille.

| 29. | pitää tärkeänä, että kussakin hankkeessa toimia seurataan tarkoituksenmukaisilla indikaattoreilla ja että ne kytketään EU-tason painopistealoihin ja energia-, liikenne- sekä tieto- ja viestintäteknologian alan keskeisiin haasteisiin esimerkiksi sellaisilla aloilla kuin ympäristönsuojelun taso, kaupunkien energiatehokkuus, uusiutuvien energialähteiden osuus energiankäytöstä, infrastruktuurin yhteiskäyttö jne. |
| --- | --- |

29.

pitää tärkeänä, että kussakin hankkeessa toimia seurataan tarkoituksenmukaisilla indikaattoreilla ja että ne kytketään EU-tason painopistealoihin ja energia-, liikenne- sekä tieto- ja viestintäteknologian alan keskeisiin haasteisiin esimerkiksi sellaisilla aloilla kuin ympäristönsuojelun taso, kaupunkien energiatehokkuus, uusiutuvien energialähteiden osuus energiankäytöstä, infrastruktuurin yhteiskäyttö jne.

| 30. | toistaa, että kullakin kaupungilla on yksilölliset edellytyksensä. Sen vuoksi komitea pitää erityisen tärkeänä, että paikallisviranomaiset voivat mukauttaa indikaattoreita paikallisiin edellytyksiin. On tärkeää, että indikaattoreiden tarkka tavoitetaso määritetään paikallisviranomaisten ja yrityskonsortioiden yhteistyönä. Samanaikaisesti on olennaisen tärkeää, että indikaattorit voivat ohjata yritysten, myös pk-yritysten toimintaa, jotta voidaan varmistaa yleisten tavoitteiden saavuttaminen ja keskeisiin haasteisiin vastaaminen EU-tasolla. Kaikissa tapauksissa tavoitteet määritetään Euroopan unionin vuodelle 2020 määrittämän 20–20–20-strategian puitteissa. |
| --- | --- |

30.

toistaa, että kullakin kaupungilla on yksilölliset edellytyksensä. Sen vuoksi komitea pitää erityisen tärkeänä, että paikallisviranomaiset voivat mukauttaa indikaattoreita paikallisiin edellytyksiin. On tärkeää, että indikaattoreiden tarkka tavoitetaso määritetään paikallisviranomaisten ja yrityskonsortioiden yhteistyönä. Samanaikaisesti on olennaisen tärkeää, että indikaattorit voivat ohjata yritysten, myös pk-yritysten toimintaa, jotta voidaan varmistaa yleisten tavoitteiden saavuttaminen ja keskeisiin haasteisiin vastaaminen EU-tasolla. Kaikissa tapauksissa tavoitteet määritetään Euroopan unionin vuodelle 2020 määrittämän 20–20–20-strategian puitteissa.

| 31. | esittää, että komission tulisi rahoittaa kaikkialla Euroopassa tarvittavaa alueellisten innovaatioekosysteemien tutkimus- ja kehitystyötä. Tarvitaan älykkäitä kaupunkeja koskevia kokeiluja, joissa rakennusten ja kaiken infrastruktuurin fyysiset ja toiminnalliset ominaisuudet kytketään moninaiseen kehitykseen ja palveluihin, joita kaupunki ja muut toimijat tuottavat ja ylläpitävät. Tällainen tieto- ja viestintätekniikka-avusteinen aluemallinnus on tarpeen luotettavan perustan tarjoamiseksi erilaisten investointien elinkaarianalyyseille sekä käyttäjälähtöisten liiketoimintojen kehittämiselle, kansalaistoiminnalle ja päätöksenteolle. |
| --- | --- |

31.

esittää, että komission tulisi rahoittaa kaikkialla Euroopassa tarvittavaa alueellisten innovaatioekosysteemien tutkimus- ja kehitystyötä. Tarvitaan älykkäitä kaupunkeja koskevia kokeiluja, joissa rakennusten ja kaiken infrastruktuurin fyysiset ja toiminnalliset ominaisuudet kytketään moninaiseen kehitykseen ja palveluihin, joita kaupunki ja muut toimijat tuottavat ja ylläpitävät. Tällainen tieto- ja viestintätekniikka-avusteinen aluemallinnus on tarpeen luotettavan perustan tarjoamiseksi erilaisten investointien elinkaarianalyyseille sekä käyttäjälähtöisten liiketoimintojen kehittämiselle, kansalaistoiminnalle ja päätöksenteolle.

| 32. | kannattaa komission näkemystä, jonka mukaan seurantajärjestelmien tulee perustua olemassa oleviin menetelmiin, kuten niihin, joita sovelletaan kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen ja Green Digital Charter -peruskirjan yhteydessä. On niin ikään aiheellista korostaa, että EU-tason tavoitteet ovat lähtökohta ja että kaupunkeja tulee kannustaa asettamaan kunnianhimoisempia tavoitteita ja että ne voivat olla esikuvia näillä aloilla. |
| --- | --- |

32.

kannattaa komission näkemystä, jonka mukaan seurantajärjestelmien tulee perustua olemassa oleviin menetelmiin, kuten niihin, joita sovelletaan kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen ja Green Digital Charter -peruskirjan yhteydessä. On niin ikään aiheellista korostaa, että EU-tason tavoitteet ovat lähtökohta ja että kaupunkeja tulee kannustaa asettamaan kunnianhimoisempia tavoitteita ja että ne voivat olla esikuvia näillä aloilla.

| 33. | yhtyy komission kehotukseen vaihtaa kokemuksia ja parhaita käytänteitä maailmanlaajuisesti. Konkreettisten, onnistuneiden eurooppalaisten esimerkkien esittely maailmanlaajuisilla foorumeilla on eduksi Euroopan teollisuudelle, mikä puolestaan entisestään vahvistaa Eurooppa 2020 -strategian mukaista toimintaa. SCC-aloitteen puitteissa tehtävän kansainvälisen yhteistyön tavoitteiden saavuttamista tulee edistää erityisrahoituksen avulla. |
| --- | --- |

33.

yhtyy komission kehotukseen vaihtaa kokemuksia ja parhaita käytänteitä maailmanlaajuisesti. Konkreettisten, onnistuneiden eurooppalaisten esimerkkien esittely maailmanlaajuisilla foorumeilla on eduksi Euroopan teollisuudelle, mikä puolestaan entisestään vahvistaa Eurooppa 2020 -strategian mukaista toimintaa. SCC-aloitteen puitteissa tehtävän kansainvälisen yhteistyön tavoitteiden saavuttamista tulee edistää erityisrahoituksen avulla.

| 34. | toteaa komission mainitsevan esimerkkejä eräistä monialaisista aiheista, joita hankkeet voisivat koskea, kuten älykkäät rakennukset, älykkäät kysyntä- ja tarjontajärjestelmät, kestävä kaupunkiliikenne sekä vihreä tietotekniikka. Nämä aiheet ovat tärkeitä, mutta komitea korostaa, että luettelo ei ole millään tavoin tyhjentävä vaan siihen on voitava lisätä muitakin tärkeitä aiheita. Esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikkaa on syytä pitää kustannustehokkaiden ja käyttäjäystävällisten sähköisten palvelujen kehittämisen perusedellytyksenä kaikilla aloitteen kattamilla aloilla. Myös energia- ja jätehuollon koordinointi on sisällytettävä hankkeiden aiheiden luetteloon. |
| --- | --- |

34.

toteaa komission mainitsevan esimerkkejä eräistä monialaisista aiheista, joita hankkeet voisivat koskea, kuten älykkäät rakennukset, älykkäät kysyntä- ja tarjontajärjestelmät, kestävä kaupunkiliikenne sekä vihreä tietotekniikka. Nämä aiheet ovat tärkeitä, mutta komitea korostaa, että luettelo ei ole millään tavoin tyhjentävä vaan siihen on voitava lisätä muitakin tärkeitä aiheita. Esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikkaa on syytä pitää kustannustehokkaiden ja käyttäjäystävällisten sähköisten palvelujen kehittämisen perusedellytyksenä kaikilla aloitteen kattamilla aloilla. Myös energia- ja jätehuollon koordinointi on sisällytettävä hankkeiden aiheiden luetteloon.

| 35. | korostaa erityisesti, että keskeinen osa SCC-aloitteen piirissä tehtävää työtä tulee olemaan älykkäiden verkkojen kehittäminen. Tässä yhteydessä komitea viittaa hiljattain antamaansa lausuntoon "Uusiutuva energia: merkittävä tekijä Euroopan energiamarkkinoilla" ja painottaa uudelleen, että älykkäiden verkkojen kehityksen odotetaan saavan hyvin tärkeän aseman. |
| --- | --- |

35.

korostaa erityisesti, että keskeinen osa SCC-aloitteen piirissä tehtävää työtä tulee olemaan älykkäiden verkkojen kehittäminen. Tässä yhteydessä komitea viittaa hiljattain antamaansa lausuntoon "Uusiutuva energia: merkittävä tekijä Euroopan energiamarkkinoilla" ja painottaa uudelleen, että älykkäiden verkkojen kehityksen odotetaan saavan hyvin tärkeän aseman.

| 36. | toistaa, että suuria haasteita liittyy siihen, että uusiutuvat energialähteet on kytketty energiaverkkoihin, joita ei ole rakennettu tämäntyyppisiä energialähteitä varten. Uusiutuvan energian laajamittainen hyödyntäminen edellyttää investoimista sellaisten verkkojen parantamiseen, jotka nykyisellään rajoittavat uusiutuvan energian käytön lisäämistä. Siinä yhteydessä älykkäiden verkkojen kehittämisellä on tärkeä tehtävä. |
| --- | --- |

36.

toistaa, että suuria haasteita liittyy siihen, että uusiutuvat energialähteet on kytketty energiaverkkoihin, joita ei ole rakennettu tämäntyyppisiä energialähteitä varten. Uusiutuvan energian laajamittainen hyödyntäminen edellyttää investoimista sellaisten verkkojen parantamiseen, jotka nykyisellään rajoittavat uusiutuvan energian käytön lisäämistä. Siinä yhteydessä älykkäiden verkkojen kehittämisellä on tärkeä tehtävä.

| 37. | huomauttaa lisäksi, että toinen ala, jolla älykkäillä verkoilla on paljon potentiaalia, on ylijäämäenergian varastoimiskyky; se auttaa sovittamaan paremmin yhteen energian tarjonnan ja kysynnän. Älykkäät verkot niihin kuuluvine teknisine sovelluksineen, jotka tarjoavat mahdollisuuden tasoittaa energiantuotannon ja -käytön vaihteluita sekä energiavirtoja, merkitsisivät suuria taloudellisia edistysaskelia, sekä tuottajille että kuluttajille aiheutuvien kustannusten laskua ja tärkeää panosta älykkäiden kaupunkiympäristöjen kehittämiseen. |
| --- | --- |

37.

huomauttaa lisäksi, että toinen ala, jolla älykkäillä verkoilla on paljon potentiaalia, on ylijäämäenergian varastoimiskyky; se auttaa sovittamaan paremmin yhteen energian tarjonnan ja kysynnän. Älykkäät verkot niihin kuuluvine teknisine sovelluksineen, jotka tarjoavat mahdollisuuden tasoittaa energiantuotannon ja -käytön vaihteluita sekä energiavirtoja, merkitsisivät suuria taloudellisia edistysaskelia, sekä tuottajille että kuluttajille aiheutuvien kustannusten laskua ja tärkeää panosta älykkäiden kaupunkiympäristöjen kehittämiseen.

| 38. | korostaa samanaikaisesti, että kestäväpohjaisten ja älykkäiden kaupunkiympäristöjen luominen ei voi perustua vain teknisiin järjestelmiin ja sovelluksiin, vaan tekniikoita tulee kehittää yhdessä toimien kanssa, joilla pyritään vaikuttamaan ihmisten ja yritysten energiankäytön malleihin. |
| --- | --- |

38.

korostaa samanaikaisesti, että kestäväpohjaisten ja älykkäiden kaupunkiympäristöjen luominen ei voi perustua vain teknisiin järjestelmiin ja sovelluksiin, vaan tekniikoita tulee kehittää yhdessä toimien kanssa, joilla pyritään vaikuttamaan ihmisten ja yritysten energiankäytön malleihin.

| 39. | toteaa, että monien Euroopan kaupunkien kaupunkirakenteessa on suuria eroja energiatehokkuuden alalla. Kestäväpohjaisten taajama-alueiden kehitys edellyttää erityisponnisteluja rakennusten kunnostuksessa; siihen tulee kuulua asianmukaiset rahoitusvälineet ja uusiutuvan energian erityisasema. |
| --- | --- |

39.

toteaa, että monien Euroopan kaupunkien kaupunkirakenteessa on suuria eroja energiatehokkuuden alalla. Kestäväpohjaisten taajama-alueiden kehitys edellyttää erityisponnisteluja rakennusten kunnostuksessa; siihen tulee kuulua asianmukaiset rahoitusvälineet ja uusiutuvan energian erityisasema.

Älykkäiden kaupunkien ja yhteisöjen hallinto

| 40. | katsoo, että SCC-aloitteen onnistuminen tehtävässään edellyttää tehokasta ja tarkoituksenmukaista ja samalla yksinkertaista ja avointa hallinto-organisaatiota. Alueiden komitea pahoittelee kuitenkin, että komissio ei ole painottanut riittävästi tarvetta antaa väestömäärältään kaikenkokoisille paikallisyhteisöille ratkaiseva rooli hallintorakenteessa. Paikallisviranomaisille on taattava asiaankuuluvat vaikutus- ja osallistumismahdollisuudet kaikilla tasoilla sekä korkean tason ryhmässä ja sidosryhmäfoorumissa että kaikissa työryhmissä, joita myöhemmin perustetaan. |
| --- | --- |

40.

katsoo, että SCC-aloitteen onnistuminen tehtävässään edellyttää tehokasta ja tarkoituksenmukaista ja samalla yksinkertaista ja avointa hallinto-organisaatiota. Alueiden komitea pahoittelee kuitenkin, että komissio ei ole painottanut riittävästi tarvetta antaa väestömäärältään kaikenkokoisille paikallisyhteisöille ratkaiseva rooli hallintorakenteessa. Paikallisviranomaisille on taattava asiaankuuluvat vaikutus- ja osallistumismahdollisuudet kaikilla tasoilla sekä korkean tason ryhmässä ja sidosryhmäfoorumissa että kaikissa työryhmissä, joita myöhemmin perustetaan.

| 41. | katsoo, että komission tulee selventää, millä perusteilla ja minkä menettelyn mukaisesti korkean tason ryhmän jäsenet nimitetään. Menettelyssä on varmistettava paikallisviranomaisten asianmukainen edustus korkean tason ryhmässä. |
| --- | --- |

41.

katsoo, että komission tulee selventää, millä perusteilla ja minkä menettelyn mukaisesti korkean tason ryhmän jäsenet nimitetään. Menettelyssä on varmistettava paikallisviranomaisten asianmukainen edustus korkean tason ryhmässä.

| 42. | pitää myös tärkeänä, että paikallisviranomaisille annetaan mahdollisuuksia kattavaan edustukseen sidosryhmäfoorumin eri ryhmittymissä, esimerkiksi Roadmap-ryhmässä, jotta voidaan varmistaa, että paikallinen näkökulma otetaan riittävästi huomioon. |
| --- | --- |

42.

pitää myös tärkeänä, että paikallisviranomaisille annetaan mahdollisuuksia kattavaan edustukseen sidosryhmäfoorumin eri ryhmittymissä, esimerkiksi Roadmap-ryhmässä, jotta voidaan varmistaa, että paikallinen näkökulma otetaan riittävästi huomioon.

| 43. | vaatii paikallisviranomaisten vahvaa osallistumista hallintoon sen varmistamiseksi, että kehitettävät hankkeet ja ratkaisut ovat sellaisia, joiden perustana on voimakas kysyntä kaupungeissa ja niiden asukkaiden keskuudessa. Kuten aiemmin on todettu, paikallisviranomaiset ovat se taho, jolla on paras tietämys asukkaiden tarpeista ja kaupunkien monimutkaisista järjestelmistä. Ilman näiden perusluonteisen tärkeiden tietojen ja toimivaltuuksien hyödyntämistä hallinnossa työ ei välttämättä tuota parasta mahdollista tulosta. |
| --- | --- |

43.

vaatii paikallisviranomaisten vahvaa osallistumista hallintoon sen varmistamiseksi, että kehitettävät hankkeet ja ratkaisut ovat sellaisia, joiden perustana on voimakas kysyntä kaupungeissa ja niiden asukkaiden keskuudessa. Kuten aiemmin on todettu, paikallisviranomaiset ovat se taho, jolla on paras tietämys asukkaiden tarpeista ja kaupunkien monimutkaisista järjestelmistä. Ilman näiden perusluonteisen tärkeiden tietojen ja toimivaltuuksien hyödyntämistä hallinnossa työ ei välttämättä tuota parasta mahdollista tulosta.

| 44. | edellyttää, että hallintorakenteeseen sisältyy valvonta- ja seurantamekanismeja sen varmistamiseksi, että kaikki rahoitusvarat käytetään tehokkaasti ja SCC-aloitteen tavoitteen mukaisesti. Valvonta- ja seurantamekanismien tulee olla avoimia, ja hankkeisiin osallistuvien toimijoiden tulee tuntea ne. |
| --- | --- |

44.

edellyttää, että hallintorakenteeseen sisältyy valvonta- ja seurantamekanismeja sen varmistamiseksi, että kaikki rahoitusvarat käytetään tehokkaasti ja SCC-aloitteen tavoitteen mukaisesti. Valvonta- ja seurantamekanismien tulee olla avoimia, ja hankkeisiin osallistuvien toimijoiden tulee tuntea ne.

| 45. | pitää hyvin tärkeänä, että kaikki asiaankuuluva tieto SCC-aloitteesta julkistetaan ja asetetaan saataville tehokkaasti kaikille asianomaisille toimijoille, jotta voidaan helpottaa uraauurtavien hankkeiden keruuta, kehittämistä ja niiden hyödyntämistä hankkeiden perustana. Komissiolla on tässä merkittävä rooli, mutta myös paikallisviranomaisten toimet ovat tärkeitä etenkin sen vuoksi, että niillä on paras tietämys paikallisesta elinkeinoelämästä ja teollisuudesta. EU-, jäsenvaltio-, alue- sekä paikallistason erilaisilla verkostoilla voi niin ikään olla tässä tärkeä tehtävä. Tässä yhteydessä ei tule unohtaa, että on tärkeää noudattaa monitasoista hallintotapaa, jonka mukaan kunkin julkishallinnon tason tulee osallistua hankkeiden toteuttamiseen omien toimivaltuuksiensa ja resurssiensa pohjalta. |
| --- | --- |

45.

pitää hyvin tärkeänä, että kaikki asiaankuuluva tieto SCC-aloitteesta julkistetaan ja asetetaan saataville tehokkaasti kaikille asianomaisille toimijoille, jotta voidaan helpottaa uraauurtavien hankkeiden keruuta, kehittämistä ja niiden hyödyntämistä hankkeiden perustana. Komissiolla on tässä merkittävä rooli, mutta myös paikallisviranomaisten toimet ovat tärkeitä etenkin sen vuoksi, että niillä on paras tietämys paikallisesta elinkeinoelämästä ja teollisuudesta. EU-, jäsenvaltio-, alue- sekä paikallistason erilaisilla verkostoilla voi niin ikään olla tässä tärkeä tehtävä. Tässä yhteydessä ei tule unohtaa, että on tärkeää noudattaa monitasoista hallintotapaa, jonka mukaan kunkin julkishallinnon tason tulee osallistua hankkeiden toteuttamiseen omien toimivaltuuksiensa ja resurssiensa pohjalta.

| 46. | tähdentää, että tulee huolehtia työmenetelmien, kokousten, asiakirjahallinnon ym. tehokkuudesta, jotta ne eivät haittaa vaan pikemminkin tukevat kaikkien hankkeisiin osallistuvien toimijoiden työtä. Työmenetelmien on oltava selväpiirteisiä ja täsmällisesti määriteltyjä kaikissa työryhmissä. |
| --- | --- |

46.

tähdentää, että tulee huolehtia työmenetelmien, kokousten, asiakirjahallinnon ym. tehokkuudesta, jotta ne eivät haittaa vaan pikemminkin tukevat kaikkien hankkeisiin osallistuvien toimijoiden työtä. Työmenetelmien on oltava selväpiirteisiä ja täsmällisesti määriteltyjä kaikissa työryhmissä.

Bryssel 4 päivänä heinäkuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 27.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/33

---

Alueiden komitea lausunto aiheesta ”Sähköisen terveydenhuollon toimintasuunnitelma 2012–2020 – Innovatiivista terveydenhuoltoa 21. vuosisadalle”

2013/C 280/07

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toteaa, että Euroopan unionin kaikkien kansalaisten tulee pystyä hyötymään sähköisten terveydenhuoltopalvelujen kehityksestä. Heillä tulee olla enemmän päätösvaltaa terveydenhoidostaan, eivätkä sähköiset terveydenhuoltopalvelut saa johtaa eriarvoisuuden lisääntymiseen terveydenhuoltopalvelujen saatavuudessa ja niiden käyttämisessä. |
| --- | --- |

—

toteaa, että Euroopan unionin kaikkien kansalaisten tulee pystyä hyötymään sähköisten terveydenhuoltopalvelujen kehityksestä. Heillä tulee olla enemmän päätösvaltaa terveydenhoidostaan, eivätkä sähköiset terveydenhuoltopalvelut saa johtaa eriarvoisuuden lisääntymiseen terveydenhuoltopalvelujen saatavuudessa ja niiden käyttämisessä.

| — | toteaa, että useissa EU:n jäsenvaltioissa paikallis- ja alueviranomaiset kantavat osaltaan vastuun terveys- ja hyvinvointipolitiikan suunnittelusta, määrittämisestä, toteuttamisesta, arvioinnista ja rahoittamisesta. Onkin luonnollista, että alueellisten viranomaisten tulee olla tiiviisti osallisina kaikissa uudistuksissa, jotka vaikuttavat terveydenhoitoon ja hyvinvointipalveluihin. |
| --- | --- |

—

toteaa, että useissa EU:n jäsenvaltioissa paikallis- ja alueviranomaiset kantavat osaltaan vastuun terveys- ja hyvinvointipolitiikan suunnittelusta, määrittämisestä, toteuttamisesta, arvioinnista ja rahoittamisesta. Onkin luonnollista, että alueellisten viranomaisten tulee olla tiiviisti osallisina kaikissa uudistuksissa, jotka vaikuttavat terveydenhoitoon ja hyvinvointipalveluihin.

| — | kehottaa panostamaan herkeämättä terveyskasvatukseen, innovointiin ja muutokseen, joita ohjaa sitoumus asiantuntemukseen ja tietoisuus siitä, että nykypäivän ratkaisut saattavat nopeasti muuttuvassa sähköisen terveydenhuollon toimintaympäristössä olla jo huomenna aikansa eläneitä. |
| --- | --- |

—

kehottaa panostamaan herkeämättä terveyskasvatukseen, innovointiin ja muutokseen, joita ohjaa sitoumus asiantuntemukseen ja tietoisuus siitä, että nykypäivän ratkaisut saattavat nopeasti muuttuvassa sähköisen terveydenhuollon toimintaympäristössä olla jo huomenna aikansa eläneitä.

| — | toteaa, että nykyisellään on olemassa suuret määrät terveyttä, hyvinvointia ja sosiaalipalveluja koskevaa tietoa, joka on tallennettu erillisiin järjestelmiin, ja katsoo, että kun näitä tietoja hyödynnetään tehokkaammin eri yksiköiden välillä, eurooppalaiset terveydenhuoltojärjestelmät voi hankkia uudenlaista arvostusta ja luoda voimakkaamman ja tarkoituksenmukaisemman hoidon jatkumon. |
| --- | --- |

—

toteaa, että nykyisellään on olemassa suuret määrät terveyttä, hyvinvointia ja sosiaalipalveluja koskevaa tietoa, joka on tallennettu erillisiin järjestelmiin, ja katsoo, että kun näitä tietoja hyödynnetään tehokkaammin eri yksiköiden välillä, eurooppalaiset terveydenhuoltojärjestelmät voi hankkia uudenlaista arvostusta ja luoda voimakkaamman ja tarkoituksenmukaisemman hoidon jatkumon.

| — | panee merkille, että paikallishallintojen osallisuus, tietojen hajautettu tallentaminen, kansalaisten ja potilaiden asianmukainen informoiminen sekä terveydenhoitohenkilöstön aktiivinen yhteistyö ovat ratkaisevia tekijöitä kehitettäessä sähköistä terveydenhuoltoa ja otettaessa se käyttöön onnistuneesti. |
| --- | --- |

—

panee merkille, että paikallishallintojen osallisuus, tietojen hajautettu tallentaminen, kansalaisten ja potilaiden asianmukainen informoiminen sekä terveydenhoitohenkilöstön aktiivinen yhteistyö ovat ratkaisevia tekijöitä kehitettäessä sähköistä terveydenhuoltoa ja otettaessa se käyttöön onnistuneesti.

| — | katsoo, että sähköisen terveydenhuollon laajamittainen käyttöön ottaminen ei riipu pelkästään oikeudellisesta ja teknisestä toteutettavuudesta vaan ensi kädessä kansalaisten, potilaiden ja terveydenhuollon ammattilaisten luottamuksesta. Komitea onkin sitä mieltä, että on tärkeää tarttua ongelmiin, jotka liittyvät yksityisyyden suojaan, luottamuksellisuuteen, tietosuojaan ja vastuuvelvollisuuteen, ja varmistettava, että arkaluonteisia tietoja suojellaan tietomurtoja, tietovuotoja, yksityisyyden loukkauksia ja muunlaista väärinkäyttöä vastaan. |
| --- | --- |

—

katsoo, että sähköisen terveydenhuollon laajamittainen käyttöön ottaminen ei riipu pelkästään oikeudellisesta ja teknisestä toteutettavuudesta vaan ensi kädessä kansalaisten, potilaiden ja terveydenhuollon ammattilaisten luottamuksesta. Komitea onkin sitä mieltä, että on tärkeää tarttua ongelmiin, jotka liittyvät yksityisyyden suojaan, luottamuksellisuuteen, tietosuojaan ja vastuuvelvollisuuteen, ja varmistettava, että arkaluonteisia tietoja suojellaan tietomurtoja, tietovuotoja, yksityisyyden loukkauksia ja muunlaista väärinkäyttöä vastaan.

| Esittelijä | Johan SAUWENS (BE, EPP), Flaamilaisen parlamentin jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Sähköisen terveydenhuollon toimintasuunnitelma 2012–2020 – innovatiivista terveydenhuoltoa 21. vuosisadalle
  COM(2012) 736 final |

Esittelijä

Johan SAUWENS (BE, EPP), Flaamilaisen parlamentin jäsen

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Sähköisen terveydenhuollon toimintasuunnitelma 2012–2020 – innovatiivista terveydenhuoltoa 21. vuosisadalle

COM(2012) 736 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleisiä näkökohtia

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, joka käsittelee sähköisen terveydenhuollon toimintasuunnitelmaa 2012–2020. Siinä komissio linjaa EU:n strategian sähköisen terveydenhuollon osalta ja esittää, mitkä tavoitteet on saavutettava, jotta päästään hyödyntämään sähköisen terveydenhuollon tarjoamia mahdollisuuksia. Tämän suunnitelman myötä otetaan näet tärkeä askel valmistettaessa eurooppalaisia terveydenhuoltojärjestelmiä kohtaamaan haasteet seuraavilla aloilla: hoidon laadun parantaminen; yhä niukemmaksi käyvien voimavarojen tehokkaampi hyödyntäminen; potilaille, hoidon suorittajille, hoidon tarjoajille ja viranomaistahoille aiheutuvan hallinnollisen taakan keventäminen sekä innovointi tietotekniikan ja teknologian, tuotannon ja palveluiden saralla. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, joka käsittelee sähköisen terveydenhuollon toimintasuunnitelmaa 2012–2020. Siinä komissio linjaa EU:n strategian sähköisen terveydenhuollon osalta ja esittää, mitkä tavoitteet on saavutettava, jotta päästään hyödyntämään sähköisen terveydenhuollon tarjoamia mahdollisuuksia. Tämän suunnitelman myötä otetaan näet tärkeä askel valmistettaessa eurooppalaisia terveydenhuoltojärjestelmiä kohtaamaan haasteet seuraavilla aloilla: hoidon laadun parantaminen; yhä niukemmaksi käyvien voimavarojen tehokkaampi hyödyntäminen; potilaille, hoidon suorittajille, hoidon tarjoajille ja viranomaistahoille aiheutuvan hallinnollisen taakan keventäminen sekä innovointi tietotekniikan ja teknologian, tuotannon ja palveluiden saralla.

| 2. | yhtyy komission käsitykseen, että EU:n kansalaisille ei kerry hyötyä parhaistakaan sähköisen terveydenhuollon ratkaisuista, jos niitä kehitetään ja sovelletaan hajanaisesti, toisistaan irrallisilla lohkoilla. On myönteistä, että komissio kiinnittää huomiota juridisiin, organisatorisiin, semanttisiin ja teknisiin yhteentoimivuuden periaatteisiin, suuntaviivoihin ja eritelmiin. |
| --- | --- |

2.

yhtyy komission käsitykseen, että EU:n kansalaisille ei kerry hyötyä parhaistakaan sähköisen terveydenhuollon ratkaisuista, jos niitä kehitetään ja sovelletaan hajanaisesti, toisistaan irrallisilla lohkoilla. On myönteistä, että komissio kiinnittää huomiota juridisiin, organisatorisiin, semanttisiin ja teknisiin yhteentoimivuuden periaatteisiin, suuntaviivoihin ja eritelmiin.

| 3. | korostaa, että lukuisissa EU:n jäsenvaltioissa vastuu terveys- ja hyvinvointipolitiikasta on siirretty paikallis- ja aluetasolle ja että alueellisten viranomaisten mielipiteelle täytyy antaa keskustelussa nykyistä suurempi painoarvo. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että lukuisissa EU:n jäsenvaltioissa vastuu terveys- ja hyvinvointipolitiikasta on siirretty paikallis- ja aluetasolle ja että alueellisten viranomaisten mielipiteelle täytyy antaa keskustelussa nykyistä suurempi painoarvo.

| 4. | toteaa, että Euroopan unionin kaikkien kansalaisten tulee pystyä hyötymään sähköisten terveydenhuoltopalvelujen kehityksestä, eikä se saa johtaa (enempään) eriarvoisuuteen terveydenhoitopalvelujen saatavuudessa ja niiden käyttämisessä. Potilaan edun on oltava etusijalla sähköisen terveydenhuollon aiheuttamassa mullistuksessa. Potilaalla on oikeus päättää, miten häntä koskeviin tietoihin voi päästä käsiksi. Potilaille on esitettävä selkeästi, millä tavoin se on mahdollista ja kenellä on siihen oikeus. Sähköisen terveydenhuollon täytyy varmistaa, että kansalaisilla ja potilailla on enemmän päätösvaltaa terveydestään. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että Euroopan unionin kaikkien kansalaisten tulee pystyä hyötymään sähköisten terveydenhuoltopalvelujen kehityksestä, eikä se saa johtaa (enempään) eriarvoisuuteen terveydenhoitopalvelujen saatavuudessa ja niiden käyttämisessä. Potilaan edun on oltava etusijalla sähköisen terveydenhuollon aiheuttamassa mullistuksessa. Potilaalla on oikeus päättää, miten häntä koskeviin tietoihin voi päästä käsiksi. Potilaille on esitettävä selkeästi, millä tavoin se on mahdollista ja kenellä on siihen oikeus. Sähköisen terveydenhuollon täytyy varmistaa, että kansalaisilla ja potilailla on enemmän päätösvaltaa terveydestään.

| 5. | tähdentää, että uusien sovellusten on oltava helposti ulottuvilla ja että niiden täytyy vahvistaa vammaisten sekä ikääntyneiden tai heikossa asemassa olevien kansalaisten itsenäisyyttä. Tämän vuoksi saatavuuden olisi oltava kaikkein tuotteiden ja ohjelmasovellusten pakollinen markkinoille tuonnin edellytys. |
| --- | --- |

5.

tähdentää, että uusien sovellusten on oltava helposti ulottuvilla ja että niiden täytyy vahvistaa vammaisten sekä ikääntyneiden tai heikossa asemassa olevien kansalaisten itsenäisyyttä. Tämän vuoksi saatavuuden olisi oltava kaikkein tuotteiden ja ohjelmasovellusten pakollinen markkinoille tuonnin edellytys.

II   ASIAN MERKITYKSELLISYYS ALUEIDEN KOMITEALLE

| 6. | toteaa, että useissa EU:n jäsenvaltioissa paikallis- ja alueviranomaiset kantavat osaltaan vastuun terveys- ja hyvinvointipolitiikan suunnittelusta, määrittämisestä, toteuttamisesta, arvioinnista ja rahoittamisesta. Niinpä on luonnollista, että alueellisten viranomaisten tulee olla tiiviisti osallisina kaikissa uudistuksissa, jotka vaikuttavat terveydenhoitoon ja hyvinvointipalveluihin. |
| --- | --- |

6.

toteaa, että useissa EU:n jäsenvaltioissa paikallis- ja alueviranomaiset kantavat osaltaan vastuun terveys- ja hyvinvointipolitiikan suunnittelusta, määrittämisestä, toteuttamisesta, arvioinnista ja rahoittamisesta. Niinpä on luonnollista, että alueellisten viranomaisten tulee olla tiiviisti osallisina kaikissa uudistuksissa, jotka vaikuttavat terveydenhoitoon ja hyvinvointipalveluihin.

| 7. | katsoo, että tässä yhteydessä voidaan viitata sähköisen terveydenhuollon perusrakenteita käsittelevään sähköisen terveydenhuollon strategiaraporttiin vuodelta 2011. Sen tekijät toteavat, että sähköisten potilastietojen hallinnointi on suurissa maissa aivan liian mutkikas tehtävä. Kokemukset Euroopassa osoittavat, että asetetuista tavoitteista jäädään väkimäärältään yli kymmenen miljoonan asukkaan maissa ja varsinkin niissä, joissa terveydenhuoltojärjestelmä ei rakennu ylhäältä alaspäin. Ratkaisun vaikuttaakin tarjoavan välimuoto, jossa valitaan valtakunnalliseen infrastruktuuriin tukeutuva paikallinen tai aluekohtainen järjestelmä. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että tässä yhteydessä voidaan viitata sähköisen terveydenhuollon perusrakenteita käsittelevään sähköisen terveydenhuollon strategiaraporttiin vuodelta 2011. Sen tekijät toteavat, että sähköisten potilastietojen hallinnointi on suurissa maissa aivan liian mutkikas tehtävä. Kokemukset Euroopassa osoittavat, että asetetuista tavoitteista jäädään väkimäärältään yli kymmenen miljoonan asukkaan maissa ja varsinkin niissä, joissa terveydenhuoltojärjestelmä ei rakennu ylhäältä alaspäin. Ratkaisun vaikuttaakin tarjoavan välimuoto, jossa valitaan valtakunnalliseen infrastruktuuriin tukeutuva paikallinen tai aluekohtainen järjestelmä.

| 8. | huomauttaa lisäksi, että AK:n äskettäin julkistamasta tutkimuksesta Dynamic health systems and new technologies: eHealth solutions at local and regional levels käy ilmi, että sähköinen terveydenhuolto kuuluu eurooppalaisten paikallis- ja alueyhteisöjen tärkeimpinä pitämien kysymysten joukkoon. |
| --- | --- |

8.

huomauttaa lisäksi, että AK:n äskettäin julkistamasta tutkimuksesta Dynamic health systems and new technologies: eHealth solutions at local and regional levels käy ilmi, että sähköinen terveydenhuolto kuuluu eurooppalaisten paikallis- ja alueyhteisöjen tärkeimpinä pitämien kysymysten joukkoon.

| 9. | toteaa, että tarvitaan enemmän alueidenvälistä yhteistyötä ja keskinäistä vaihdantaa toimintalinjojen ja käytännön kokemuksen saralla, jotta sähköisen terveydenhuollon edelläkävijät kykenevät siirtämään tietämystään uusille tulokkaille. Euroopan komissio voi kantaa kortensa kekoon keräämällä ja kokoamalla yhteen tietämystä ja parhaita käytänteitä. Komitea katsoo, että tarvitaan perinpohjainen analyysi, jotta pystytään selvittämään, mitkä sähköisen terveydenhuollon aloitteet ja mallit soveltuvat jouhevimmin sovellettaviksi EU:n mittakaavassa. |
| --- | --- |

9.

toteaa, että tarvitaan enemmän alueidenvälistä yhteistyötä ja keskinäistä vaihdantaa toimintalinjojen ja käytännön kokemuksen saralla, jotta sähköisen terveydenhuollon edelläkävijät kykenevät siirtämään tietämystään uusille tulokkaille. Euroopan komissio voi kantaa kortensa kekoon keräämällä ja kokoamalla yhteen tietämystä ja parhaita käytänteitä. Komitea katsoo, että tarvitaan perinpohjainen analyysi, jotta pystytään selvittämään, mitkä sähköisen terveydenhuollon aloitteet ja mallit soveltuvat jouhevimmin sovellettaviksi EU:n mittakaavassa.

Terveysosaaminen

| 10. | on sitä mieltä, että terveysosaaminen on tärkeä tekijä strategioissa, joiden avulla pyritään poistamaan eriarvoisuus terveyden alalla. Komitea toteaa, että digitaaliosaamisen ja laajakaistan käyttömahdollisuuden ohella terveystietämyksen lisääminen voi tuoda entistä useammat syrjäisten, harvaanasuttujen tai muuten epäedullisessa asemassa olevien alueiden ihmiset paitsi paikkansapitävän tiedon, ennaltaehkäisevän terveydenhuollon toimenpiteiden ja lääketieteellisen asiantuntemuksen piiriin mutta myös helppokäyttöisten verkkopalvelujen ja hoidon sekä lääketieteellisen seurannan ulottuville. |
| --- | --- |

10.

on sitä mieltä, että terveysosaaminen on tärkeä tekijä strategioissa, joiden avulla pyritään poistamaan eriarvoisuus terveyden alalla. Komitea toteaa, että digitaaliosaamisen ja laajakaistan käyttömahdollisuuden ohella terveystietämyksen lisääminen voi tuoda entistä useammat syrjäisten, harvaanasuttujen tai muuten epäedullisessa asemassa olevien alueiden ihmiset paitsi paikkansapitävän tiedon, ennaltaehkäisevän terveydenhuollon toimenpiteiden ja lääketieteellisen asiantuntemuksen piiriin mutta myös helppokäyttöisten verkkopalvelujen ja hoidon sekä lääketieteellisen seurannan ulottuville.

| 11. | katsoo, että eri yhteiskuntaryhmiä koskeva asianmukainen, luotettava ja helppokäyttöinen ja tarkoituksenmukainen informaatio on digitaalisen terveysosaamisen edellytys. Tähän sisältyy se, että julkinen valta ja yksityissektori tarjoavat selkeää ja asiaankuuluvaa informaatiota ja aivan erityisesti että terveysalan työntekijät hankkivat paremmat tiedot potilaidensa terveysosaamisesta. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että eri yhteiskuntaryhmiä koskeva asianmukainen, luotettava ja helppokäyttöinen ja tarkoituksenmukainen informaatio on digitaalisen terveysosaamisen edellytys. Tähän sisältyy se, että julkinen valta ja yksityissektori tarjoavat selkeää ja asiaankuuluvaa informaatiota ja aivan erityisesti että terveysalan työntekijät hankkivat paremmat tiedot potilaidensa terveysosaamisesta.

Haasteet

| 12. | panee merkille, että sähköinen terveydenhuolto muuttaa intensiivisesti muotoaan ja kehittyy lakkaamatta. Nykypäivän käsitykset ja saavutukset saattavat jo huomenna olla aikansa eläneitä. Siirtyminen perinteisestä terveydenhuollosta sähköiseen terveydenhuoltoon vaatii paitsi välttämätöntä tietoteknistä infrastruktuuria ja digitaaliosaamista mutta ennen kaikkea myös muutosta terveydenhoitohenkilöstön ja sosiaalityöntekijöiden, tutkijoiden, sairausvakuutuslaitosten, potilaiden ja julkisen vallan väliseen suhteeseen. Tarvitaan myös herkeämätöntä panostamista innovointiin ja muutokseen, ammatilliseen koulutukseen ja asiantuntemukseen. |
| --- | --- |

12.

panee merkille, että sähköinen terveydenhuolto muuttaa intensiivisesti muotoaan ja kehittyy lakkaamatta. Nykypäivän käsitykset ja saavutukset saattavat jo huomenna olla aikansa eläneitä. Siirtyminen perinteisestä terveydenhuollosta sähköiseen terveydenhuoltoon vaatii paitsi välttämätöntä tietoteknistä infrastruktuuria ja digitaaliosaamista mutta ennen kaikkea myös muutosta terveydenhoitohenkilöstön ja sosiaalityöntekijöiden, tutkijoiden, sairausvakuutuslaitosten, potilaiden ja julkisen vallan väliseen suhteeseen. Tarvitaan myös herkeämätöntä panostamista innovointiin ja muutokseen, ammatilliseen koulutukseen ja asiantuntemukseen.

| 13. | huomauttaa, että tässä yhteydessä voidaan viitata Brysselissä vuonna 2010 järjestetyn tutkimustyöpajan Monitoring National eHealth Strategies päätelmiin, joissa todettiin käyneen ilmeiseksi, että sähköisen terveydenhuollon strategioiden toteuttaminen Euroopassa on luultua paljon mutkikkaampaa ja että se kysyy runsaasti odotettua enemmän aikaa. Sen lisäksi sähköisen terveydenhuollon kompleksisuutta hallinnollisena haasteena on vakavasti aliarvioitu. |
| --- | --- |

13.

huomauttaa, että tässä yhteydessä voidaan viitata Brysselissä vuonna 2010 järjestetyn tutkimustyöpajan Monitoring National eHealth Strategies päätelmiin, joissa todettiin käyneen ilmeiseksi, että sähköisen terveydenhuollon strategioiden toteuttaminen Euroopassa on luultua paljon mutkikkaampaa ja että se kysyy runsaasti odotettua enemmän aikaa. Sen lisäksi sähköisen terveydenhuollon kompleksisuutta hallinnollisena haasteena on vakavasti aliarvioitu.

| 14. | panee merkille, että tietyillä alueilla terveydenhoitohenkilöstön ja sosiaalityöntekijöiden tietoteknisessä osaamisessa ja sähköisen terveydenhuollon tarjoamien mahdollisuuksien tuntemuksessa on melkoisesti toivomisen varaa. Sama osaamisvaje koskee tiettyjen, terveydenhoitohenkilöstön ja sosiaalityöntekijöiden käytettävissä tai markkinoilla myytävänä olevien ohjelmistojen laatua, käyttäjäystävällisyyttä ja niiden tarjoamia mahdollisuuksia. Tämä on valitettavaa ja haittaa sähköisen terveydenhuollon suotuisaa kehitystä. Ehdot, jotka käytettävissä olevien lääketieteellisten tietokoneohjelmistojen ja erityisesti sähköisen potilasasiakirjan on täytettävä, voidaan esittää paljon selväpiirteisemmin, jotta edellä mainittujen laatua pystytään arvioimaan ja jotta pystytään soveltamaan merkintämenettelyjä. Voidaan todeta, että terveysalan ja tietotekniikka-alan kommunikaatio ei tällä hetkellä ole riittävän tarkoituksenmukaista. |
| --- | --- |

14.

panee merkille, että tietyillä alueilla terveydenhoitohenkilöstön ja sosiaalityöntekijöiden tietoteknisessä osaamisessa ja sähköisen terveydenhuollon tarjoamien mahdollisuuksien tuntemuksessa on melkoisesti toivomisen varaa. Sama osaamisvaje koskee tiettyjen, terveydenhoitohenkilöstön ja sosiaalityöntekijöiden käytettävissä tai markkinoilla myytävänä olevien ohjelmistojen laatua, käyttäjäystävällisyyttä ja niiden tarjoamia mahdollisuuksia. Tämä on valitettavaa ja haittaa sähköisen terveydenhuollon suotuisaa kehitystä. Ehdot, jotka käytettävissä olevien lääketieteellisten tietokoneohjelmistojen ja erityisesti sähköisen potilasasiakirjan on täytettävä, voidaan esittää paljon selväpiirteisemmin, jotta edellä mainittujen laatua pystytään arvioimaan ja jotta pystytään soveltamaan merkintämenettelyjä. Voidaan todeta, että terveysalan ja tietotekniikka-alan kommunikaatio ei tällä hetkellä ole riittävän tarkoituksenmukaista.

Yhteentoimivuus

| 15. | toteaa, että nykyisellään on olemassa suuret määrät terveyttä, hyvinvointia ja sosiaalipalveluja koskevaa tietoa, joka on tallennettu kaikissa tapauksissa erillisesti. Kun näitä tietoja hyödynnetään tehokkaammin, terveydenhuolto voi hankkia uudenlaista arvostusta, ja kyetään aikaansaamaan voimakkaampi ja tarkoituksenmukaisempi hoidon jatkumo. Tähän liittyen tietoteknisiä perusrakenteita ei saa rajata lääketieteellisiin terveydenhoitopalveluihin vaan niitä täytyy laajentaa sosiaalipalvelujen, tuetun asumisen, ennaltaehkäisevän terveydenhuollon ja hyvinvointipalvelujen aloille. Näin noudatetaan periaatetta, jonka mukaan palvelujen käyttäjän tulee olla keskeisessä asemassa terveydenhuolto- ja hyvinvointipalvelujen järjestelmässä ja että järjestelmän eri osatekijöiden tulee sovittaa työtapansa sen mukaisesti. Sähköinen terveydenhuolto voi edesauttaa pääsemistä putkiajattelusta hoidon alalla ja kokonaisvaltaisen tarkastelutavan omaksumista hoidon tarpeessa olevaan nähden. |
| --- | --- |

15.

toteaa, että nykyisellään on olemassa suuret määrät terveyttä, hyvinvointia ja sosiaalipalveluja koskevaa tietoa, joka on tallennettu kaikissa tapauksissa erillisesti. Kun näitä tietoja hyödynnetään tehokkaammin, terveydenhuolto voi hankkia uudenlaista arvostusta, ja kyetään aikaansaamaan voimakkaampi ja tarkoituksenmukaisempi hoidon jatkumo. Tähän liittyen tietoteknisiä perusrakenteita ei saa rajata lääketieteellisiin terveydenhoitopalveluihin vaan niitä täytyy laajentaa sosiaalipalvelujen, tuetun asumisen, ennaltaehkäisevän terveydenhuollon ja hyvinvointipalvelujen aloille. Näin noudatetaan periaatetta, jonka mukaan palvelujen käyttäjän tulee olla keskeisessä asemassa terveydenhuolto- ja hyvinvointipalvelujen järjestelmässä ja että järjestelmän eri osatekijöiden tulee sovittaa työtapansa sen mukaisesti. Sähköinen terveydenhuolto voi edesauttaa pääsemistä putkiajattelusta hoidon alalla ja kokonaisvaltaisen tarkastelutavan omaksumista hoidon tarpeessa olevaan nähden.

| 16. | katsoo, että hoidon laadun kohentamista ajatellen (tarkoituksenmukaisuuden ja jatkuvuuden lisääminen, potilaan aseman vahvistaminen yms.) ratkaisevan tärkeää on se, että terveydenhuollon toimijat jakavat tietoa sähköisesti keskenään. Tätä nykyä monissa maissa ja monilla alueilla tilanne on vielä se, että lääketieteelliset tiedot on tallennettu hajalleen eri paikkoihin (ne ovat tiedostoina itsenäisen omalääkärin tai erikoislääkärin tietokoneessa tai sairaalan tietojärjestelmän palvelimessa), eikä ole mahdollista, että tiettyyn potilaaseen hoitosuhteessa olevat toimijat pystyisivät jakamaan näitä tietoja keskenään. Päivystävä omalääkäri tai sairaalan ensiapupoliklinikassa päivystävä lääkäri voi joutua toimimaan hätätilanteessa pystymättä turvautumaan potilaan tärkeimpiä lääketieteellisiä tietoja ja senhetkistä lääkitystä koskevaan yhteenvetoon. Ongelma näyttäytyy vielä akuutimpana, kun potilas on ulkomailla ja kielimuuri tekee potilaan ja tätä hoitavan henkilön kommunikoinnin pulmalliseksi. Tämä haaste konkretisoituu entisestään, kun 9. maaliskuuta 2011 potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa ja rajatylittävästä terveydenhuoltopalvelujen käyttämisestä annetun direktiivin vaikutukset tulevat käytännön kokemuksen myötä selvemmiksi. Kliiniseen biologiaan ja lääketieteelliseen kuvantamiseen liittyviä tutkimuksia tehdään tarpeettomasti uudelleen, koska käytettävissä ei ole tuoreita potilaan terveyttä koskevia tietoja. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että hoidon laadun kohentamista ajatellen (tarkoituksenmukaisuuden ja jatkuvuuden lisääminen, potilaan aseman vahvistaminen yms.) ratkaisevan tärkeää on se, että terveydenhuollon toimijat jakavat tietoa sähköisesti keskenään. Tätä nykyä monissa maissa ja monilla alueilla tilanne on vielä se, että lääketieteelliset tiedot on tallennettu hajalleen eri paikkoihin (ne ovat tiedostoina itsenäisen omalääkärin tai erikoislääkärin tietokoneessa tai sairaalan tietojärjestelmän palvelimessa), eikä ole mahdollista, että tiettyyn potilaaseen hoitosuhteessa olevat toimijat pystyisivät jakamaan näitä tietoja keskenään. Päivystävä omalääkäri tai sairaalan ensiapupoliklinikassa päivystävä lääkäri voi joutua toimimaan hätätilanteessa pystymättä turvautumaan potilaan tärkeimpiä lääketieteellisiä tietoja ja senhetkistä lääkitystä koskevaan yhteenvetoon. Ongelma näyttäytyy vielä akuutimpana, kun potilas on ulkomailla ja kielimuuri tekee potilaan ja tätä hoitavan henkilön kommunikoinnin pulmalliseksi. Tämä haaste konkretisoituu entisestään, kun 9. maaliskuuta 2011 potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa ja rajatylittävästä terveydenhuoltopalvelujen käyttämisestä annetun direktiivin vaikutukset tulevat käytännön kokemuksen myötä selvemmiksi. Kliiniseen biologiaan ja lääketieteelliseen kuvantamiseen liittyviä tutkimuksia tehdään tarpeettomasti uudelleen, koska käytettävissä ei ole tuoreita potilaan terveyttä koskevia tietoja.

| 17. | toteaa tyytyväisenä, että sähköisen terveydenhuollon toimintasuunnitelmassa kiinnitetään runsaasti huomiota yhteentoimivuusperiaatteisiin liittyviin ongelmiin. Sähköisen terveydenhuollon markkinat EU:ssa ovat varsin pilkkoutuneet, ja tarjolla olevat, tietyissä tapauksissa varsin paikallisiin tilanteisiin tarkoitetut tieto- ja viestintätekniset ratkaisut ovat aiheuttaneet sen, että kyseiset järjestelmät ovat kalliimpia, muiden tahojen ulottumattomissa, epäluotettavia ja sopimattomia muihin tarkoituksiin, eikä niitä voida hyödyntää uusiin sovelluksiin. Tilanne haittaa myös tietotekniikan toimialaa, koska sen markkinoillepääsy on hyvin suppeaa ja tuotekehityksen kannattavuus joutuu uhan alaiseksi, mikä tukahduttaa elintärkeää innovointia. Toimintasuunnitelma tarjoaa mahdollisuuksia suurten ja pienten yritysten taloudellisille aloitteille kaikissa Euroopan maissa. |
| --- | --- |

17.

toteaa tyytyväisenä, että sähköisen terveydenhuollon toimintasuunnitelmassa kiinnitetään runsaasti huomiota yhteentoimivuusperiaatteisiin liittyviin ongelmiin. Sähköisen terveydenhuollon markkinat EU:ssa ovat varsin pilkkoutuneet, ja tarjolla olevat, tietyissä tapauksissa varsin paikallisiin tilanteisiin tarkoitetut tieto- ja viestintätekniset ratkaisut ovat aiheuttaneet sen, että kyseiset järjestelmät ovat kalliimpia, muiden tahojen ulottumattomissa, epäluotettavia ja sopimattomia muihin tarkoituksiin, eikä niitä voida hyödyntää uusiin sovelluksiin. Tilanne haittaa myös tietotekniikan toimialaa, koska sen markkinoillepääsy on hyvin suppeaa ja tuotekehityksen kannattavuus joutuu uhan alaiseksi, mikä tukahduttaa elintärkeää innovointia. Toimintasuunnitelma tarjoaa mahdollisuuksia suurten ja pienten yritysten taloudellisille aloitteille kaikissa Euroopan maissa.

| 18. | katsoo, että yhteentoimivuusperiaatteiden määrittäminen sähköisen terveydenhuollon verkostolle tämän kalenterivuoden aikana on tärkeä seikka. Kun tutkitaan sähköisiä potilasasiakirjoja koskevaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, on syytä tarkastella myös aluekohtaisia määräyksiä. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että yhteentoimivuusperiaatteiden määrittäminen sähköisen terveydenhuollon verkostolle tämän kalenterivuoden aikana on tärkeä seikka. Kun tutkitaan sähköisiä potilasasiakirjoja koskevaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, on syytä tarkastella myös aluekohtaisia määräyksiä.

| 19. | pitää asianmukaisena, että painotetaan yhteistyön tiivistämistä kansainvälisten ja maailmanlaajuisten organisaatioiden, kuten Maailman terveysjärjestön WHO:n, kanssa. Tarvitaan sopimuksia lääketieteellisten tietojen koodauksesta sekä sairauksia ja tauteja koskevien kansainvälisten luokitusjärjestelmien yhdenmukaisesta käyttämisestä, jotta on mahdollista hyödyntää tietokoneohjelmia lääketieteellisen päätöksenteon tukena. |
| --- | --- |

19.

pitää asianmukaisena, että painotetaan yhteistyön tiivistämistä kansainvälisten ja maailmanlaajuisten organisaatioiden, kuten Maailman terveysjärjestön WHO:n, kanssa. Tarvitaan sopimuksia lääketieteellisten tietojen koodauksesta sekä sairauksia ja tauteja koskevien kansainvälisten luokitusjärjestelmien yhdenmukaisesta käyttämisestä, jotta on mahdollista hyödyntää tietokoneohjelmia lääketieteellisen päätöksenteon tukena.

Luottamuksellisuus

| 20. | katsoo, että sähköisen terveydenhuollon laajamittainen käyttöön ottaminen ei riipu pelkästään oikeudellisesta ja teknisestä toteutettavuudesta vaan ensi kädessä kaikessa on kyse kansalaisten, potilaiden ja terveydenhuollon ammattilaisten luottamuksesta. Niinpä onkin aivan aluksi tartuttava ongelmiin, jotka liittyvät yksityisyyden suojaan, luottamuksellisuuteen, tietosuojaan ja vastuuvelvollisuuteen, ja pidettävä huoli siitä, että arkaluonteisia tietoja suojellaan tietomurtoja, tietovuotoja, yksityisyyden loukkauksia ja muunlaista väärinkäyttöä vastaan. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että sähköisen terveydenhuollon laajamittainen käyttöön ottaminen ei riipu pelkästään oikeudellisesta ja teknisestä toteutettavuudesta vaan ensi kädessä kaikessa on kyse kansalaisten, potilaiden ja terveydenhuollon ammattilaisten luottamuksesta. Niinpä onkin aivan aluksi tartuttava ongelmiin, jotka liittyvät yksityisyyden suojaan, luottamuksellisuuteen, tietosuojaan ja vastuuvelvollisuuteen, ja pidettävä huoli siitä, että arkaluonteisia tietoja suojellaan tietomurtoja, tietovuotoja, yksityisyyden loukkauksia ja muunlaista väärinkäyttöä vastaan.

| 21. | toteaa, että yksi KPMG:n (EPD:n kansainvälinen tutkimus, Utrecht 6. helmikuuta 2012) tärkeimmistä havainnoista tutkimuksessa ja vertailussa kuuden muun eurooppalaisen maan kanssa oli se, että menossa oli siirtymä mittavista ja valtakunnallisista ohjelmista aluekohtaisempaan malliin, jotta kompleksisuutta kyettäisiin hallitsemaan ja kasvattamaan paikallistahojen osallisuutta. KPMG katsoo, että kun käytetään yhdenmukaisia standardeja, kasvaa kaiken lisäksi tietoisuus siitä, että ei tarvita valtakunnallisia tietokantoja vaan että lähteelle hajautetusti tallennettu tieto on hyvin hallinnoitavissa. Paikallistahojen osallisuus, tietojen hajautettu tallentaminen, kansalaisten ja potilaiden asianmukainen informoiminen sekä vaiheittainen toimintamalli terveydenhoitohenkilöstön aktiivisella myötävaikutuksella toteutettavine kokeiluhankkeineen vaikuttavat olevan menestyksen ratkaisevia tekijöitä kehitettäessä sähköistä terveydenhuoltoa asteittain ja otettaessa sitä käyttöön. |
| --- | --- |

21.

toteaa, että yksi KPMG:n (EPD:n kansainvälinen tutkimus, Utrecht 6. helmikuuta 2012) tärkeimmistä havainnoista tutkimuksessa ja vertailussa kuuden muun eurooppalaisen maan kanssa oli se, että menossa oli siirtymä mittavista ja valtakunnallisista ohjelmista aluekohtaisempaan malliin, jotta kompleksisuutta kyettäisiin hallitsemaan ja kasvattamaan paikallistahojen osallisuutta. KPMG katsoo, että kun käytetään yhdenmukaisia standardeja, kasvaa kaiken lisäksi tietoisuus siitä, että ei tarvita valtakunnallisia tietokantoja vaan että lähteelle hajautetusti tallennettu tieto on hyvin hallinnoitavissa. Paikallistahojen osallisuus, tietojen hajautettu tallentaminen, kansalaisten ja potilaiden asianmukainen informoiminen sekä vaiheittainen toimintamalli terveydenhoitohenkilöstön aktiivisella myötävaikutuksella toteutettavine kokeiluhankkeineen vaikuttavat olevan menestyksen ratkaisevia tekijöitä kehitettäessä sähköistä terveydenhuoltoa asteittain ja otettaessa sitä käyttöön.

Suhdenäkökulma

| 22. | katsoo, että terveydenhuoltohenkilöstön ja potilaiden suhde on henkilökohtainen ja ainutlaatuinen ja että sen tulee pysyä sellaisena. Sähköisen terveydenhuollon avulla tätä suhdetta pystytään vahvistamaan ja kehittämään, mutta on harha-ajattelua eikä edes toivottavaa, että virtuaalinen vuorovaikutus voisi kokonaan korvata ihmisten tapaamisen kasvokkain. Tämän vuoksi sähköisten terveydenhuoltopalvelujen sovellusten käyttö olisi rajattava vain terveydenhuolto- ja hoitoaloilla jo vakiintuneisiin ammattiryhmiin. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että terveydenhuoltohenkilöstön ja potilaiden suhde on henkilökohtainen ja ainutlaatuinen ja että sen tulee pysyä sellaisena. Sähköisen terveydenhuollon avulla tätä suhdetta pystytään vahvistamaan ja kehittämään, mutta on harha-ajattelua eikä edes toivottavaa, että virtuaalinen vuorovaikutus voisi kokonaan korvata ihmisten tapaamisen kasvokkain. Tämän vuoksi sähköisten terveydenhuoltopalvelujen sovellusten käyttö olisi rajattava vain terveydenhuolto- ja hoitoaloilla jo vakiintuneisiin ammattiryhmiin.

| 23. | havaitsee kasvavia jännitteitä sen suhteen, kenelle kuuluu vastuu jaetuista henkilötiedoista potilasasiakirjassa. Ihannetapauksessa potilailla on oma väylänsä päästä käsiksi omiin sähköisiin potilasasiakirjoihinsa. Tällöin he pystyvät esimerkiksi tekemään sinne merkintöjä itsehavainnoinnin keinoin saamisistaan tuloksista (vaikkapa itse mitatut verensokeriarvot, verenpainemittaukset, mielialanvaihtelut yms.). |
| --- | --- |

23.

havaitsee kasvavia jännitteitä sen suhteen, kenelle kuuluu vastuu jaetuista henkilötiedoista potilasasiakirjassa. Ihannetapauksessa potilailla on oma väylänsä päästä käsiksi omiin sähköisiin potilasasiakirjoihinsa. Tällöin he pystyvät esimerkiksi tekemään sinne merkintöjä itsehavainnoinnin keinoin saamisistaan tuloksista (vaikkapa itse mitatut verensokeriarvot, verenpainemittaukset, mielialanvaihtelut yms.).

| 24. | katsoo, että sitä mukaa kuin kroonisten tautien osuus kasvaa yhä suuremmaksi sairaanhoidossa väestön ikääntyessä, terveystilastoissa ja terveydenhoidon kustannustekijöiden luettelossa, muuttuu monitieteinen toimintamalli kroonisesti sairaiden potilaiden hoidossa aina vain tärkeämmäksi. Monet vanhemmista potilaista sairastavat useita tauteja samanaikaisesti ja tarvitsevat lukuisien sellaisten hoitotahojen palveluja, joiden taidot täydentävät toisiaan. Tämä koskee sekä laitoksissa tapahtuvaa terveydenhoitoa että kotisairaanhoitoa. Sähköinen terveydenhuolto ja sähköinen tietojen jakaminen potilaan, hänen omaishoitajansa ja häneen hoitosuhteessa olevan terveydenhuoltohenkilöstön välillä voi antaa erityisen arvokkaan panoksen potilaan asiaankuuluvan, oikea-aikaisen ja tarkoituksenmukaisen hoidon hyväksi. |
| --- | --- |

24.

katsoo, että sitä mukaa kuin kroonisten tautien osuus kasvaa yhä suuremmaksi sairaanhoidossa väestön ikääntyessä, terveystilastoissa ja terveydenhoidon kustannustekijöiden luettelossa, muuttuu monitieteinen toimintamalli kroonisesti sairaiden potilaiden hoidossa aina vain tärkeämmäksi. Monet vanhemmista potilaista sairastavat useita tauteja samanaikaisesti ja tarvitsevat lukuisien sellaisten hoitotahojen palveluja, joiden taidot täydentävät toisiaan. Tämä koskee sekä laitoksissa tapahtuvaa terveydenhoitoa että kotisairaanhoitoa. Sähköinen terveydenhuolto ja sähköinen tietojen jakaminen potilaan, hänen omaishoitajansa ja häneen hoitosuhteessa olevan terveydenhuoltohenkilöstön välillä voi antaa erityisen arvokkaan panoksen potilaan asiaankuuluvan, oikea-aikaisen ja tarkoituksenmukaisen hoidon hyväksi.

Rahoitusnäkökohdat

| 25. | on pettynyt siihen, että Verkkojen Eurooppa -välineen talousarviota – 50 miljardia euroa, mistä 9,2 miljardia euroa oli tarkoitettu laajakaistaa ja digitaalipalveluja varten – karsitaan rajusti, 29,3 miljardiin euroon, mistä enää vain vajaa 1 miljardia euroa osoitetaan laajakaistaa ja digitaalipalveluita varten. |
| --- | --- |

25.

on pettynyt siihen, että Verkkojen Eurooppa -välineen talousarviota – 50 miljardia euroa, mistä 9,2 miljardia euroa oli tarkoitettu laajakaistaa ja digitaalipalveluja varten – karsitaan rajusti, 29,3 miljardiin euroon, mistä enää vain vajaa 1 miljardia euroa osoitetaan laajakaistaa ja digitaalipalveluita varten.

| 26. | toteaa, että voidaan kysyä, onko mahdollista pitää kiinni mittavien, yhteentoimivien, rajatylittävien sähköisten terveyspalvelujen käyttöönottamisesta, jonka komissio kaavailee tapahtuvan vuoteen 2014 mennessä, mikäli Euroopan parlamentti antaa rahoitusvälineeseen kohdistuvalle karsimiselle vihreän valon. |
| --- | --- |

26.

toteaa, että voidaan kysyä, onko mahdollista pitää kiinni mittavien, yhteentoimivien, rajatylittävien sähköisten terveyspalvelujen käyttöönottamisesta, jonka komissio kaavailee tapahtuvan vuoteen 2014 mennessä, mikäli Euroopan parlamentti antaa rahoitusvälineeseen kohdistuvalle karsimiselle vihreän valon.

| 27. | toivoo, että leikkauksia ei kohdisteta Horisontti 2020 -puiteohjelman osaan "Terveys, väestönmuutos ja hyvinvointi" vuosiksi 2014–2020 kuluviin innovointiin ja tutkimustoimintaan tarkoitettuun talousarvioon ja että tutkimuksissa painotetaan sähköisen terveydenhuollon teknologioiden kustannustehokkuutta, takuita yksityisyydensuojasta, käyttäjien osallisuutta sekä potilaslähtöisten ratkaisumallien sisällyttämistä eurooppalaisiin terveydenhuoltojärjestelmiin. |
| --- | --- |

27.

toivoo, että leikkauksia ei kohdisteta Horisontti 2020 -puiteohjelman osaan "Terveys, väestönmuutos ja hyvinvointi" vuosiksi 2014–2020 kuluviin innovointiin ja tutkimustoimintaan tarkoitettuun talousarvioon ja että tutkimuksissa painotetaan sähköisen terveydenhuollon teknologioiden kustannustehokkuutta, takuita yksityisyydensuojasta, käyttäjien osallisuutta sekä potilaslähtöisten ratkaisumallien sisällyttämistä eurooppalaisiin terveydenhuoltojärjestelmiin.

Toissijaisuusperiaate

| 28. | toteaa, että terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestäminen kuuluu jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. Useissa EU:n jäsenvaltioissa paikallis- ja alueviranomaiset kantavat kokonaan tai merkittävältä osalta vastuun terveys- ja hyvinvointipolitiikasta. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestäminen kuuluu jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. Useissa EU:n jäsenvaltioissa paikallis- ja alueviranomaiset kantavat kokonaan tai merkittävältä osalta vastuun terveys- ja hyvinvointipolitiikasta.

| 29. | katsoo, että ennen kaikkea vähemmän vaurailla seuduilla on teknisiä, logistisia ja taloudellisia vaikeuksia rakentaa tietoteknistä infrastruktuuria ja pystyä hyödyntämään ja kehittämään sähköisen terveydenhuollon potentiaalia. EU:n toimet voivat olla hyödyksi ennen muuta silloin, kun on tarvetta koordinointiin ja kannustukseen. Tämä koskee eritoten monia sellaisia kysymyksiä, joihin on paras tarttua EU:n tasolla: esimerkiksi rajatylittävä terveydenhuolto, pätevyyksien tunnustaminen, yhteiset esteet, standardit ja tutkimusmenetelmät, joilla selvitetään sähköisen terveydenhuollon sovellusten tuloksekkuutta. Lisäksi saattaa olla hyödyllistä käyttää taloudellista tukea apuna käynnistysvaiheen korkeiden kustannusten kattamiseen. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että ennen kaikkea vähemmän vaurailla seuduilla on teknisiä, logistisia ja taloudellisia vaikeuksia rakentaa tietoteknistä infrastruktuuria ja pystyä hyödyntämään ja kehittämään sähköisen terveydenhuollon potentiaalia. EU:n toimet voivat olla hyödyksi ennen muuta silloin, kun on tarvetta koordinointiin ja kannustukseen. Tämä koskee eritoten monia sellaisia kysymyksiä, joihin on paras tarttua EU:n tasolla: esimerkiksi rajatylittävä terveydenhuolto, pätevyyksien tunnustaminen, yhteiset esteet, standardit ja tutkimusmenetelmät, joilla selvitetään sähköisen terveydenhuollon sovellusten tuloksekkuutta. Lisäksi saattaa olla hyödyllistä käyttää taloudellista tukea apuna käynnistysvaiheen korkeiden kustannusten kattamiseen.

| 30. | toteaa, että toimintasuunnitelma 2014–2020 on kohdennettu tutkimukseen, innovointiin ja yhteentoimivuuteen ja että siinä annetaan suuntaviivoja asian teknisistä ja oikeudellisista puitteista. Tästä on määrä kertyä hyötyä elinkeinoelämälle, paikallis- ja alueviranomaisille, terveydenhuollon ammattilaisille, suurelle yleisölle ja potilaille. Koska toimintasuunnitelma on melko laaja, Euroopan komissio voisi keskittyä hieman enemmän toimiensa priorisointiin. |
| --- | --- |

30.

toteaa, että toimintasuunnitelma 2014–2020 on kohdennettu tutkimukseen, innovointiin ja yhteentoimivuuteen ja että siinä annetaan suuntaviivoja asian teknisistä ja oikeudellisista puitteista. Tästä on määrä kertyä hyötyä elinkeinoelämälle, paikallis- ja alueviranomaisille, terveydenhuollon ammattilaisille, suurelle yleisölle ja potilaille. Koska toimintasuunnitelma on melko laaja, Euroopan komissio voisi keskittyä hieman enemmän toimiensa priorisointiin.

| 31. | panee merkille, että EU:n tason toiminnan odotetaan voivan tuottaa lisäarvoa alueellisen terveyspolitiikan ja alueellisen terveydenhuollon näkökulmasta ja olla omiaan edesauttamaan sähköisen terveydenhuollon ja sähköisten hyvinvointipalvelujen eurooppalaisen alueen kehkeytymistä. |
| --- | --- |

31.

panee merkille, että EU:n tason toiminnan odotetaan voivan tuottaa lisäarvoa alueellisen terveyspolitiikan ja alueellisen terveydenhuollon näkökulmasta ja olla omiaan edesauttamaan sähköisen terveydenhuollon ja sähköisten hyvinvointipalvelujen eurooppalaisen alueen kehkeytymistä.

| 32. | toteaa, että toimintasuunnitelmaa toteutettaessa on tarkoitus ottaa huomioon jäsenvaltioiden ohella alue- ja paikallisviranomaiset, jotka voivat ottaa hoitaakseen tärkeän tehtävän viestittäessä suurelle yleisölle ja potilaille ja valistettaessa heitä, annettaessa hoitoalan ammattilaisille perus- ja jatkokoulutusta, osallistettaessa paikallisia tahoja kyllin voimakkaasti sähköisen terveydenhuollon kehittämiseen, sähköisen terveydenhuollon kokeiluhankkeiden käynnistämisessä, sähköisen terveydenhuollon kompleksisuuden hallinnassa sekä myös asiaankuuluvien säädösten laadinnassa tietyillä alueilla. |
| --- | --- |

32.

toteaa, että toimintasuunnitelmaa toteutettaessa on tarkoitus ottaa huomioon jäsenvaltioiden ohella alue- ja paikallisviranomaiset, jotka voivat ottaa hoitaakseen tärkeän tehtävän viestittäessä suurelle yleisölle ja potilaille ja valistettaessa heitä, annettaessa hoitoalan ammattilaisille perus- ja jatkokoulutusta, osallistettaessa paikallisia tahoja kyllin voimakkaasti sähköisen terveydenhuollon kehittämiseen, sähköisen terveydenhuollon kokeiluhankkeiden käynnistämisessä, sähköisen terveydenhuollon kompleksisuuden hallinnassa sekä myös asiaankuuluvien säädösten laadinnassa tietyillä alueilla.

Bryssel 3 päivänä heinäkuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 27.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/38

---

Alueiden komitea lausunto aiheesta ”Energian sisämarkkinat toimiviksi”

2013/C 280/08

ALUEIDEN KOMITEA

| — | on vakuuttunut siitä, että energiaverkkojen ja älykkäiden verkkojen olisi oltava helposti pienten energiantuottajien ulottuvilla. Olisi laadittava sellaisia asianmukaisia sääntöjä näiden uusien toimittajien verkkoihin pääsyä varten, joilla yksittäisiä kotitalouksia ja pientuottajia rohkaistaan investoimaan pienimuotoiseen energiantuotantoon. |
| --- | --- |

—

on vakuuttunut siitä, että energiaverkkojen ja älykkäiden verkkojen olisi oltava helposti pienten energiantuottajien ulottuvilla. Olisi laadittava sellaisia asianmukaisia sääntöjä näiden uusien toimittajien verkkoihin pääsyä varten, joilla yksittäisiä kotitalouksia ja pientuottajia rohkaistaan investoimaan pienimuotoiseen energiantuotantoon.

| — | epäilee, ovatko Euroopan komission ehdottamat toimet riittäviä lisäämään kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia ja torjumaan energiaköyhyyttä, ja kehottaa keskittymään etenkin kuluttajien suojeluun. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota energiankäyttäjien epäsymmetriseen asemaan suhteessa suuryrityksiin. |
| --- | --- |

—

epäilee, ovatko Euroopan komission ehdottamat toimet riittäviä lisäämään kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia ja torjumaan energiaköyhyyttä, ja kehottaa keskittymään etenkin kuluttajien suojeluun. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota energiankäyttäjien epäsymmetriseen asemaan suhteessa suuryrityksiin.

| — | kehottaa viranomaisia tarttumaan kysymykseen kannustimista tuotanto, siirto, varastointi sekä kysynnän/tarjonnan hallintalaitoksiin kohdennettavia oikeanlaisia markkinainvestointeja varten ja suosittaa, että nykyisten ohjelmien (Euroopan energia-alan elvytysohjelma EEPR, verkkojen Eurooppa väline, EU:n koheesiopolitiikka, Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskeva monivuotinen ohjelma, Horisontti 2020 -puiteohjelma) ohella laaditaan uusia rahoitusvälineitä infrastruktuurin toteuttamista varten. |
| --- | --- |

—

kehottaa viranomaisia tarttumaan kysymykseen kannustimista tuotanto, siirto, varastointi sekä kysynnän/tarjonnan hallintalaitoksiin kohdennettavia oikeanlaisia markkinainvestointeja varten ja suosittaa, että nykyisten ohjelmien (Euroopan energia-alan elvytysohjelma EEPR, verkkojen Eurooppa väline, EU:n koheesiopolitiikka, Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskeva monivuotinen ohjelma, Horisontti 2020 -puiteohjelma) ohella laaditaan uusia rahoitusvälineitä infrastruktuurin toteuttamista varten.

| — | kannattaa voimakkaasti vaatimusta ajanmukaistaa kiireellisesti nykyiset verkot ja kehittää älykkäitä verkkoja, tukee yhteistyötä kehitettäessä älykkäitä verkkoja unioni, valtio ja aluetasolla sekä kannattaa eurooppalaisten standardien kehittämistä älykkäitä verkkoja varten. |
| --- | --- |

—

kannattaa voimakkaasti vaatimusta ajanmukaistaa kiireellisesti nykyiset verkot ja kehittää älykkäitä verkkoja, tukee yhteistyötä kehitettäessä älykkäitä verkkoja unioni, valtio ja aluetasolla sekä kannattaa eurooppalaisten standardien kehittämistä älykkäitä verkkoja varten.

| — | pitää erityisen tärkeänä avoimuutta sekä kansalaisten ja yhteisöjen osallistumista verkkojen suunnitteluun, kehittämiseen ja toteuttamiseen. |
| --- | --- |

—

pitää erityisen tärkeänä avoimuutta sekä kansalaisten ja yhteisöjen osallistumista verkkojen suunnitteluun, kehittämiseen ja toteuttamiseen.

| Esittelijä | Piet DE VEY MESTDAGH (NL, ALDE), Groningenin lääninvaltuuston johtokunnan jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energian sisämarkkinat toimiviksi
  COM(2012) 663 final |

Esittelijä

Piet DE VEY MESTDAGH (NL, ALDE), Groningenin lääninvaltuuston johtokunnan jäsen

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energian sisämarkkinat toimiviksi

COM(2012) 663 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

A   
  Markkinoiden avaaminen ja tasapuolisten toimintaedellytysten luominen

| 1. | toteaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on ratkaiseva rooli EU:n energiamarkkinoilla, ja korostaa niiden panosta toteutettaessa energian sisämarkkinat ja vähennettäessä jäsenvaltioiden välisiä eroja. Lisäksi alue- ja paikallisviranomaiset ovat kansalaisia lähimpänä oleva hallintotaso, jolla on käytettävissään laaja-alaisia viestintämahdollisuuksia. Niillä on myös välittömiä kokemuksia monista EU:n energiamarkkinoiden jatkuvista ongelmista, jotka liittyvät kilpailukykyyn, avoimuuteen ja energia-alan yleiseen sääntelyyn. |
| --- | --- |

1.

toteaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on ratkaiseva rooli EU:n energiamarkkinoilla, ja korostaa niiden panosta toteutettaessa energian sisämarkkinat ja vähennettäessä jäsenvaltioiden välisiä eroja. Lisäksi alue- ja paikallisviranomaiset ovat kansalaisia lähimpänä oleva hallintotaso, jolla on käytettävissään laaja-alaisia viestintämahdollisuuksia. Niillä on myös välittömiä kokemuksia monista EU:n energiamarkkinoiden jatkuvista ongelmista, jotka liittyvät kilpailukykyyn, avoimuuteen ja energia-alan yleiseen sääntelyyn.

| 2. | kannattaa voimakkaasti energian sisämarkkinoiden loppuunsaattamista, jotta alueet voivat keskittyä alueellisiin vahvuuksiinsa ja kehittää näin aluekohtaisen hajautetun ja uusiutuvia lähteitä hyödyntävän energiasektorin, josta on hyötyä paikallis- ja aluetason osaamisinfrastruktuurille, taloudelle ja työmarkkinoille. Alueiden komitea ehdottaa strategiaa alueellisten klusterien (erikoistuminen) ja kumppanuuksien kehittämisen tukemiseksi ja kehottaa antamaan kehityksen kärjessä oleville alueille, joilla on tietoa innovaatiojärjestelmistä, toimivista uusiutuvan energian markkinoista ja älyverkkojärjestelmien kehittämisestä, merkittävämmän roolin Euroopan energiakentän nykyisten aukkojen täyttämisessä. |
| --- | --- |

2.

kannattaa voimakkaasti energian sisämarkkinoiden loppuunsaattamista, jotta alueet voivat keskittyä alueellisiin vahvuuksiinsa ja kehittää näin aluekohtaisen hajautetun ja uusiutuvia lähteitä hyödyntävän energiasektorin, josta on hyötyä paikallis- ja aluetason osaamisinfrastruktuurille, taloudelle ja työmarkkinoille. Alueiden komitea ehdottaa strategiaa alueellisten klusterien (erikoistuminen) ja kumppanuuksien kehittämisen tukemiseksi ja kehottaa antamaan kehityksen kärjessä oleville alueille, joilla on tietoa innovaatiojärjestelmistä, toimivista uusiutuvan energian markkinoista ja älyverkkojärjestelmien kehittämisestä, merkittävämmän roolin Euroopan energiakentän nykyisten aukkojen täyttämisessä.

| 3. | kehottaa laatimaan alueellisia energiasuunnitelmia, joihin sisältyy energian tuotanto-, kuljetus-, varastointi- ja jakeluhankkeita, tarvittavien perusrakenteiden toteuttaminen sekä energiatehokkuuden parantamista ja energiansäästöä käsitteleviä alueellisia suunnitelmia, joita komitea on kannattanut lausunnossaan Euroopan sähkö- ja kaasumarkkinoita koskevasta kolmannesta lainsäädäntöpaketista, CdR 21/2008 fin. Tällaiset alueelliset energiasuunnitelmat, jotka voidaan laatia alueviranomaistasolla tai myös alueiden välillä ja jotka voivat käsittää useita alueita myös naapurimaissa, olisi koordinoitava asianmukaisesti ja integroitava sekä valtiollisella että unionin tasolla. |
| --- | --- |

3.

kehottaa laatimaan alueellisia energiasuunnitelmia, joihin sisältyy energian tuotanto-, kuljetus-, varastointi- ja jakeluhankkeita, tarvittavien perusrakenteiden toteuttaminen sekä energiatehokkuuden parantamista ja energiansäästöä käsitteleviä alueellisia suunnitelmia, joita komitea on kannattanut lausunnossaan Euroopan sähkö- ja kaasumarkkinoita koskevasta kolmannesta lainsäädäntöpaketista, CdR 21/2008 fin. Tällaiset alueelliset energiasuunnitelmat, jotka voidaan laatia alueviranomaistasolla tai myös alueiden välillä ja jotka voivat käsittää useita alueita myös naapurimaissa, olisi koordinoitava asianmukaisesti ja integroitava sekä valtiollisella että unionin tasolla.

| 4. | kannattaa kolmannen energiapaketin aktiivisempaa täytäntöönpanoa ja rikkomismenettelyjen käynnistämistä ja painottaa, että on pantava tiukasti täytäntöön kilpailusäännöt, jotta varmistetaan kaikkien markkinatoimijoiden tasapuoliset toimintaedellytykset, mukaan luettuina uudet toimijat. Jäsenvaltiot, joissa edelleen on vain yksi toimittaja, olisi velvoitettava poistamaan markkinoille pääsyn esteet ja niitä olisi autettava kehittämään (rajatylittävä) infrastruktuuri, jotta kuluttajilla on mahdollisuus valita vapaasti toimittajansa kaikkialla EU:ssa. Tuotannon ja hintojen vapauttaminen yhdessä unionitason tehokkaan koordinoinnin kanssa saattaa edistää Euroopan alueiden välistä tasapainoista resurssien suhdetta ja Euroopan energia-alan perusedellytysten vakiinnuttamista ja parantamista sekä helpottaa kestäväpohjaisen energiahuollon edistämistä ja rajoittaa energian siirtämisestä aiheutuvia lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

4.

kannattaa kolmannen energiapaketin aktiivisempaa täytäntöönpanoa ja rikkomismenettelyjen käynnistämistä ja painottaa, että on pantava tiukasti täytäntöön kilpailusäännöt, jotta varmistetaan kaikkien markkinatoimijoiden tasapuoliset toimintaedellytykset, mukaan luettuina uudet toimijat. Jäsenvaltiot, joissa edelleen on vain yksi toimittaja, olisi velvoitettava poistamaan markkinoille pääsyn esteet ja niitä olisi autettava kehittämään (rajatylittävä) infrastruktuuri, jotta kuluttajilla on mahdollisuus valita vapaasti toimittajansa kaikkialla EU:ssa. Tuotannon ja hintojen vapauttaminen yhdessä unionitason tehokkaan koordinoinnin kanssa saattaa edistää Euroopan alueiden välistä tasapainoista resurssien suhdetta ja Euroopan energia-alan perusedellytysten vakiinnuttamista ja parantamista sekä helpottaa kestäväpohjaisen energiahuollon edistämistä ja rajoittaa energian siirtämisestä aiheutuvia lisäkustannuksia.

| 5. | korostaa, että on tärkeää noudattaa sopimuksia siirtoverkkojen sekä tuotanto- ja jakelutoiminnan eriyttämisestä kaikkialla EU:ssa, mukaan luettuina sopimukset energia-alan sääntelyviranomaisten riippumattomuudesta ja kuluttajansuojavaatimukset. On ensisijaisen tärkeää tukea ja kehittää edelleen energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) roolia ja etenkin sen kykyä tutkia kansalliset sääntelypäätökset ja ratkaista riitoja. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että on tärkeää noudattaa sopimuksia siirtoverkkojen sekä tuotanto- ja jakelutoiminnan eriyttämisestä kaikkialla EU:ssa, mukaan luettuina sopimukset energia-alan sääntelyviranomaisten riippumattomuudesta ja kuluttajansuojavaatimukset. On ensisijaisen tärkeää tukea ja kehittää edelleen energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) roolia ja etenkin sen kykyä tutkia kansalliset sääntelypäätökset ja ratkaista riitoja.

| 6. | kannattaa täysin toimia tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi, jotta voidaan laatia hajautetumpia ja kilpailukykyisempiä markkinamalleja, sillä ne avaavat enemmän mahdollisuuksia paikallisille energiantuottajille ja niitä tukevalle teollisuudelle. Komitea painottaa kuitenkin, että tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen edellyttää, että käytettäväksi asetetaan tarvittava verkkoinfrastruktuuri, jotta myös syrjäiset alueet sekä saarialueet voivat hyötyä näistä mahdollisuuksista. Infrastruktuurin ulottaminen jopa syrjäisimmille alueille sekä tarve edistää aluetasolla kansainvälisiä yhteyksiä, saarten välisiä yhteyksiä ja siirtokapasiteettia ovat näin ollen ratkaisevia seikkoja energian sisämarkkinoiden toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

6.

kannattaa täysin toimia tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi, jotta voidaan laatia hajautetumpia ja kilpailukykyisempiä markkinamalleja, sillä ne avaavat enemmän mahdollisuuksia paikallisille energiantuottajille ja niitä tukevalle teollisuudelle. Komitea painottaa kuitenkin, että tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen edellyttää, että käytettäväksi asetetaan tarvittava verkkoinfrastruktuuri, jotta myös syrjäiset alueet sekä saarialueet voivat hyötyä näistä mahdollisuuksista. Infrastruktuurin ulottaminen jopa syrjäisimmille alueille sekä tarve edistää aluetasolla kansainvälisiä yhteyksiä, saarten välisiä yhteyksiä ja siirtokapasiteettia ovat näin ollen ratkaisevia seikkoja energian sisämarkkinoiden toteuttamiseksi.

| 7. | toteaa, että verojen ja maksujen epäjohdonmukaisuudet jäsenvaltioiden välillä vahingoittavat sähkömarkkinoiden kilpailukykyä ja että niillä on lisäksi todistettavasti kielteisiä vaikutuksia talouden muihin aloihin. Tällä on kielteisiä seurauksia sekä kuluttajien että energiaintensiivisten teollisuudenalojen kannalta, joille näin sijaintinsa vuoksi aiheutuu joko huomattavia kilpailuetuja tai -haittoja. Tasapuolisten toimintaedellytysten turvaamiseksi on välttämätöntä, että suorat ja/tai piilotuet poistetaan asteittain fossiilisten polttoaineiden ja ydinenergian tuotannolta. |
| --- | --- |

7.

toteaa, että verojen ja maksujen epäjohdonmukaisuudet jäsenvaltioiden välillä vahingoittavat sähkömarkkinoiden kilpailukykyä ja että niillä on lisäksi todistettavasti kielteisiä vaikutuksia talouden muihin aloihin. Tällä on kielteisiä seurauksia sekä kuluttajien että energiaintensiivisten teollisuudenalojen kannalta, joille näin sijaintinsa vuoksi aiheutuu joko huomattavia kilpailuetuja tai -haittoja. Tasapuolisten toimintaedellytysten turvaamiseksi on välttämätöntä, että suorat ja/tai piilotuet poistetaan asteittain fossiilisten polttoaineiden ja ydinenergian tuotannolta.

B   
  Kuluttajien keskeinen rooli

| 8. | painottaa, että energiapolitiikassa olisi keskityttävä kuluttajaan, kuten alueiden komitea toteaa lausunnossaan Euroopan sähkö- ja kaasumarkkinoita koskevasta kolmannesta lainsäädäntöpaketista, CdR 21/2008 fin. Kuluttajan olisi oltava keskipisteessä ja hänelle olisi viime kädessä – yksilönä tai osana ryhmää, osuuskuntaa tai organisaatiota – oltava suora pääsy energiamarkkinoille joko eri tuottajien tarjoamien eri energialähteiden kautta tai suoraan spot-markkinoille. |
| --- | --- |

8.

painottaa, että energiapolitiikassa olisi keskityttävä kuluttajaan, kuten alueiden komitea toteaa lausunnossaan Euroopan sähkö- ja kaasumarkkinoita koskevasta kolmannesta lainsäädäntöpaketista, CdR 21/2008 fin. Kuluttajan olisi oltava keskipisteessä ja hänelle olisi viime kädessä – yksilönä tai osana ryhmää, osuuskuntaa tai organisaatiota – oltava suora pääsy energiamarkkinoille joko eri tuottajien tarjoamien eri energialähteiden kautta tai suoraan spot-markkinoille.

| 9. | on vakuuttunut siitä, että jotta kuluttajat voivat tehdä parhaat valinnat (kestävä kehitys, paras vastine rahalle ja energiatehokkuus) ja valita sopivimmat toimittajat, on energia-alalla asetettava etusijalle koulutus, tiedotus ja avoimuus. Lisäksi kuluttajilla on oltava helposti käytössään tietoa mahdollisuuksista, joita energian sisämarkkinat ja uudet teknologiat tarjoavat energialaskujen alentamiseksi. Kuluttajia olisi myös valveutettava keinoista valvoa energian kulutusta sekä energiansäästön, energiatehokkuuden parantamisen ja pienimuotoisen tuotannon tarjoamista mahdollisuuksista. Alueiden komitea suosittaakin komissiolle ja jäsenvaltioille, että ne käynnistävät kuluttajamyönteisiä tiedotuskampanjoita, joihin paikallis- ja alueviranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan muiden asianomaisten alueellisten organisaatioiden olisi osallistuttava aktiivisesti. |
| --- | --- |

9.

on vakuuttunut siitä, että jotta kuluttajat voivat tehdä parhaat valinnat (kestävä kehitys, paras vastine rahalle ja energiatehokkuus) ja valita sopivimmat toimittajat, on energia-alalla asetettava etusijalle koulutus, tiedotus ja avoimuus. Lisäksi kuluttajilla on oltava helposti käytössään tietoa mahdollisuuksista, joita energian sisämarkkinat ja uudet teknologiat tarjoavat energialaskujen alentamiseksi. Kuluttajia olisi myös valveutettava keinoista valvoa energian kulutusta sekä energiansäästön, energiatehokkuuden parantamisen ja pienimuotoisen tuotannon tarjoamista mahdollisuuksista. Alueiden komitea suosittaakin komissiolle ja jäsenvaltioille, että ne käynnistävät kuluttajamyönteisiä tiedotuskampanjoita, joihin paikallis- ja alueviranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan muiden asianomaisten alueellisten organisaatioiden olisi osallistuttava aktiivisesti.

| 10. | katsoo, että energian toimittajia ja hintoja käsittelevien ehdotettujen tiedotuskampanjoiden ohella myös teknisesti perusteltujen ja reaaliajassa toimivien älykkäiden energiantuotannon ja -kulutuksen mittaus- ja jakeluverkkojen käyttöönotto on erittäin tärkeää, jotta kuluttajille tarjotaan päätöksentekoon tarvittavaa tietoa, jonka avulla he tulevat aiempaa tietoisemmiksi energian hinnoista, energiankulutuksesta (kulutusmalleista) sekä kulutuksen ja energianhinnan suhteesta. Näin he voivat käyttää energiaa harkitummin ja kestäväpohjaisemmin, mikä luo edellytykset käyttää älykästä (kodin)elektroniikkaa ja niin ollen säästää energiaa. Alueiden komitea suosittaa, että komissio jatkaa älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönottoa edistävää politiikkaa aiemmissa tiedonannoissa esitetyllä tavalla ja edistää älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönottoa. Tällaisen politiikan on edistettävä sellaisten älykkäiden jakeluverkkojen käyttöönottoa, joissa yhdistyvät joustavan tuotannon ja kulutuksen hallinnointi sekä niiden väliset kytkökset, ja siinä on otettava huomioon tarkkuuteen, yksityisyydensuojaan, yksityiselämän suojaamiseen ja petoksiin liittyvät näkökohdat sekä pyrittävä samalla kehittämään standardeita. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että energian toimittajia ja hintoja käsittelevien ehdotettujen tiedotuskampanjoiden ohella myös teknisesti perusteltujen ja reaaliajassa toimivien älykkäiden energiantuotannon ja -kulutuksen mittaus- ja jakeluverkkojen käyttöönotto on erittäin tärkeää, jotta kuluttajille tarjotaan päätöksentekoon tarvittavaa tietoa, jonka avulla he tulevat aiempaa tietoisemmiksi energian hinnoista, energiankulutuksesta (kulutusmalleista) sekä kulutuksen ja energianhinnan suhteesta. Näin he voivat käyttää energiaa harkitummin ja kestäväpohjaisemmin, mikä luo edellytykset käyttää älykästä (kodin)elektroniikkaa ja niin ollen säästää energiaa. Alueiden komitea suosittaa, että komissio jatkaa älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönottoa edistävää politiikkaa aiemmissa tiedonannoissa esitetyllä tavalla ja edistää älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönottoa. Tällaisen politiikan on edistettävä sellaisten älykkäiden jakeluverkkojen käyttöönottoa, joissa yhdistyvät joustavan tuotannon ja kulutuksen hallinnointi sekä niiden väliset kytkökset, ja siinä on otettava huomioon tarkkuuteen, yksityisyydensuojaan, yksityiselämän suojaamiseen ja petoksiin liittyvät näkökohdat sekä pyrittävä samalla kehittämään standardeita.

| 11. | epäilee, ovatko Euroopan komission ehdottamat toimet riittäviä lisäämään kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia ja torjumaan energiaköyhyyttä, ja kehottaa keskittymään etenkin kuluttajien suojeluun. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota energiankäyttäjien epäsymmetriseen asemaan suhteessa suuryrityksiin, sillä muutoin markkinoilla ei ole käyttäjien ja poliittisten päättäjien tai sääntelyviranomaisten välistä vuorovaikutusta. Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisten neuvoston (CEER) avulla olisi vaihdettava tietoa paikallis- ja aluetason parhaista käytänteistä, jotka koskevat tärkeitä kuluttajakysymyksiä, kuten tiedon saantia, mahdollisuuksia hintavertailuun ja energialaskujen erittelyä sekä heikommassa asemassa olevien kuluttajien erityisasemaa. |
| --- | --- |

11.

epäilee, ovatko Euroopan komission ehdottamat toimet riittäviä lisäämään kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia ja torjumaan energiaköyhyyttä, ja kehottaa keskittymään etenkin kuluttajien suojeluun. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota energiankäyttäjien epäsymmetriseen asemaan suhteessa suuryrityksiin, sillä muutoin markkinoilla ei ole käyttäjien ja poliittisten päättäjien tai sääntelyviranomaisten välistä vuorovaikutusta. Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisten neuvoston (CEER) avulla olisi vaihdettava tietoa paikallis- ja aluetason parhaista käytänteistä, jotka koskevat tärkeitä kuluttajakysymyksiä, kuten tiedon saantia, mahdollisuuksia hintavertailuun ja energialaskujen erittelyä sekä heikommassa asemassa olevien kuluttajien erityisasemaa.

| 12. | toivoo, että parempaan energiatehokkuuteen kannustavia mekanismeja kehitettäisiin nykyisestä, ja että energiansäästön edistämiseksi myönnettäisiin tukea sekä perinteisille että moderneille teknisille ratkaisuille ja energiapalveluille. Energiaköyhyyden torjumiseksi sosiaalisesti heikossa asemassa olevia ryhmiä varten tulisi ottaa käyttöön alennettujen sähkönhintojen järjestelmiä tai toimittajien ilmoitushintoja alempien maksujen järjestelmiä (sosiaalinen kotitaloustariffi). Samaan aikaan alue- ja paikallistason tulisi erityisesti valvoa, että näihin ryhmiin kuuluvat kotitaloudet voivat osallistua erityisesti niitä varten suunniteltuihin energiateknisiin kunnostusohjelmiin. Kaikkia muita kuluttajia varten hinnoittelun tulee olla yhtenäinen. On syytä välttää portaittaista hinnoittelua, sillä se voi usein estää muiden myönteisten toimenpiteiden kehittämistä, kuten lämpöpumppujen käyttöä vaihtoehtoisena lämmitysmuotona. Lisäksi alue- ja paikallistasolla on käynnistettävä tiedotuskampanjoita keinoista parantaa energiatehokkuutta sekä niiden soveltamisen objektiivisista ja komparatiivisista eduista. Tätä voidaan tukea myös erityisillä energiatehokkuusohjelmilla. |
| --- | --- |

12.

toivoo, että parempaan energiatehokkuuteen kannustavia mekanismeja kehitettäisiin nykyisestä, ja että energiansäästön edistämiseksi myönnettäisiin tukea sekä perinteisille että moderneille teknisille ratkaisuille ja energiapalveluille. Energiaköyhyyden torjumiseksi sosiaalisesti heikossa asemassa olevia ryhmiä varten tulisi ottaa käyttöön alennettujen sähkönhintojen järjestelmiä tai toimittajien ilmoitushintoja alempien maksujen järjestelmiä (sosiaalinen kotitaloustariffi). Samaan aikaan alue- ja paikallistason tulisi erityisesti valvoa, että näihin ryhmiin kuuluvat kotitaloudet voivat osallistua erityisesti niitä varten suunniteltuihin energiateknisiin kunnostusohjelmiin. Kaikkia muita kuluttajia varten hinnoittelun tulee olla yhtenäinen. On syytä välttää portaittaista hinnoittelua, sillä se voi usein estää muiden myönteisten toimenpiteiden kehittämistä, kuten lämpöpumppujen käyttöä vaihtoehtoisena lämmitysmuotona. Lisäksi alue- ja paikallistasolla on käynnistettävä tiedotuskampanjoita keinoista parantaa energiatehokkuutta sekä niiden soveltamisen objektiivisista ja komparatiivisista eduista. Tätä voidaan tukea myös erityisillä energiatehokkuusohjelmilla.

C   
  Pienimuotoisen tuotannon merkitys

| 13. | korostaa, että sekä jäsenvaltioiden että paikallis- ja alueviranomaisten on tärkeä edistää paikallisia energiaratkaisuja, esimerkiksi osuuskuntia, pienimuotoista tuotantoa, älykkäiden verkkojen kehittämistä sekä kysyntäpuolen osallistumista, sillä tällaisilla aloitteilla on yhä tärkeämpi rooli uudistettaessa EU:n energiamarkkinoita. Alueiden komitea kannattaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jotta ei edistetä vain entistä valveutuneempaa kulutusta vaan myös kannustetaan pienimuotoista tuotantoa, älykkäiden verkkojen kehittämistä ja vahvaa kysynnänohjausta jakeluverkoissa. |
| --- | --- |

13.

korostaa, että sekä jäsenvaltioiden että paikallis- ja alueviranomaisten on tärkeä edistää paikallisia energiaratkaisuja, esimerkiksi osuuskuntia, pienimuotoista tuotantoa, älykkäiden verkkojen kehittämistä sekä kysyntäpuolen osallistumista, sillä tällaisilla aloitteilla on yhä tärkeämpi rooli uudistettaessa EU:n energiamarkkinoita. Alueiden komitea kannattaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jotta ei edistetä vain entistä valveutuneempaa kulutusta vaan myös kannustetaan pienimuotoista tuotantoa, älykkäiden verkkojen kehittämistä ja vahvaa kysynnänohjausta jakeluverkoissa.

| 14. | panee merkille, että yhä useammat kuluttajat investoivat mieluummin omaan tuotantoon kuin ovat riippuvaisia muista ("tuottajakuluttajat" eli sellaiset energiankuluttajat, jotka paitsi käyttävät myös tuottavat energiaa omiin ja naapurustonsa tarpeisiinsa). Tämä on myönteinen kehityssuunta kuluttajien valveutumisen ja kestävän kehityksen näkökulmasta. Pienillä yhtiöillä ja aloitteilla (kotitaloudet, paikallisyhteisöt, naapuruusyhteisöt, alueelliset osuuskunnat) on kasvava rooli paikallisessa ja alueellisessa energiahuollossa, ja tämä vaikuttaa myönteisesti paikalliseen ja alueelliseen talouteen ja työmarkkinoihin. Energiaverkkojen ja älykkäiden verkkojen olisi näin ollen oltava helposti pienten energiantuottajien ulottuvilla. Olisi laadittava sellaisia asianmukaisia sääntöjä näiden uusien toimittajien verkkoihin pääsyä varten, joilla yksittäisiä kotitalouksia ja pientuottajia rohkaistaan investoimaan pienimuotoiseen energiantuotantoon. Alueiden komitea kehottaa komissiota kiinnittämään erityishuomiota pienimuotoisen energiantuotannon kasvavaan merkitykseen ja tästä johtuviin erityistarpeisiin sekä edistämään parhaiden käytänteiden vaihtoa paikallis- ja aluetasolla tämän kehityksen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

14.

panee merkille, että yhä useammat kuluttajat investoivat mieluummin omaan tuotantoon kuin ovat riippuvaisia muista ("tuottajakuluttajat" eli sellaiset energiankuluttajat, jotka paitsi käyttävät myös tuottavat energiaa omiin ja naapurustonsa tarpeisiinsa). Tämä on myönteinen kehityssuunta kuluttajien valveutumisen ja kestävän kehityksen näkökulmasta. Pienillä yhtiöillä ja aloitteilla (kotitaloudet, paikallisyhteisöt, naapuruusyhteisöt, alueelliset osuuskunnat) on kasvava rooli paikallisessa ja alueellisessa energiahuollossa, ja tämä vaikuttaa myönteisesti paikalliseen ja alueelliseen talouteen ja työmarkkinoihin. Energiaverkkojen ja älykkäiden verkkojen olisi näin ollen oltava helposti pienten energiantuottajien ulottuvilla. Olisi laadittava sellaisia asianmukaisia sääntöjä näiden uusien toimittajien verkkoihin pääsyä varten, joilla yksittäisiä kotitalouksia ja pientuottajia rohkaistaan investoimaan pienimuotoiseen energiantuotantoon. Alueiden komitea kehottaa komissiota kiinnittämään erityishuomiota pienimuotoisen energiantuotannon kasvavaan merkitykseen ja tästä johtuviin erityistarpeisiin sekä edistämään parhaiden käytänteiden vaihtoa paikallis- ja aluetasolla tämän kehityksen helpottamiseksi.

| 15. | painottaa, että kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja pienimuotoisen tuotannon merkityksen kasvaminen edellyttävät paitsi älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönoton edistämistä myös älykkäitä verkkoja koskevan EU:n käsitteen ajantasaistamista. Euroopan komissio edellyttää "kitkattomasti toimivaa ja älykästä verkkoa", jolla edistetään kilpailua energian sisämarkkinoilla mutta ei mainitse erityisesti pienimuotoisen tuotannon kasvavaa merkitystä eikä energiankuluttajien mahdollista roolia tuottajina ja pienimuotoisen varastoinnin edistäjinä. Alueiden komitea uskookin, että Euroopan komission käyttämää älykkäiden verkkojen käsitettä olisi ajantasaistettava. Lisäksi olisi vaihdettava tietoa ja innovaatioita, jotta mahdollistetaan pienimuotoisen tuotannon tehokas tuki. |
| --- | --- |

15.

painottaa, että kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja pienimuotoisen tuotannon merkityksen kasvaminen edellyttävät paitsi älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönoton edistämistä myös älykkäitä verkkoja koskevan EU:n käsitteen ajantasaistamista. Euroopan komissio edellyttää "kitkattomasti toimivaa ja älykästä verkkoa", jolla edistetään kilpailua energian sisämarkkinoilla mutta ei mainitse erityisesti pienimuotoisen tuotannon kasvavaa merkitystä eikä energiankuluttajien mahdollista roolia tuottajina ja pienimuotoisen varastoinnin edistäjinä. Alueiden komitea uskookin, että Euroopan komission käyttämää älykkäiden verkkojen käsitettä olisi ajantasaistettava. Lisäksi olisi vaihdettava tietoa ja innovaatioita, jotta mahdollistetaan pienimuotoisen tuotannon tehokas tuki.

D   
  Kilpailukykyiset tukkumarkkinat ja markkinoiden avoimuus

| 16. | korostaa, että energian tukkumarkkinat tuottavat hintasignaaleja, jotka vaikuttavat tuottajien ja kuluttajien valintoihin sekä tuotantolaitoksia ja siirtoinfrastruktuuria koskeviin investointipäätöksiin. Tällaisten signaalien olisi heijastettava energian tarjonnan ja kysynnän todellisia olosuhteita. Entistä avoimemmat energian tukkumarkkinat vähentävät markkinoiden manipuloinnin ja vääristyneiden hintasignaalien riskiä. Alueiden komitea painottaakin, että energian tukkumarkkinoiden eheyttä ja tarkasteltavuutta koskevan asetuksen soveltaminen on keskeinen toimenpide, jolla puututaan energiamarkkinoiden puutteisiin EU:n laajuisessa kehyksessä. |
| --- | --- |

16.

korostaa, että energian tukkumarkkinat tuottavat hintasignaaleja, jotka vaikuttavat tuottajien ja kuluttajien valintoihin sekä tuotantolaitoksia ja siirtoinfrastruktuuria koskeviin investointipäätöksiin. Tällaisten signaalien olisi heijastettava energian tarjonnan ja kysynnän todellisia olosuhteita. Entistä avoimemmat energian tukkumarkkinat vähentävät markkinoiden manipuloinnin ja vääristyneiden hintasignaalien riskiä. Alueiden komitea painottaakin, että energian tukkumarkkinoiden eheyttä ja tarkasteltavuutta koskevan asetuksen soveltaminen on keskeinen toimenpide, jolla puututaan energiamarkkinoiden puutteisiin EU:n laajuisessa kehyksessä.

| 17. | katsoo, että jotta Euroopan energiamarkkinat toimivat tehokkaasti, on laadittava verkkosäännöt, ratkaistava loputkin Euroopan tasesähkön markkinoiden verkkosääntöihin liittyvät sääntelykysymykset ja laadittava koordinointialoite esille nousevien sääntelykysymysten ja teknisten kysymysten käsittelemiseksi. Alueiden komitea kannattaa näitä toimia keinona luoda ja vahvistaa joustavat ja varmat energiamarkkinat Euroopassa ja katsoo, että Euroopan komission olisi valvottava jatkuvasti eurooppalaisten verkkosääntöjen soveltamista ottaen huomioon alueelliset kehityserot, jotta varmistetaan paitsi nopea ja tehokas täytäntöönpano myös sääntöjen toimivuus ja niiden tehokkuus markkinoilla. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että jotta Euroopan energiamarkkinat toimivat tehokkaasti, on laadittava verkkosäännöt, ratkaistava loputkin Euroopan tasesähkön markkinoiden verkkosääntöihin liittyvät sääntelykysymykset ja laadittava koordinointialoite esille nousevien sääntelykysymysten ja teknisten kysymysten käsittelemiseksi. Alueiden komitea kannattaa näitä toimia keinona luoda ja vahvistaa joustavat ja varmat energiamarkkinat Euroopassa ja katsoo, että Euroopan komission olisi valvottava jatkuvasti eurooppalaisten verkkosääntöjen soveltamista ottaen huomioon alueelliset kehityserot, jotta varmistetaan paitsi nopea ja tehokas täytäntöönpano myös sääntöjen toimivuus ja niiden tehokkuus markkinoilla.

| 18. | on samaa mieltä komission kanssa koko Euroopassa yhdenmukaistetun järjestelmän potentiaalista. Sääntöjä laadittaessa on tullut selväksi, että unioni- ja jäsenvaltiotasolla rinnakkain laaditut säännökset on nivottava entistä vahvemmin keskenään. Alueiden komitea on tässä yhteydessä samaa mieltä energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) kanssa siitä, että verkkosäännöissä on keskityttävä edelleen kansallisten energiaverkkojen välisen yhteenliitettävyyden parantamiseen. |
| --- | --- |

18.

on samaa mieltä komission kanssa koko Euroopassa yhdenmukaistetun järjestelmän potentiaalista. Sääntöjä laadittaessa on tullut selväksi, että unioni- ja jäsenvaltiotasolla rinnakkain laaditut säännökset on nivottava entistä vahvemmin keskenään. Alueiden komitea on tässä yhteydessä samaa mieltä energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) kanssa siitä, että verkkosäännöissä on keskityttävä edelleen kansallisten energiaverkkojen välisen yhteenliitettävyyden parantamiseen.

| 19. | on vakuuttunut kaasun potentiaalista etenkin tasapainottavana ja varakapasiteettina, mutta on komission tavoin huolissaan Euroopan alueiden välisistä eroista maakaasuinfrastruktuurin saatavuudessa. (Nestemäisen) kaasun kuljettamisen ja varastoinnin edellyttämän infrastruktuurin ulottaminen kaikille Euroopan alueille sekä kaasu- ja sähköverkkojen integrointi helpottaisi energian sisämarkkinoiden toteuttamista. Alueiden komitea onkin komission ja ACERin kanssa samaa mieltä siitä, että alueellisin aloittein olisi edistettävä kaasukaupan keskusten ja sähköpörssien perustamista ja pyrittävä kytkemään sähkömarkkinat täysin yhteen EU:ssa. Tämä edellyttää syrjäisten alueiden ja saarialueiden sähkö- ja kaasuverkkojen yhteenliitäntöjen kehittämistä. Kokeiluhankkeita, joilla pyritään sähkö–kaasu-muuntamiseen ja kaasu–sähkö-muuntamiseen, olisi kehitettävä paikallisella tai alueellisella tasolla ja niistä saatuja tuloksia olisi yleistettävä. |
| --- | --- |

19.

on vakuuttunut kaasun potentiaalista etenkin tasapainottavana ja varakapasiteettina, mutta on komission tavoin huolissaan Euroopan alueiden välisistä eroista maakaasuinfrastruktuurin saatavuudessa. (Nestemäisen) kaasun kuljettamisen ja varastoinnin edellyttämän infrastruktuurin ulottaminen kaikille Euroopan alueille sekä kaasu- ja sähköverkkojen integrointi helpottaisi energian sisämarkkinoiden toteuttamista. Alueiden komitea onkin komission ja ACERin kanssa samaa mieltä siitä, että alueellisin aloittein olisi edistettävä kaasukaupan keskusten ja sähköpörssien perustamista ja pyrittävä kytkemään sähkömarkkinat täysin yhteen EU:ssa. Tämä edellyttää syrjäisten alueiden ja saarialueiden sähkö- ja kaasuverkkojen yhteenliitäntöjen kehittämistä. Kokeiluhankkeita, joilla pyritään sähkö–kaasu-muuntamiseen ja kaasu–sähkö-muuntamiseen, olisi kehitettävä paikallisella tai alueellisella tasolla ja niistä saatuja tuloksia olisi yleistettävä.

E   
  Uusiutuva energia

| 20. | on vakuuttunut siitä, että uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämistavoite edistää osaltaan energian sisämarkkinoiden loppuunsaattamista, mutta katsoo, että pelkästään hintaan perustuva markkinoiden vapauttaminen ei välttämättä johda hiilidioksidipäästöjen vähenemiseen EU:n energiajärjestelmässä. Integroidut energian sisämarkkinat tarkoittavat kuitenkin myös hintavaihteluiden vähenemistä tietyillä alueellisilla markkinoilla, mikä mahdollistaa uusiutuvien energialähteiden tehokkaamman käyttöönoton ja verkkoon liittämisen, ja energiainvestoinneissa tulisi alkaa suosia uusiutuvia energialähteitä. Koska yksittäisten jäsenvaltioiden uusiutuvista energialähteistä tekemät päätökset eivät ainakaan toistaiseksi ole yhdenmukaisia, alueiden komitea kehottaa laatimaan yhteisen eurooppalaisen strategian, jonka avulla luodaan sekä markkinapohjaisia että sääntelyvälineitä, kuten esitetään alueiden komitean lausunnossa "Uusiutuva energia", CdR 2182/2012 fin. |
| --- | --- |

20.

on vakuuttunut siitä, että uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämistavoite edistää osaltaan energian sisämarkkinoiden loppuunsaattamista, mutta katsoo, että pelkästään hintaan perustuva markkinoiden vapauttaminen ei välttämättä johda hiilidioksidipäästöjen vähenemiseen EU:n energiajärjestelmässä. Integroidut energian sisämarkkinat tarkoittavat kuitenkin myös hintavaihteluiden vähenemistä tietyillä alueellisilla markkinoilla, mikä mahdollistaa uusiutuvien energialähteiden tehokkaamman käyttöönoton ja verkkoon liittämisen, ja energiainvestoinneissa tulisi alkaa suosia uusiutuvia energialähteitä. Koska yksittäisten jäsenvaltioiden uusiutuvista energialähteistä tekemät päätökset eivät ainakaan toistaiseksi ole yhdenmukaisia, alueiden komitea kehottaa laatimaan yhteisen eurooppalaisen strategian, jonka avulla luodaan sekä markkinapohjaisia että sääntelyvälineitä, kuten esitetään alueiden komitean lausunnossa "Uusiutuva energia", CdR 2182/2012 fin.

| 21. | ehdottaa, että jotta helpotetaan tuuli- ja aurinkovoiman lisääntyvän osuuden integroimista ja varmistetaan kysynnän ja tarjonnan vakaa suhde, laaditaan selkeä sääntelykehys, jossa määritellään eri toimijoiden rooli ja mahdollistetaan sellaisten markkinapohjaisten ratkaisujen etsiminen, jotka antavat oikeita hintasignaaleja energiamarkkinoilla. Selkeät hintasignaalit johtavat kysyntäpuolella energiansäästöön ja antavat tarjontapuolella tarvittavaa joustavuutta. Tähän sisältyy tehokas päästökauppajärjestelmä, jolla varmistetaan asianmukaiset kannustimet uusiutuviin energialähteisiin ja joustavuuteen kohdistuville investoinneille. Jotta varmistetaan, että Euroopan päästökauppajärjestelmä tarjoaa riittävästi kannustimia vähähiiliseen teknologiaan kohdennetuille investoinneille, alueiden komitea kehottaa pyrkimään rakenteelliseen ratkaisuun päästöoikeuksien ylitarjonnan vakavan ongelman osalta. |
| --- | --- |

21.

ehdottaa, että jotta helpotetaan tuuli- ja aurinkovoiman lisääntyvän osuuden integroimista ja varmistetaan kysynnän ja tarjonnan vakaa suhde, laaditaan selkeä sääntelykehys, jossa määritellään eri toimijoiden rooli ja mahdollistetaan sellaisten markkinapohjaisten ratkaisujen etsiminen, jotka antavat oikeita hintasignaaleja energiamarkkinoilla. Selkeät hintasignaalit johtavat kysyntäpuolella energiansäästöön ja antavat tarjontapuolella tarvittavaa joustavuutta. Tähän sisältyy tehokas päästökauppajärjestelmä, jolla varmistetaan asianmukaiset kannustimet uusiutuviin energialähteisiin ja joustavuuteen kohdistuville investoinneille. Jotta varmistetaan, että Euroopan päästökauppajärjestelmä tarjoaa riittävästi kannustimia vähähiiliseen teknologiaan kohdennetuille investoinneille, alueiden komitea kehottaa pyrkimään rakenteelliseen ratkaisuun päästöoikeuksien ylitarjonnan vakavan ongelman osalta.

| 22. | pahoittelee, että EU-tason koordinoinnin puuttumisen sekä tuotantokapasiteetista palkitsemista varten luotujen, erilaisten ja yhteensopimattomien kansallisten tukijärjestelmien ja -mekanismien vuoksi "suotuisimman sääntelyn etsinnästä" muodostuu avaintekijä päätettäessä voimalainvestoinneista Euroopassa. Alueiden komitea korostaa, että uusiutuvien energialähteiden kehittämistä ei tulisi tarkastella erillisenä kysymyksenä, eikä se saisi estää energiamarkkinoiden toimintaa. Jäsenvaltioiden julkisten tukijärjestelmien olisi oltava selkeästi kohdennettuja, ennakoitavia, laajuudeltaan tavoitteisiin mukautettuja ja oikeasuhtaisia, ja niihin olisi sisällyttävä säännökset tukien asteittaisesta lakkauttamisesta, jotta ne heijastaisivat tuetun tuotantolajin liiketaloudellisen kannattavuuden muutoksia. Kaikki tukitoimenpiteet on toteutettava sisämarkkinasääntöjen ja asiaa koskevien EU:n valtiontukisääntöjen mukaisesti. Etenkin raja-alueiden viranomaisten tulisi ennen uusien kannustintoimien toteuttamista ottaa täysimääräisesti huomioon se, miten suunnitellut päätökset vaikuttavat naapurialueiden tai naapurimaiden sähköjärjestelmään. Alueiden komitea kannattaa komission aloitetta laatia suuntaviivoja uusiutuvien energialähteiden tukijärjestelmiä koskevista parhaista käytänteistä. |
| --- | --- |

22.

pahoittelee, että EU-tason koordinoinnin puuttumisen sekä tuotantokapasiteetista palkitsemista varten luotujen, erilaisten ja yhteensopimattomien kansallisten tukijärjestelmien ja -mekanismien vuoksi "suotuisimman sääntelyn etsinnästä" muodostuu avaintekijä päätettäessä voimalainvestoinneista Euroopassa. Alueiden komitea korostaa, että uusiutuvien energialähteiden kehittämistä ei tulisi tarkastella erillisenä kysymyksenä, eikä se saisi estää energiamarkkinoiden toimintaa. Jäsenvaltioiden julkisten tukijärjestelmien olisi oltava selkeästi kohdennettuja, ennakoitavia, laajuudeltaan tavoitteisiin mukautettuja ja oikeasuhtaisia, ja niihin olisi sisällyttävä säännökset tukien asteittaisesta lakkauttamisesta, jotta ne heijastaisivat tuetun tuotantolajin liiketaloudellisen kannattavuuden muutoksia. Kaikki tukitoimenpiteet on toteutettava sisämarkkinasääntöjen ja asiaa koskevien EU:n valtiontukisääntöjen mukaisesti. Etenkin raja-alueiden viranomaisten tulisi ennen uusien kannustintoimien toteuttamista ottaa täysimääräisesti huomioon se, miten suunnitellut päätökset vaikuttavat naapurialueiden tai naapurimaiden sähköjärjestelmään. Alueiden komitea kannattaa komission aloitetta laatia suuntaviivoja uusiutuvien energialähteiden tukijärjestelmiä koskevista parhaista käytänteistä.

| 23. | kannattaa komission aloitetta edistää yhtenäistä ja älykkäämpää energiaverotusta Euroopassa, sillä paikallinen ja valtiollinen energiaverotus vaihtelee nykyisin huomattavasti EU:ssa. Nykyistä yhdenmukaisempi verokehys tavoitteena verottaa uusiutuvia energialähteitä ja fossiilisia energialähteitä puolueettomin perustein siten, että otetaan huomioon kunkin tuotteen energiasisältö ja hiilidioksidipäästöt, edistäisi 20–20–20-tavoitteiden toteuttamista ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä sekä vuoteen 2050 ulottuvan etenemissuunnitelman tavoitteiden saavuttamista. Tässä yhteydessä on lisäksi sovittava yli alueellisten ja kansallisten rajojen ulottuvasta oikeudenmukaisesta menetelmästä energiantuotannosta ja -kulutuksesta aiheutuvien hiilidioksidipäästöjen jakamiseksi vapautetussa yleiseurooppalaisessa energian siirto- ja jakelujärjestelmässä. |
| --- | --- |

23.

kannattaa komission aloitetta edistää yhtenäistä ja älykkäämpää energiaverotusta Euroopassa, sillä paikallinen ja valtiollinen energiaverotus vaihtelee nykyisin huomattavasti EU:ssa. Nykyistä yhdenmukaisempi verokehys tavoitteena verottaa uusiutuvia energialähteitä ja fossiilisia energialähteitä puolueettomin perustein siten, että otetaan huomioon kunkin tuotteen energiasisältö ja hiilidioksidipäästöt, edistäisi 20–20–20-tavoitteiden toteuttamista ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä sekä vuoteen 2050 ulottuvan etenemissuunnitelman tavoitteiden saavuttamista. Tässä yhteydessä on lisäksi sovittava yli alueellisten ja kansallisten rajojen ulottuvasta oikeudenmukaisesta menetelmästä energiantuotannosta ja -kulutuksesta aiheutuvien hiilidioksidipäästöjen jakamiseksi vapautetussa yleiseurooppalaisessa energian siirto- ja jakelujärjestelmässä.

| 24. | painottaa uusiutuvien energialähteiden käytön ohella energiatehokkuuden ja energiansäästön merkitystä. Paikallis- ja aluetason kaupunki- ja aluesuunnittelu sekä energiatehokkuustoimet ja paikallis- ja alueviranomaisten kannustimet energiatehokkaita asuntoja ja rakennuksia varten edistävät osaltaan energiansäästöä ja paikallisia energiaratkaisuja, muun muassa sähkön ja lämmön yhteistuotanto mukaan luettuna. Alueiden komitea suosittaa näiden toimien jatkuvaa seurantaa ja ehdottaa, että paikallis- ja aluetason parhaita käytänteitä hyödynnetään vahvistamaan unioni- ja valtiotason asianomaisia toimia. |
| --- | --- |

24.

painottaa uusiutuvien energialähteiden käytön ohella energiatehokkuuden ja energiansäästön merkitystä. Paikallis- ja aluetason kaupunki- ja aluesuunnittelu sekä energiatehokkuustoimet ja paikallis- ja alueviranomaisten kannustimet energiatehokkaita asuntoja ja rakennuksia varten edistävät osaltaan energiansäästöä ja paikallisia energiaratkaisuja, muun muassa sähkön ja lämmön yhteistuotanto mukaan luettuna. Alueiden komitea suosittaa näiden toimien jatkuvaa seurantaa ja ehdottaa, että paikallis- ja aluetason parhaita käytänteitä hyödynnetään vahvistamaan unioni- ja valtiotason asianomaisia toimia.

F   
  Kapasiteettimekanismit, kysynnänohjaus ja energian toimitusvarmuus

| 25. | painottaa, että ennenaikaisesti käyttöönotetut ja huonosti suunnitellut kapasiteettimekanismit saattavat johtaa sisämarkkinoiden pilkkoutumiseen ja estää investointeja. Alueiden komitea asettaa kyseenalaisiksi useiden jäsenvaltioiden kapasiteettimekanismit, jotka on suunniteltu tukemaan sähköntuottajia sähköntuotantokapasiteetin käyttöön asettamisessa, jotta varmistetaan, että tarjolla on tarpeeksi kapasiteettia myös silloin, kun energiaa vaihtelevalla teholla kehittävät lähteet, kuten tuuli- ja aurinkovoima, eivät tuota energiaa. Ylijäämäenergiaa (esimerkiksi tuulivoimasta) ei myöskään tulisi johtaa naapurimaiden verkkoihin koordinoimatta tällaisia toimia ennakkoon, sillä näin voidaan vääristää kyseisten maiden energiamarkkinoita (nk. "silmukkavirrat"). Toisissa tapauksissa taas ylitarjonta yhdellä alueella voi juuri auttaa korjaamaan puutteen toisella alueella. Alueiden komitea kannattaa komission lähestymistapaa etsiä rajatylittäviä ratkaisuja. Ennen kuin ryhdytään alueellisiin tai kansallisiin toimiin, olisi laadittava asianmukaisia analyyseja, jotta varmistetaan, että kyse on kapasiteettiongelmasta ja että vaihtoehtoisia ratkaisuja ei ole, ja tarkistetaan, että ehdotetuissa toimissa otetaan huomioon rajatylittävät vaikutukset. Koordinoitu lähestymistapa toimitusvarmuuteen nähden on erittäin tärkeä seikka. |
| --- | --- |

25.

painottaa, että ennenaikaisesti käyttöönotetut ja huonosti suunnitellut kapasiteettimekanismit saattavat johtaa sisämarkkinoiden pilkkoutumiseen ja estää investointeja. Alueiden komitea asettaa kyseenalaisiksi useiden jäsenvaltioiden kapasiteettimekanismit, jotka on suunniteltu tukemaan sähköntuottajia sähköntuotantokapasiteetin käyttöön asettamisessa, jotta varmistetaan, että tarjolla on tarpeeksi kapasiteettia myös silloin, kun energiaa vaihtelevalla teholla kehittävät lähteet, kuten tuuli- ja aurinkovoima, eivät tuota energiaa. Ylijäämäenergiaa (esimerkiksi tuulivoimasta) ei myöskään tulisi johtaa naapurimaiden verkkoihin koordinoimatta tällaisia toimia ennakkoon, sillä näin voidaan vääristää kyseisten maiden energiamarkkinoita (nk. "silmukkavirrat"). Toisissa tapauksissa taas ylitarjonta yhdellä alueella voi juuri auttaa korjaamaan puutteen toisella alueella. Alueiden komitea kannattaa komission lähestymistapaa etsiä rajatylittäviä ratkaisuja. Ennen kuin ryhdytään alueellisiin tai kansallisiin toimiin, olisi laadittava asianmukaisia analyyseja, jotta varmistetaan, että kyse on kapasiteettiongelmasta ja että vaihtoehtoisia ratkaisuja ei ole, ja tarkistetaan, että ehdotetuissa toimissa otetaan huomioon rajatylittävät vaikutukset. Koordinoitu lähestymistapa toimitusvarmuuteen nähden on erittäin tärkeä seikka.

| 26. | katsoo, että tulevilla eurooppalaisilla energiamarkkinoilla ratkaisevaa ei enää tulisi olla tarjonta vaan myös kysynnän ja erityisesti kulutushuippujen hallinta. Toimijoiden on pyrittävä alentamaan teollisuuden ja kotitalouksien kulutusta ja luotava kaikki tarvittavat edellytykset älykkäiden verkkojen ja älykkäiden mittausjärjestelmien uusien toimintojen hyödyntämiselle. Näin ollen alueiden komitea kannattaa sellaisten koordinoitujen kapasiteettimekanismien kehittämistä Euroopan tasolla, joiden avulla lievennetään energian kulutuspiikkejä, varmistetaan eurooppalaisten sähköjärjestelmien toiminta (etenkin kulutuspiikkien aikana) ja edistetään sähkönkulutuksen alentamista. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että tulevilla eurooppalaisilla energiamarkkinoilla ratkaisevaa ei enää tulisi olla tarjonta vaan myös kysynnän ja erityisesti kulutushuippujen hallinta. Toimijoiden on pyrittävä alentamaan teollisuuden ja kotitalouksien kulutusta ja luotava kaikki tarvittavat edellytykset älykkäiden verkkojen ja älykkäiden mittausjärjestelmien uusien toimintojen hyödyntämiselle. Näin ollen alueiden komitea kannattaa sellaisten koordinoitujen kapasiteettimekanismien kehittämistä Euroopan tasolla, joiden avulla lievennetään energian kulutuspiikkejä, varmistetaan eurooppalaisten sähköjärjestelmien toiminta (etenkin kulutuspiikkien aikana) ja edistetään sähkönkulutuksen alentamista.

| 27. | on vakuuttunut siitä, että kun laaditaan kokonaisnäkemystä Euroopan infrastruktuurista, jakeluverkonhaltijoiden infrastruktuurin kehittämistä olisi pohdittava samassa määrin kuin siirtoverkonhaltijoiden infrastruktuurin kehittämistä. Älykkään jakeluverkkoinfrastruktuurin kehittäminen on keskeistä, jotta saavutetaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet, ja ehdottoman välttämätöntä, jotta uusiutuvat energialähteet liitetään verkkoihin ja jotta hajautettu energiantuotanto integroidaan järjestelmään. Tähän tavoitteeseen voidaan päästä vain, jos infrastruktuurisuunnitteluun sisältyy myös jakelutaso. |
| --- | --- |

27.

on vakuuttunut siitä, että kun laaditaan kokonaisnäkemystä Euroopan infrastruktuurista, jakeluverkonhaltijoiden infrastruktuurin kehittämistä olisi pohdittava samassa määrin kuin siirtoverkonhaltijoiden infrastruktuurin kehittämistä. Älykkään jakeluverkkoinfrastruktuurin kehittäminen on keskeistä, jotta saavutetaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet, ja ehdottoman välttämätöntä, jotta uusiutuvat energialähteet liitetään verkkoihin ja jotta hajautettu energiantuotanto integroidaan järjestelmään. Tähän tavoitteeseen voidaan päästä vain, jos infrastruktuurisuunnitteluun sisältyy myös jakelutaso.

G   
  Infrastruktuuriverkot

| 28. | panee merkille, että energiamarkkinoista on muodostumassa yhä kansainvälisemmät ja että liitäntäverkot, vara- ja varastointikapasiteetti sekä infrastruktuuri ovat yhä keskeisempiä seikkoja toteutettaessa energian sisämarkkinoita. Alueiden komitea kannattaakin sopimusta Euroopan infrastruktuuripaketista, johon päästiin 27. marraskuuta 2012, mutta kehottaa toteuttamaan laaja-alaisten (kansainvälisten) investointien ohella myös investointeja alueellisiin tai jopa paikallisiin verkkoihin sekä saarialueiden kokonaan tai osittain erillisten järjestelmien yhteenliittämiseen, sillä energiaa tuotetaan yhä enemmän paikallisella tai alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

28.

panee merkille, että energiamarkkinoista on muodostumassa yhä kansainvälisemmät ja että liitäntäverkot, vara- ja varastointikapasiteetti sekä infrastruktuuri ovat yhä keskeisempiä seikkoja toteutettaessa energian sisämarkkinoita. Alueiden komitea kannattaakin sopimusta Euroopan infrastruktuuripaketista, johon päästiin 27. marraskuuta 2012, mutta kehottaa toteuttamaan laaja-alaisten (kansainvälisten) investointien ohella myös investointeja alueellisiin tai jopa paikallisiin verkkoihin sekä saarialueiden kokonaan tai osittain erillisten järjestelmien yhteenliittämiseen, sillä energiaa tuotetaan yhä enemmän paikallisella tai alueellisella tasolla.

| 29. | kehottaa viranomaisia tarttumaan kysymykseen kannustimista tuotanto-, siirto-, varastointi- sekä kysynnän/tarjonnan hallintalaitoksiin kohdennettavia oikeanlaisia markkinainvestointeja varten ja suosittaa, että nykyisten ohjelmien (Euroopan energia-alan elvytysohjelma EEPR, verkkojen Eurooppa -väline, EU:n koheesiopolitiikka, Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskeva monivuotinen ohjelma, Horisontti 2020 -puiteohjelma) ohella laaditaan uusia rahoitusvälineitä infrastruktuurin toteuttamista varten. Julkis- ja yksityissektorin kumppanuudet, yksityisvarojen mobilisointi, innovatiiviset rahoitussopimukset tai verotoimet voisivat kaikki olla mahdollisia tapoja lisävarojen saamiseksi. Yksityisinvestointien käynnistämiseksi tarvitaan lisää varmuutta siitä, minkälaisin investoinnein saadaan todellista hyötyä pitkällä aikavälillä. Tämän vuoksi alueiden komitea painottaa (pitkän aikavälin) eurooppalaisen energia-alan investointisuunnitelman merkitystä. Kestäväpohjaisiin energiahankkeisiin kohdennetun Euroopan investointipankin rahoituksen olisi edelleen oltava yksinkertaistetusti paikallis- ja alueviranomaisten ulottuvilla. Lisäksi sääntelyviranomaisten olisi kyettävä sisällyttämään energian hintaan infrastruktuuriparannukset sekä vara- ja varastointikapasiteetin rakentaminen. |
| --- | --- |

29.

kehottaa viranomaisia tarttumaan kysymykseen kannustimista tuotanto-, siirto-, varastointi- sekä kysynnän/tarjonnan hallintalaitoksiin kohdennettavia oikeanlaisia markkinainvestointeja varten ja suosittaa, että nykyisten ohjelmien (Euroopan energia-alan elvytysohjelma EEPR, verkkojen Eurooppa -väline, EU:n koheesiopolitiikka, Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskeva monivuotinen ohjelma, Horisontti 2020 -puiteohjelma) ohella laaditaan uusia rahoitusvälineitä infrastruktuurin toteuttamista varten. Julkis- ja yksityissektorin kumppanuudet, yksityisvarojen mobilisointi, innovatiiviset rahoitussopimukset tai verotoimet voisivat kaikki olla mahdollisia tapoja lisävarojen saamiseksi. Yksityisinvestointien käynnistämiseksi tarvitaan lisää varmuutta siitä, minkälaisin investoinnein saadaan todellista hyötyä pitkällä aikavälillä. Tämän vuoksi alueiden komitea painottaa (pitkän aikavälin) eurooppalaisen energia-alan investointisuunnitelman merkitystä. Kestäväpohjaisiin energiahankkeisiin kohdennetun Euroopan investointipankin rahoituksen olisi edelleen oltava yksinkertaistetusti paikallis- ja alueviranomaisten ulottuvilla. Lisäksi sääntelyviranomaisten olisi kyettävä sisällyttämään energian hintaan infrastruktuuriparannukset sekä vara- ja varastointikapasiteetin rakentaminen.

| 30. | ehdottaa, että lupamenettely yhtenäistetään EU:ssa ja että rajatylittävien hankkeiden kustannusjakoa parannetaan, jotta edistetään infrastruktuuriverkkojen kehittämistä ja lisätään investointeja. Lisäksi näin voitaisiin edistää toimitusvarmuutta EU:ssa ja uusiutuvien energialähteiden liittämistä verkkoon, kun energian siirtomahdollisuudet paranevat. Paikallis- ja alueviranomaisilla olisi oltava tässä yhteydessä merkittävä rooli, sillä ne voivat yksinkertaistaa suunnittelumenetelmiä ja integroida energiainfrastruktuurin paikallisiin ja alueellisiin suunnittelujärjestelmiinsä. |
| --- | --- |

30.

ehdottaa, että lupamenettely yhtenäistetään EU:ssa ja että rajatylittävien hankkeiden kustannusjakoa parannetaan, jotta edistetään infrastruktuuriverkkojen kehittämistä ja lisätään investointeja. Lisäksi näin voitaisiin edistää toimitusvarmuutta EU:ssa ja uusiutuvien energialähteiden liittämistä verkkoon, kun energian siirtomahdollisuudet paranevat. Paikallis- ja alueviranomaisilla olisi oltava tässä yhteydessä merkittävä rooli, sillä ne voivat yksinkertaistaa suunnittelumenetelmiä ja integroida energiainfrastruktuurin paikallisiin ja alueellisiin suunnittelujärjestelmiinsä.

| 31. | edellyttää, että energiaverkosta ja sen laajentamisesta aiheutuvat kustannukset, jotka palvelevat sekä ympäristön että kuluttajan etua koko EU:ssa, jaetaan yhteisvastuulliseti, eikä niitä sälytetä yksipuolisesti sen maan kannettavaksi, missä verkkoa laajennetaan. Niinpä AK kannattaa niiden vankkojen kustannustenjakomekanismien edelleenkehittämistä ja soveltamista, joista säädetään energiainfrstruktuuripakettiin kuuluvassa asetuksessa. Komitea tukee myös valvontaelinten, energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston ACERin ja kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston ENTSOGin, nykyisiä toimia kyseisen politiikan kiteyttämiseksi entisestään. |
| --- | --- |

31.

edellyttää, että energiaverkosta ja sen laajentamisesta aiheutuvat kustannukset, jotka palvelevat sekä ympäristön että kuluttajan etua koko EU:ssa, jaetaan yhteisvastuulliseti, eikä niitä sälytetä yksipuolisesti sen maan kannettavaksi, missä verkkoa laajennetaan. Niinpä AK kannattaa niiden vankkojen kustannustenjakomekanismien edelleenkehittämistä ja soveltamista, joista säädetään energiainfrstruktuuripakettiin kuuluvassa asetuksessa. Komitea tukee myös valvontaelinten, energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston ACERin ja kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston ENTSOGin, nykyisiä toimia kyseisen politiikan kiteyttämiseksi entisestään.

H   
  Älykkäät verkot

| 32. | kannattaa voimakkaasti vaatimusta ajanmukaistaa kiireellisesti nykyiset verkot ja kehittää älykkäitä verkkoja, tukee yhteistyötä kehitettäessä älykkäitä verkkoja unioni-, valtio- ja aluetasolla sekä kannattaa eurooppalaisten standardien kehittämistä älykkäitä verkkoja varten. Valtiolliset ja alueelliset toimintasuunnitelmat verkkojen ajanmukaistamiseksi täydentävät tarvittavalla tavalla nykyisiä suunnitelmia. Tutkimus- ja kehittämisohjelmien (puiteohjelmat, älykäs energiahuolto Euroopassa) olisi tuettava teollisuutta tässä yhteydessä. Etenkin paikallisella ja/tai alueellisella tasolla toteutetuin kokeiluhankkein voitaisiin tuoda esiin mahdollisuuksia älykkäitä verkkoja varten ja auttaa ulottamaan verkot kaikkialle Eurooppaan. Alueiden komitea kehottaakin komissiota tekemään yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa laadittaessa toimintasuunnitelmia älykkäiden verkkojen käyttöönottamiseksi. |
| --- | --- |

32.

kannattaa voimakkaasti vaatimusta ajanmukaistaa kiireellisesti nykyiset verkot ja kehittää älykkäitä verkkoja, tukee yhteistyötä kehitettäessä älykkäitä verkkoja unioni-, valtio- ja aluetasolla sekä kannattaa eurooppalaisten standardien kehittämistä älykkäitä verkkoja varten. Valtiolliset ja alueelliset toimintasuunnitelmat verkkojen ajanmukaistamiseksi täydentävät tarvittavalla tavalla nykyisiä suunnitelmia. Tutkimus- ja kehittämisohjelmien (puiteohjelmat, älykäs energiahuolto Euroopassa) olisi tuettava teollisuutta tässä yhteydessä. Etenkin paikallisella ja/tai alueellisella tasolla toteutetuin kokeiluhankkein voitaisiin tuoda esiin mahdollisuuksia älykkäitä verkkoja varten ja auttaa ulottamaan verkot kaikkialle Eurooppaan. Alueiden komitea kehottaakin komissiota tekemään yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa laadittaessa toimintasuunnitelmia älykkäiden verkkojen käyttöönottamiseksi.

| 33. | painottaa, että muunnettaessa nykyiset verkot älykkäiksi verkoiksi tarvitaan investointien ohella lisävaroja uuden infrastruktuurin rakentamiseksi. Tulisi tutkia, pitäisikö sääntelyviranomaisten tarjota verkonhaltijoille mahdollisuus sisällyttää tällaiset rahoituserät tariffeihinsa, mikä ei nykyisin ole sallittua. Lisäksi alueiden komitea vaatii, että sääntelyviranomaisten määrittelemiin menettelytapoihin, joita sovelletaan siirto- ja jakeluverkkojen tariffien ja pääsymaksujen vertailuanalyyseissä, sisällytetään kvantitatiivisten näkökohtien (kustannukset) lisäksi myös kvalitatiivisia näkökohtia (esimerkiksi verkkojen laatua koskevia luotettavuuskriteereitä), jotta verkkojen nykyinen laatutaso voitaisiin säilyttää. |
| --- | --- |

33.

painottaa, että muunnettaessa nykyiset verkot älykkäiksi verkoiksi tarvitaan investointien ohella lisävaroja uuden infrastruktuurin rakentamiseksi. Tulisi tutkia, pitäisikö sääntelyviranomaisten tarjota verkonhaltijoille mahdollisuus sisällyttää tällaiset rahoituserät tariffeihinsa, mikä ei nykyisin ole sallittua. Lisäksi alueiden komitea vaatii, että sääntelyviranomaisten määrittelemiin menettelytapoihin, joita sovelletaan siirto- ja jakeluverkkojen tariffien ja pääsymaksujen vertailuanalyyseissä, sisällytetään kvantitatiivisten näkökohtien (kustannukset) lisäksi myös kvalitatiivisia näkökohtia (esimerkiksi verkkojen laatua koskevia luotettavuuskriteereitä), jotta verkkojen nykyinen laatutaso voitaisiin säilyttää.

| 34. | katsoo, että verkkojen pikaisen ajanmukaistamisen ja älykkäiden verkkojen rakentamisen kannalta on ehdottoman välttämätöntä, että sääntelykehyksessä kannustetaan tarvittavia investointeja kohtuullisin tuotoin sekä esitetään viipymättä ja selkeästi roolit ja vastuualat. Koska verkonhaltijat tarvitsevat vakaan, ennustettavan, kannustavan ja pitkäjänteisen sääntelykehyksen, jolla kannustetaan ja helpotetaan tarvittavia investointeja, pitkän aikavälin visio on välttämätön. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että verkkojen pikaisen ajanmukaistamisen ja älykkäiden verkkojen rakentamisen kannalta on ehdottoman välttämätöntä, että sääntelykehyksessä kannustetaan tarvittavia investointeja kohtuullisin tuotoin sekä esitetään viipymättä ja selkeästi roolit ja vastuualat. Koska verkonhaltijat tarvitsevat vakaan, ennustettavan, kannustavan ja pitkäjänteisen sääntelykehyksen, jolla kannustetaan ja helpotetaan tarvittavia investointeja, pitkän aikavälin visio on välttämätön.

| 35. | korostaa, että avoimuus sekä kansalaisten ja yhteisöjen osallistuminen verkkojen suunnitteluun, kehittämiseen ja toteuttamiseen ovat suuren yleisön hyväksynnän kannalta kriittisiä edellytyksiä. Verkkojen suunnitteluprosessi on määriteltävä uudelleen, jotta se soveltuisi uudelle energiatehokkuuden, uusiutuvien energialähteiden ja kysynnänhallinnan aikakaudelle ja jotta varmistettaisiin järjestelmän mahdollisimman hyvä joustavuus ja kestokyky. Komitea on samaa mieltä siitä, että verkkojen suunnitteluprosessin on oltava osallistava, avoin ja demokraattinen. |
| --- | --- |

35.

korostaa, että avoimuus sekä kansalaisten ja yhteisöjen osallistuminen verkkojen suunnitteluun, kehittämiseen ja toteuttamiseen ovat suuren yleisön hyväksynnän kannalta kriittisiä edellytyksiä. Verkkojen suunnitteluprosessi on määriteltävä uudelleen, jotta se soveltuisi uudelle energiatehokkuuden, uusiutuvien energialähteiden ja kysynnänhallinnan aikakaudelle ja jotta varmistettaisiin järjestelmän mahdollisimman hyvä joustavuus ja kestokyky. Komitea on samaa mieltä siitä, että verkkojen suunnitteluprosessin on oltava osallistava, avoin ja demokraattinen.

Bryssel 4 päivänä heinäkuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 27.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/44

---

Alueiden komitea lausunto aiheesta ”Euroopan unionin keskeisten jätealan tavoitteiden uudelleentarkastelu”

2013/C 280/09

ALUEIDEN KOMITEA

| — | korostaa, että tehostamalla jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja soveltamalla aiheuttamisperiaatetta kaikilta osin voidaan rajoittaa jätehuollosta vastaaviin alue- ja paikallisviranomaisiin kohdistuvaa taloudellista ja organisatorista taakkaa. Komitea kehottaa asettamaan kunnianhimoisia ja sitovia tavoitteita tähän mennessä saavutettujen parhaiden tulosten pohjalta. Yhdyskuntajätteen määrää henkilöä kohden tulisi vähentää 10 prosenttia vuoden 2010 tasosta. |
| --- | --- |

—

korostaa, että tehostamalla jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja soveltamalla aiheuttamisperiaatetta kaikilta osin voidaan rajoittaa jätehuollosta vastaaviin alue- ja paikallisviranomaisiin kohdistuvaa taloudellista ja organisatorista taakkaa. Komitea kehottaa asettamaan kunnianhimoisia ja sitovia tavoitteita tähän mennessä saavutettujen parhaiden tulosten pohjalta. Yhdyskuntajätteen määrää henkilöä kohden tulisi vähentää 10 prosenttia vuoden 2010 tasosta.

| — | ehdottaa, että jäsenvaltioille asetetaan sitovat määrälliset ja erilliset vähimmäistavoitteet kutakin uudelleenkäytettäviksi määriteltyjen jätteiden luokkaa varten ottaen huomioon, missä määrin EU:ssa noudatetaan nykyisiä tavoitteita. |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että jäsenvaltioille asetetaan sitovat määrälliset ja erilliset vähimmäistavoitteet kutakin uudelleenkäytettäviksi määriteltyjen jätteiden luokkaa varten ottaen huomioon, missä määrin EU:ssa noudatetaan nykyisiä tavoitteita.

| — | kannattaa sitä, että tutkitaan mahdollisuuksia nostaa kiinteää yhdyskuntajätettä koskeva pakollinen kierrätystavoite 70 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä ottaen huomioon, missä määrin EU:ssa noudatetaan nykyisiä tavoitteita. Välitavoitteista ja siirtymäkausista tulisi neuvotella. |
| --- | --- |

—

kannattaa sitä, että tutkitaan mahdollisuuksia nostaa kiinteää yhdyskuntajätettä koskeva pakollinen kierrätystavoite 70 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä ottaen huomioon, missä määrin EU:ssa noudatetaan nykyisiä tavoitteita. Välitavoitteista ja siirtymäkausista tulisi neuvotella.

| — | kehottaa asettamaan teollisuusjätteelle kierrätystavoitteet. Tavoitteet voitaisiin määritellä materiaalien eikä jätetyyppien perusteella. Tavoitteiden tulisi olla yhtä kunnianhimoiset kuin kotitalousjätteen osalta. |
| --- | --- |

—

kehottaa asettamaan teollisuusjätteelle kierrätystavoitteet. Tavoitteet voitaisiin määritellä materiaalien eikä jätetyyppien perusteella. Tavoitteiden tulisi olla yhtä kunnianhimoiset kuin kotitalousjätteen osalta.

| — | korostaa tarvetta asettaa mahdollisimman tiukat yhteiset jätteiden kierrätys- ja puhdistussäännöt. Vuoteen 2020 mennessä 100 prosenttia jätteistä tulisi lajitella. |
| --- | --- |

—

korostaa tarvetta asettaa mahdollisimman tiukat yhteiset jätteiden kierrätys- ja puhdistussäännöt. Vuoteen 2020 mennessä 100 prosenttia jätteistä tulisi lajitella.

| — | kehottaa kieltämään vuoteen 2020 mennessä kaiken uudelleenkäytettäväksi tai kierrätettäväksi kokonaan tai osittain kelpaavan tai lämpöarvoa tuottavan orgaanisen tai biohajoavan jätteen sijoittamisen kaatopaikalle. Kokonaistavoitteena voisi olla, että kaatopaikalle sijoitetaan 5 prosenttia tai vähemmän kaikenlaisesta, mistä tahansa peräisin olevasta jätteestä. |
| --- | --- |

—

kehottaa kieltämään vuoteen 2020 mennessä kaiken uudelleenkäytettäväksi tai kierrätettäväksi kokonaan tai osittain kelpaavan tai lämpöarvoa tuottavan orgaanisen tai biohajoavan jätteen sijoittamisen kaatopaikalle. Kokonaistavoitteena voisi olla, että kaatopaikalle sijoitetaan 5 prosenttia tai vähemmän kaikenlaisesta, mistä tahansa peräisin olevasta jätteestä.

| — | kannattaa sitä, että tutkitaan mahdollisuuksia nostaa muovipakkausjätteiden – kaikki muovit mukaan luettuina – kierrätystavoite 70 prosenttiin ja lasi-, metalli-, paperi-, kartonki- ja puupakkausjätteiden kierrätystavoitteet 80 prosenttiin ottaen huomioon, missä määrin EU:ssa noudatetaan nykyisiä tavoitteita. Välitavoitteista ja siirtymäkausista tulisi neuvotella. |
| --- | --- |

—

kannattaa sitä, että tutkitaan mahdollisuuksia nostaa muovipakkausjätteiden – kaikki muovit mukaan luettuina – kierrätystavoite 70 prosenttiin ja lasi-, metalli-, paperi-, kartonki- ja puupakkausjätteiden kierrätystavoitteet 80 prosenttiin ottaen huomioon, missä määrin EU:ssa noudatetaan nykyisiä tavoitteita. Välitavoitteista ja siirtymäkausista tulisi neuvotella.

| Esittelijä: | Michel LEBRUN (BE, PPE), ranskankielisen yhteisön parlamentin jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Euroopan komission lausuntopyyntö 14. joulukuuta 2012 |

Esittelijä:

Michel LEBRUN (BE, PPE), ranskankielisen yhteisön parlamentin jäsen

Viiteasiakirja

Euroopan komission lausuntopyyntö 14. joulukuuta 2012

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | katsoo, että vastuullisessa ja kestävyysperiaatteen mukaisessa jätteiden syntymisen ehkäisemis- ja jätehuoltopolitiikassa on pyrittävä minimoimaan jätteiden syntymisen ja jätehuollon kielteiset vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön sekä suojelemaan luonnonvaroja ja huolehtimaan siitä, että materiaalit palautuvat talouden kiertoon ennen kuin niistä tulee jätettä. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että vastuullisessa ja kestävyysperiaatteen mukaisessa jätteiden syntymisen ehkäisemis- ja jätehuoltopolitiikassa on pyrittävä minimoimaan jätteiden syntymisen ja jätehuollon kielteiset vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön sekä suojelemaan luonnonvaroja ja huolehtimaan siitä, että materiaalit palautuvat talouden kiertoon ennen kuin niistä tulee jätettä.

| 2. | ottaa huomioon edistysaskeleet, jotka on saavutettu jätteiden syntymisen ehkäisemisen ja jätteenkäsittelyn alalla EU:n määrätietoisten sääntelypuitteiden ansiosta. Komitea on tyytyväinen siihen, että muutamat jäsenvaltiot ja alue- ja paikallisyhteisöt ovat jopa ylittäneet Euroopan unionin alalla asettamat tavoitteet. Tulevassa lainsäädännössä on kannustettava hitaammin edistyneitä jäsenvaltioita ja paikallis- ja alueyhteisöjä jatkamaan ponnistelujaan tulosten parantamiseksi edelleen. |
| --- | --- |

2.

ottaa huomioon edistysaskeleet, jotka on saavutettu jätteiden syntymisen ehkäisemisen ja jätteenkäsittelyn alalla EU:n määrätietoisten sääntelypuitteiden ansiosta. Komitea on tyytyväinen siihen, että muutamat jäsenvaltiot ja alue- ja paikallisyhteisöt ovat jopa ylittäneet Euroopan unionin alalla asettamat tavoitteet. Tulevassa lainsäädännössä on kannustettava hitaammin edistyneitä jäsenvaltioita ja paikallis- ja alueyhteisöjä jatkamaan ponnistelujaan tulosten parantamiseksi edelleen.

| 3. | panee merkille, että jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja jätehuollon alalla. Tukea olisi annettava asianmukaisten jätehuoltoinfrastruktuurien, -menetelmien ja -valmiuksien kehittämiseen heikoimmin edistyneissä jäsenvaltioissa ja alue- ja paikallisyhteisöissä ennen kaikkea vahvistamalla kansallista ja alueellista yhteistyötä paikallisella ja kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja jätehuollon alalla. Tukea olisi annettava asianmukaisten jätehuoltoinfrastruktuurien, -menetelmien ja -valmiuksien kehittämiseen heikoimmin edistyneissä jäsenvaltioissa ja alue- ja paikallisyhteisöissä ennen kaikkea vahvistamalla kansallista ja alueellista yhteistyötä paikallisella ja kansainvälisellä tasolla.

| 4. | painottaa, että eurooppalaisissa jätealan tilastoissa on tärkeää tarkentaa tietoja myös aluetasolla. Komitea pitääkin tervetulleena sitä, että Eurostatin tietokannassa on jo aluekohtaisia tietoja yhdyskuntajätteistä useissa eri maissa. Jätehuollon alueellisten erojen arviointi on hyödyllistä, sillä huomattavat erot valtioiden sisällä osoittavat aluetason politiikkojen merkityksen ja suhteellisen onnistumisen. (1) |
| --- | --- |

4.

painottaa, että eurooppalaisissa jätealan tilastoissa on tärkeää tarkentaa tietoja myös aluetasolla. Komitea pitääkin tervetulleena sitä, että Eurostatin tietokannassa on jo aluekohtaisia tietoja yhdyskuntajätteistä useissa eri maissa. Jätehuollon alueellisten erojen arviointi on hyödyllistä, sillä huomattavat erot valtioiden sisällä osoittavat aluetason politiikkojen merkityksen ja suhteellisen onnistumisen. (1)

| 5. | on tietoinen siitä, että tämä lausunto annetaan ennen tällä hetkellä voimassa olevan lainsäädännön arviointi- ja tarkistusprosessia. Prosessin tuloksena asetettavien uusien tavoitteiden on noudatettava resurssitehokkuutta koskevan etenemissuunnitelman (2) "pyrkimysluonteisia tavoitteita" ja niiden kehykseksi on otettava seitsemäs ympäristöä koskeva toimintaohjelma (3) – joka auttaa osaltaan saavuttamaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet –, ja niiden on myös tuettava raaka-aineita koskevaan EU:n aloitteeseen (4) sisältyviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

5.

on tietoinen siitä, että tämä lausunto annetaan ennen tällä hetkellä voimassa olevan lainsäädännön arviointi- ja tarkistusprosessia. Prosessin tuloksena asetettavien uusien tavoitteiden on noudatettava resurssitehokkuutta koskevan etenemissuunnitelman (2) "pyrkimysluonteisia tavoitteita" ja niiden kehykseksi on otettava seitsemäs ympäristöä koskeva toimintaohjelma (3) – joka auttaa osaltaan saavuttamaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet –, ja niiden on myös tuettava raaka-aineita koskevaan EU:n aloitteeseen (4) sisältyviä toimenpiteitä.

| 6. | kiittää Euroopan komissiota alueiden komitealle (AK) esitetystä pyynnöstä antaa lausunto EU:n jätehuoltotavoitteiden uudelleentarkastelusta jätteistä annetun puitedirektiivin (5), kaatopaikoista annetun direktiivin (6) ja pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin (7) tarkistamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

6.

kiittää Euroopan komissiota alueiden komitealle (AK) esitetystä pyynnöstä antaa lausunto EU:n jätehuoltotavoitteiden uudelleentarkastelusta jätteistä annetun puitedirektiivin (5), kaatopaikoista annetun direktiivin (6) ja pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin (7) tarkistamisen yhteydessä.

| 7. | katsoo, että ehdotuksessa kunnianhimoisemmiksi EU:n yleistason tavoitteiksi, jopa silloin kun vahvistetaan siirtymäkausia ja väliaikaisia tavoitteita vähiten kehittyneille jäsenvaltioille sekä alue- ja paikallisyhteisöille, on otettava ensin huomioon tutkimus syistä, joiden vuoksi kullakin alueella ei ole saavutettu nykyisiä tavoitteita. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että ehdotuksessa kunnianhimoisemmiksi EU:n yleistason tavoitteiksi, jopa silloin kun vahvistetaan siirtymäkausia ja väliaikaisia tavoitteita vähiten kehittyneille jäsenvaltioille sekä alue- ja paikallisyhteisöille, on otettava ensin huomioon tutkimus syistä, joiden vuoksi kullakin alueella ei ole saavutettu nykyisiä tavoitteita.

| 8. | korostaa alue- ja paikallisyhteisöjen merkittävää roolia EU:n tällä alalla antaman lainsäädännön täytäntöönpanossa, jätteiden käsittely- ja varastointi-infrastruktuurien perustamisessa ja rahoittamisessa sekä jätevirtojen operationaalisessa hallinnoinnissa. Jätehuollon optimointi on tällä hetkellä yksi alue- ja paikallisyhteisöjen suurimmista haasteista. AK pyytääkin, että se otetaan mukaan asiaan liittyvien poliittisten linjausten kaikkiin suunnitteluvaiheisiin. |
| --- | --- |

8.

korostaa alue- ja paikallisyhteisöjen merkittävää roolia EU:n tällä alalla antaman lainsäädännön täytäntöönpanossa, jätteiden käsittely- ja varastointi-infrastruktuurien perustamisessa ja rahoittamisessa sekä jätevirtojen operationaalisessa hallinnoinnissa. Jätehuollon optimointi on tällä hetkellä yksi alue- ja paikallisyhteisöjen suurimmista haasteista. AK pyytääkin, että se otetaan mukaan asiaan liittyvien poliittisten linjausten kaikkiin suunnitteluvaiheisiin.

| 9. | korostaa, että AK on ottanut EU:n jätepolitiikan arvioinnin yhdeksi toissijaisuusperiaatteen toteutumista koskevan vuoden 2013 työohjelmansa viidestä painopisteestä ja osoittaa näin haluavansa vahvistaa alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista niille asetettavien uusien tavoitteiden suunnitteluun. AK pyytääkin EU:ta huolehtimaan siitä, että alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen ja yhteistyö on kaikilta osin toissijaisuusperiaatteen mukaista. AK on kuullut toissijaisuusperiaatteen toteutumista seuraavaa asiantuntijaryhmäänsä ja toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaverkoston jäseniä EU:n jätelainsäädäntöön liittyvistä subsidiariteettikysymyksistä. |
| --- | --- |

9.

korostaa, että AK on ottanut EU:n jätepolitiikan arvioinnin yhdeksi toissijaisuusperiaatteen toteutumista koskevan vuoden 2013 työohjelmansa viidestä painopisteestä ja osoittaa näin haluavansa vahvistaa alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista niille asetettavien uusien tavoitteiden suunnitteluun. AK pyytääkin EU:ta huolehtimaan siitä, että alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen ja yhteistyö on kaikilta osin toissijaisuusperiaatteen mukaista. AK on kuullut toissijaisuusperiaatteen toteutumista seuraavaa asiantuntijaryhmäänsä ja toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaverkoston jäseniä EU:n jätelainsäädäntöön liittyvistä subsidiariteettikysymyksistä.

| 10. | huomauttaa, että uusien tavoitteiden asettamisessa on noudatettava suhteellisuusperiaatetta. AK kehottaa EU:ta ottamaan ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti huomioon uusien toimenpiteiden mahdolliset vaikutukset alue- ja paikallisviranomaisiin sekä niiden budjetteihin ja niiden hallinnollisiin ja toiminnallisiin valmiuksiin. Erityistä huomiota tulee kiinnittää tulevan politiikan toteuttavuuteen niissä jäsenvaltioissa ja alue- ja paikallisyhteisöissä, jotka ovat edistyneet heikoiten. Erillisten tavoitteiden ja välitavoitteiden asettaminen sekä tietyn joustonvaran salliminen alue- ja paikallisyhteisöille on tarpeen, jotta lopulliset tavoitteet voidaan saavuttaa. Tässä yhteydessä on otettava huomioon maantieteelliset, väestökehitykseen liittyvät ja sosio-ekonomiset erityispiirteet. |
| --- | --- |

10.

huomauttaa, että uusien tavoitteiden asettamisessa on noudatettava suhteellisuusperiaatetta. AK kehottaa EU:ta ottamaan ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti huomioon uusien toimenpiteiden mahdolliset vaikutukset alue- ja paikallisviranomaisiin sekä niiden budjetteihin ja niiden hallinnollisiin ja toiminnallisiin valmiuksiin. Erityistä huomiota tulee kiinnittää tulevan politiikan toteuttavuuteen niissä jäsenvaltioissa ja alue- ja paikallisyhteisöissä, jotka ovat edistyneet heikoiten. Erillisten tavoitteiden ja välitavoitteiden asettaminen sekä tietyn joustonvaran salliminen alue- ja paikallisyhteisöille on tarpeen, jotta lopulliset tavoitteet voidaan saavuttaa. Tässä yhteydessä on otettava huomioon maantieteelliset, väestökehitykseen liittyvät ja sosio-ekonomiset erityispiirteet.

| 11. | kehottaa tarkistamaan tavoitteet läheisyysperiaatteen pohjalta. Periaate tulee käsittää paikallisessa merkityksessä mutta myös kansainvälisesti: tulevalla lainsäädännöllä tulee ennen kaikkea tukea jätehuoltotoimintojen ylläpitoa ja kehittämistä Euroopan alueella. AK pyytää huolehtimaan tavoitteita tarkistettaessa erityisesti siitä, ettei heikennetä alalla toimivien julkisten ja yksityisten eurooppalaisten toimijoiden kilpailukykyä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia vaan tuetaan tämän sektorin taloudellista toimintaa unionissa. |
| --- | --- |

11.

kehottaa tarkistamaan tavoitteet läheisyysperiaatteen pohjalta. Periaate tulee käsittää paikallisessa merkityksessä mutta myös kansainvälisesti: tulevalla lainsäädännöllä tulee ennen kaikkea tukea jätehuoltotoimintojen ylläpitoa ja kehittämistä Euroopan alueella. AK pyytää huolehtimaan tavoitteita tarkistettaessa erityisesti siitä, ettei heikennetä alalla toimivien julkisten ja yksityisten eurooppalaisten toimijoiden kilpailukykyä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia vaan tuetaan tämän sektorin taloudellista toimintaa unionissa.

Yhteinen kieli jätehuoltoalalla

| 12. | kehottaa ottamaan unionissa käyttöön yhteisen toimivan ja läpinäkyvän jätteiden määrän laskutavan tavoitteiden rationalisoinnin sekä tilanteiden ja saavutetun edistyksen vertailun mahdollistamiseksi. Kunkin jäsenvaltion paikallispiirteet tulee ottaa huomioon menetelmää käyttöön otettaessa. Komitea kehottaa erityisesti korvaamaan jätehuollon puitedirektiivin tämänhetkiset neljä eri laskutapaa (8) kotitalous- ja vastaavia jätteitä koskevalle tavoitteelle yhdellä avoimella, uskottavalla ja tavoitteellisella laskentamenetelmällä. |
| --- | --- |

12.

kehottaa ottamaan unionissa käyttöön yhteisen toimivan ja läpinäkyvän jätteiden määrän laskutavan tavoitteiden rationalisoinnin sekä tilanteiden ja saavutetun edistyksen vertailun mahdollistamiseksi. Kunkin jäsenvaltion paikallispiirteet tulee ottaa huomioon menetelmää käyttöön otettaessa. Komitea kehottaa erityisesti korvaamaan jätehuollon puitedirektiivin tämänhetkiset neljä eri laskutapaa (8) kotitalous- ja vastaavia jätteitä koskevalle tavoitteelle yhdellä avoimella, uskottavalla ja tavoitteellisella laskentamenetelmällä.

| 13. | ehdottaa, että luodaan eurooppalainen sanasto täsmällisistä ja kattavista termeistä, joita käytetään jätteistä, jätteiden käsittely-, uudelleenkäyttö-, kierrätys- ja hyödyntämistavoista, rakenteista ja infrastruktuureista ja alan toimijoista. |
| --- | --- |

13.

ehdottaa, että luodaan eurooppalainen sanasto täsmällisistä ja kattavista termeistä, joita käytetään jätteistä, jätteiden käsittely-, uudelleenkäyttö-, kierrätys- ja hyödyntämistavoista, rakenteista ja infrastruktuureista ja alan toimijoista.

| 14. | kannustaa luomaan jätealan eurooppalaisen nimikkeistön, joka kattaa kaikki jätevirrat, jotta niille voidaan laatia täysin yksiselitteinen luokittelu jätehierarkiassa. |
| --- | --- |

14.

kannustaa luomaan jätealan eurooppalaisen nimikkeistön, joka kattaa kaikki jätevirrat, jotta niille voidaan laatia täysin yksiselitteinen luokittelu jätehierarkiassa.

Jätealan puitedirektiivi: tavoitteiden tiukentaminen ja uusien tavoitteiden asettaminen

| 15. | kannattaa tavoitteiden erottamista toisistaan sekä erityistavoitteiden asettamista jokaista käsiteltävää jätevirta- ja materiaalityyppiä varten kullekin hierarkiatasolle määriteltyjen yleistavoitteiden lisäksi. |
| --- | --- |

15.

kannattaa tavoitteiden erottamista toisistaan sekä erityistavoitteiden asettamista jokaista käsiteltävää jätevirta- ja materiaalityyppiä varten kullekin hierarkiatasolle määriteltyjen yleistavoitteiden lisäksi.

| 16. | kehottaa asettamaan erityisiä tavoitteita kriittisille materiaaleille, jotka ovat tärkeitä taloudellisesti mutta joiden talteenottoa ei pystytä takaamaan pelkästään jätevirtakohtaisten tavoitteiden avulla. |
| --- | --- |

16.

kehottaa asettamaan erityisiä tavoitteita kriittisille materiaaleille, jotka ovat tärkeitä taloudellisesti mutta joiden talteenottoa ei pystytä takaamaan pelkästään jätevirtakohtaisten tavoitteiden avulla.

| 17. | kehottaa omaksumaan periaatteen, jonka mukaan eri jätetyypit luokitellaan automaattisesti korkeimmalle mahdolliselle hierarkiatasolle. Luokiteltaessa jätevirtoja hierarkiatasoille tulee ensisijaisesti ottaa huomioon tuotteen sisältämien materiaalien luonne pikemmin kuin jätetyyppi. |
| --- | --- |

17.

kehottaa omaksumaan periaatteen, jonka mukaan eri jätetyypit luokitellaan automaattisesti korkeimmalle mahdolliselle hierarkiatasolle. Luokiteltaessa jätevirtoja hierarkiatasoille tulee ensisijaisesti ottaa huomioon tuotteen sisältämien materiaalien luonne pikemmin kuin jätetyyppi.

| 18. | toivoo, että EU:n rahoitusta myönnetään ensisijaisesti hierarkian yläpäässä oleviin toimintoihin. Alemmille tasoille kuuluvien hankkeiden tukemisen edellytyksenä tulisi olla, että kaikki ylempien tasojen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet on ensin toteutettu. |
| --- | --- |

18.

toivoo, että EU:n rahoitusta myönnetään ensisijaisesti hierarkian yläpäässä oleviin toimintoihin. Alemmille tasoille kuuluvien hankkeiden tukemisen edellytyksenä tulisi olla, että kaikki ylempien tasojen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet on ensin toteutettu.

Ennaltaehkäisy

| 19. | toteaa, että jätehuollolla pystytään rajoittamaan vain osin jätteiden ympäristövaikutuksia. Siksi on tärkeää edistää kestäväpohjaista jätehuoltoa, jonka yhteydessä kannustetaan korvaamaan luonnonvaroja jätteistä saatavilla materiaaleilla. Jätteiden syntymisen ehkäiseminen on edelleen merkittävin ja ensisijainen keino ympäristöön kohdistuvan rasituksen vähentämiseen. |
| --- | --- |

19.

toteaa, että jätehuollolla pystytään rajoittamaan vain osin jätteiden ympäristövaikutuksia. Siksi on tärkeää edistää kestäväpohjaista jätehuoltoa, jonka yhteydessä kannustetaan korvaamaan luonnonvaroja jätteistä saatavilla materiaaleilla. Jätteiden syntymisen ehkäiseminen on edelleen merkittävin ja ensisijainen keino ympäristöön kohdistuvan rasituksen vähentämiseen.

| 20. | korostaa, että tehostamalla jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja soveltamalla aiheuttamisperiaatetta kaikilta osin voidaan rajoittaa jätehuollosta vastaaviin alue- ja paikallisviranomaisiin kohdistuvaa taloudellista ja organisatorista taakkaa. |
| --- | --- |

20.

korostaa, että tehostamalla jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja soveltamalla aiheuttamisperiaatetta kaikilta osin voidaan rajoittaa jätehuollosta vastaaviin alue- ja paikallisviranomaisiin kohdistuvaa taloudellista ja organisatorista taakkaa.

| 21. | kehottaa tiukentamaan jätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevia vaatimuksia. Olisi asetettava kunnianhimoisia ja sitovia tavoitteita tähän mennessä saavutettujen parhaiden tulosten pohjalta. Tämän mukaisesti yhdyskuntajätteen määrää tulisi vähentää 10 prosenttia vuoden 2010 tasosta vuoteen 2020 mennessä. Mikäli kuitenkin uuden direktiivin yleinen jätteen vähentämistä koskeva tavoite ja henkeä kohden asetettu tavoite ovat ristiriidassa, ensin mainittua olisi pidettävä näistä tärkeämpänä. |
| --- | --- |

21.

kehottaa tiukentamaan jätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevia vaatimuksia. Olisi asetettava kunnianhimoisia ja sitovia tavoitteita tähän mennessä saavutettujen parhaiden tulosten pohjalta. Tämän mukaisesti yhdyskuntajätteen määrää tulisi vähentää 10 prosenttia vuoden 2010 tasosta vuoteen 2020 mennessä. Mikäli kuitenkin uuden direktiivin yleinen jätteen vähentämistä koskeva tavoite ja henkeä kohden asetettu tavoite ovat ristiriidassa, ensin mainittua olisi pidettävä näistä tärkeämpänä.

| 22. | kehottaa ryhtymään toimenpiteisiin elintarvike- ja pakkausjätteen vähentämiseksi sekä etsimään lisämahdollisuuksia käyttökelpoisten elintarvikkeiden jakamiseksi avun tarpeessa oleville ja varattomille perheille. Toimenpiteillä tulisi parantaa kuluttajatiedotusta siitä, mitä tuotteiden parasta ennen -päiväys ja viimeinen käyttöpäivä merkitsevät ja mikä on tuotteiden hiilijalanjälki, sekä uudelleenkäytettävien pakkausten ekologisesta hyödyllisyydestä. Ihmisiä olisi myös valistettava ostamaan todellisia tarpeitaan vastaavia määriä ja kiinnittämään ostopäätöstä tehdessään huomiota myös pakkaustapaan. Elintarvikkeiden haaskauksen vähentäminen olisi myös sisällytettävä elintarvikkeiden tuotannon ja jalostuksen sekä suurkeittiö- ja kaupan alan koulutuksen teemoihin. |
| --- | --- |

22.

kehottaa ryhtymään toimenpiteisiin elintarvike- ja pakkausjätteen vähentämiseksi sekä etsimään lisämahdollisuuksia käyttökelpoisten elintarvikkeiden jakamiseksi avun tarpeessa oleville ja varattomille perheille. Toimenpiteillä tulisi parantaa kuluttajatiedotusta siitä, mitä tuotteiden parasta ennen -päiväys ja viimeinen käyttöpäivä merkitsevät ja mikä on tuotteiden hiilijalanjälki, sekä uudelleenkäytettävien pakkausten ekologisesta hyödyllisyydestä. Ihmisiä olisi myös valistettava ostamaan todellisia tarpeitaan vastaavia määriä ja kiinnittämään ostopäätöstä tehdessään huomiota myös pakkaustapaan. Elintarvikkeiden haaskauksen vähentäminen olisi myös sisällytettävä elintarvikkeiden tuotannon ja jalostuksen sekä suurkeittiö- ja kaupan alan koulutuksen teemoihin.

Tuottajien ja maahantuojien vastuun laajentaminen sekä ekosuunnittelu

| 23. | toteaa, että tuottajiin tai maahantuojiin laajennetun vastuun periaate on tietyissä tapauksissa tehokas väline jätteiden syntymisen ehkäisemiseen tähtäävässä politiikassa. Käytettyjen tuotteiden järjestelmällisen keruun lisäksi sillä kannustetaan tuottajia ja maahantuojia muuttamaan tuotteiden suunnittelua niiden ekotehokkuuden ja ekologisen suunnittelun parantamiseksi. |
| --- | --- |

23.

toteaa, että tuottajiin tai maahantuojiin laajennetun vastuun periaate on tietyissä tapauksissa tehokas väline jätteiden syntymisen ehkäisemiseen tähtäävässä politiikassa. Käytettyjen tuotteiden järjestelmällisen keruun lisäksi sillä kannustetaan tuottajia ja maahantuojia muuttamaan tuotteiden suunnittelua niiden ekotehokkuuden ja ekologisen suunnittelun parantamiseksi.

| 24. | myöntää, että tuottajiin ja maahantuojiin laajennetusta vastuusta aiheutuvat kustannukset päätyvät loppukuluttajien maksettavaksi eikä syntynyttä marginaalia sijoiteta jätehuoltoprosessiin. AK katsoo, että kyseisen periaatteen mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden täytäntöönpanon ja valvonnan kautta saatavat resurssit tulisi ohjata jätteiden lajittelu-, uudelleenkäytön valmistelu- ja kierrätysinfrastruktuurin rahoittamiseen. |
| --- | --- |

24.

myöntää, että tuottajiin ja maahantuojiin laajennetusta vastuusta aiheutuvat kustannukset päätyvät loppukuluttajien maksettavaksi eikä syntynyttä marginaalia sijoiteta jätehuoltoprosessiin. AK katsoo, että kyseisen periaatteen mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden täytäntöönpanon ja valvonnan kautta saatavat resurssit tulisi ohjata jätteiden lajittelu-, uudelleenkäytön valmistelu- ja kierrätysinfrastruktuurin rahoittamiseen.

| 25. | katsoo, että tuotteiden hallinnointia koskeva periaate olisi sisällytettävä EU:n jätelainsäädäntöön, jotta lisättäisiin jälleenmyyjien vastuuta tuotteiden keräämisestä ja niiden palauttamisesta valmistajille. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että tuotteiden hallinnointia koskeva periaate olisi sisällytettävä EU:n jätelainsäädäntöön, jotta lisättäisiin jälleenmyyjien vastuuta tuotteiden keräämisestä ja niiden palauttamisesta valmistajille.

| 26. | katsoo, että jäsenvaltiot olisi velvoitettava analysoimaan niitä yleisiä tuotteita, joissa suunniteltu vanheneminen on tavanomaista, ja arvioimaan niiden kestävyyttä, korjattavuutta ja uudelleenkäytettävyyttä. Näiden tietojen pohjalta olisi viiden vuoden sisällä laadittava vähimmäisvaatimukset. Valmistajilta tulisi edellyttää, että myytävissä tuotteissa on pidennetyt takuut ja varaosia on saatavilla korjausta varten. Olisi tuettava sellaisia yrityksiä, jotka tarjoavat kulutustavaroita, kuten isokokoisia kodinkoneita, palvelusopimuksella myynnin sijaan, sillä tämä lisää kysyntää tuotteille, jotka on suunniteltu pitkäikäisiksi ja korjauskelpoisiksi. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että jäsenvaltiot olisi velvoitettava analysoimaan niitä yleisiä tuotteita, joissa suunniteltu vanheneminen on tavanomaista, ja arvioimaan niiden kestävyyttä, korjattavuutta ja uudelleenkäytettävyyttä. Näiden tietojen pohjalta olisi viiden vuoden sisällä laadittava vähimmäisvaatimukset. Valmistajilta tulisi edellyttää, että myytävissä tuotteissa on pidennetyt takuut ja varaosia on saatavilla korjausta varten. Olisi tuettava sellaisia yrityksiä, jotka tarjoavat kulutustavaroita, kuten isokokoisia kodinkoneita, palvelusopimuksella myynnin sijaan, sillä tämä lisää kysyntää tuotteille, jotka on suunniteltu pitkäikäisiksi ja korjauskelpoisiksi.

| 27. | toivoo, että ekosuunnittelulainsäädäntöä tiukennettaisiin jätteiden osiin purkamisen sekä puhdistus-, kierrätys- ja hyödyntämismenettelyjen optimoimiseksi jo tuotesuunnitteluvaiheessa. Vaatimusten tiukentaminen tukisi tietyntyyppisten jätteiden nostamista ylemmälle hierarkiatasolle. |
| --- | --- |

27.

toivoo, että ekosuunnittelulainsäädäntöä tiukennettaisiin jätteiden osiin purkamisen sekä puhdistus-, kierrätys- ja hyödyntämismenettelyjen optimoimiseksi jo tuotesuunnitteluvaiheessa. Vaatimusten tiukentaminen tukisi tietyntyyppisten jätteiden nostamista ylemmälle hierarkiatasolle.

| 28. | kannattaa sitä, että EU tukee nykyistä enemmän ekosuunnittelu- ja ekomuotoilualan tutkimus- ja kehitystyötä rakennerahastojen, koheesiorahaston ja Euroopan investointipankin kautta. Samalla on seurattava aiempaa tarkemmin, etteivät uudet vaatimukset vääristä kilpailua. |
| --- | --- |

28.

kannattaa sitä, että EU tukee nykyistä enemmän ekosuunnittelu- ja ekomuotoilualan tutkimus- ja kehitystyötä rakennerahastojen, koheesiorahaston ja Euroopan investointipankin kautta. Samalla on seurattava aiempaa tarkemmin, etteivät uudet vaatimukset vääristä kilpailua.

Uudelleenkäyttö ja uudelleenkäytön valmistelu

| 29. | ehdottaa, että jäsenvaltioille asetetaan sitovat määrälliset ja erilliset vähimmäistavoitteet kutakin uudelleenkäytettäviksi määriteltyjen jätteiden luokkaa varten ottaen huomioon, missä määrin EU:ssa noudatetaan nykyisiä tavoitteita. |
| --- | --- |

29.

ehdottaa, että jäsenvaltioille asetetaan sitovat määrälliset ja erilliset vähimmäistavoitteet kutakin uudelleenkäytettäviksi määriteltyjen jätteiden luokkaa varten ottaen huomioon, missä määrin EU:ssa noudatetaan nykyisiä tavoitteita.

| 30. | korostaa jätteiden uudelleenkäytön ja uudelleenkäytön valmistelun mahdollisuuksia kierrätystalouden kehittämisessä. Tämän alan toimintaa kehitteleviä toimijoita tulisi tukea toimenpitein, joilla parannetaan mahdollisuuksia päästä käsiksi jätevirtoihin ja autetaan taloudellisen ja kaupallisen hankkeen rahoituksessa tai perustamisessa. |
| --- | --- |

30.

korostaa jätteiden uudelleenkäytön ja uudelleenkäytön valmistelun mahdollisuuksia kierrätystalouden kehittämisessä. Tämän alan toimintaa kehitteleviä toimijoita tulisi tukea toimenpitein, joilla parannetaan mahdollisuuksia päästä käsiksi jätevirtoihin ja autetaan taloudellisen ja kaupallisen hankkeen rahoituksessa tai perustamisessa.

| 31. | pyytää, että yhteisötalouden toimijat otetaan mukaan tulevan jätteiden uudelleenkäyttöä ja uudelleenkäytön valmistelua koskevan EU:n lainsäädännön laatimiseen. |
| --- | --- |

31.

pyytää, että yhteisötalouden toimijat otetaan mukaan tulevan jätteiden uudelleenkäyttöä ja uudelleenkäytön valmistelua koskevan EU:n lainsäädännön laatimiseen.

Kierrätys

| 32. | pitää valitettavana, että kierrätys- ja energian talteenottotilanteen asteittaisesta paranemisesta huolimatta suuria määriä kierrätys- ja talteenottokelpoisia materiaaleja viedään edelleen kaatopaikoille tai poltetaan laitoksissa, joiden energiantuotanto on heikkotasoista. Tulevalla lainsäädännöllä tulisi tehostaa jätteisiin sisältyvien resurssien hyödyntämistä. |
| --- | --- |

32.

pitää valitettavana, että kierrätys- ja energian talteenottotilanteen asteittaisesta paranemisesta huolimatta suuria määriä kierrätys- ja talteenottokelpoisia materiaaleja viedään edelleen kaatopaikoille tai poltetaan laitoksissa, joiden energiantuotanto on heikkotasoista. Tulevalla lainsäädännöllä tulisi tehostaa jätteisiin sisältyvien resurssien hyödyntämistä.

| 33. | kannattaa sitä, että tutkitaan mahdollisuuksia nostaa kiinteää yhdyskuntajätettä koskeva pakollinen kierrätystavoite 70 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä ottaen huomioon, missä määrin EU:ssa noudatetaan nykyisiä tavoitteita. (9) EU:n yleisen keskiarvotavoitteen puitteissa tulisi neuvotella välitavoitteista ja siirtymäkausista etenkin heikommin edistyneiden jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa. |
| --- | --- |

33.

kannattaa sitä, että tutkitaan mahdollisuuksia nostaa kiinteää yhdyskuntajätettä koskeva pakollinen kierrätystavoite 70 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä ottaen huomioon, missä määrin EU:ssa noudatetaan nykyisiä tavoitteita. (9) EU:n yleisen keskiarvotavoitteen puitteissa tulisi neuvotella välitavoitteista ja siirtymäkausista etenkin heikommin edistyneiden jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa.

| 34. | katsoo, että yleistavoitteiden nostaminen johtaa siihen, että osa poltettavaksi tai kaatopaikoille sijoitettavaksi tarkoitetuista jätevirroista ohjataan kierrätykseen. Kierrätettävän jätemäärän kasvu edellyttää uusien infrastruktuurien perustamista ja uusia investointeja alalla. Alue- ja paikallisyhteisöiden, joista useimmat ovat vastuussa jätehuollon operationaalisesta hallinnoinnista, pitäisi voida saada logistista ja taloudellista tukea tarvittaessa. Tukea tulee kohdentaa myös raaka-ainevarojen suojeluun ja materiaalien uudelleenkäyttöön. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että yleistavoitteiden nostaminen johtaa siihen, että osa poltettavaksi tai kaatopaikoille sijoitettavaksi tarkoitetuista jätevirroista ohjataan kierrätykseen. Kierrätettävän jätemäärän kasvu edellyttää uusien infrastruktuurien perustamista ja uusia investointeja alalla. Alue- ja paikallisyhteisöiden, joista useimmat ovat vastuussa jätehuollon operationaalisesta hallinnoinnista, pitäisi voida saada logistista ja taloudellista tukea tarvittaessa. Tukea tulee kohdentaa myös raaka-ainevarojen suojeluun ja materiaalien uudelleenkäyttöön.

| 35. | toistaa pyyntönsä, että EU vahvistaisi oikeudellisen kehyksen orgaanisen jätteen kierrätystavoitteelle osana tarkistettua jätehuollon puitedirektiiviä. Oikeudellinen kehys kannustaisi kehittämään alaa ja mahdollistaisi määrällisten tavoitteiden jättäen samalla kullekin jäsenvaltiolle ja alue- ja paikallisyhteisölle vapauden tehdä yhteistyötä ja organisoida kierrätyksen erityistarpeidensa mukaisesti. |
| --- | --- |

35.

toistaa pyyntönsä, että EU vahvistaisi oikeudellisen kehyksen orgaanisen jätteen kierrätystavoitteelle osana tarkistettua jätehuollon puitedirektiiviä. Oikeudellinen kehys kannustaisi kehittämään alaa ja mahdollistaisi määrällisten tavoitteiden jättäen samalla kullekin jäsenvaltiolle ja alue- ja paikallisyhteisölle vapauden tehdä yhteistyötä ja organisoida kierrätyksen erityistarpeidensa mukaisesti.

| 36. | pyytää kiinnittämään erityistä huomiota orgaanisen jätteen hyödyntämiseen. Alue- ja paikallisviranomaisia olisi kannustettava edistämään erityisillä toimenpiteillä ekologista puutarhanhoitoa ja yksittäisten talouksien kompostointia sekä hankittava tarvittavat valmiudet orgaanisen jätteen varastointiin ja käsittelyyn. |
| --- | --- |

36.

pyytää kiinnittämään erityistä huomiota orgaanisen jätteen hyödyntämiseen. Alue- ja paikallisviranomaisia olisi kannustettava edistämään erityisillä toimenpiteillä ekologista puutarhanhoitoa ja yksittäisten talouksien kompostointia sekä hankittava tarvittavat valmiudet orgaanisen jätteen varastointiin ja käsittelyyn.

| 37. | kannattaa orgaanisten jätteiden kierrätyksen optimointia ja kehottaa kieltämään niiden kaatopaikoille viemisen ja rajoittamaan niiden polttamista. Komitea pitää välttämättömänä, että unionin tasolla yhdenmukaistetaan kompostin laatukriteerit ja laaditaan myytäviä tuotteita varten laatutakuujärjestelmiä, jotka varmistavat ympäristönsuojelun korkean tason. |
| --- | --- |

37.

kannattaa orgaanisten jätteiden kierrätyksen optimointia ja kehottaa kieltämään niiden kaatopaikoille viemisen ja rajoittamaan niiden polttamista. Komitea pitää välttämättömänä, että unionin tasolla yhdenmukaistetaan kompostin laatukriteerit ja laaditaan myytäviä tuotteita varten laatutakuujärjestelmiä, jotka varmistavat ympäristönsuojelun korkean tason.

| 38. | kehottaa asettamaan teollisuusjätteelle kierrätystavoitteet. Tavoitteet voitaisiin määritellä materiaalien eikä jätetyyppien perusteella. Tavoitteiden tulisi olla yhtä kunnianhimoiset kuin kotitalousjätteen osalta. |
| --- | --- |

38.

kehottaa asettamaan teollisuusjätteelle kierrätystavoitteet. Tavoitteet voitaisiin määritellä materiaalien eikä jätetyyppien perusteella. Tavoitteiden tulisi olla yhtä kunnianhimoiset kuin kotitalousjätteen osalta.

| 39. | kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että teollisuusjätteen sisällyttäminen kierrätettäväksi tarkoitettuun jätevirtaan kasvattaa huomattavasti alue- ja paikallisyhteisöihin kohdistuvaa rasitusta. On huolehdittava siitä, että alue- ja paikallisyhteisöillä on tarvittavat resurssit tehtäviensä hoitamiseen. Aiheuttamisperiaatetta olisikin sovellettava kaikilta osin kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

39.

kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että teollisuusjätteen sisällyttäminen kierrätettäväksi tarkoitettuun jätevirtaan kasvattaa huomattavasti alue- ja paikallisyhteisöihin kohdistuvaa rasitusta. On huolehdittava siitä, että alue- ja paikallisyhteisöillä on tarvittavat resurssit tehtäviensä hoitamiseen. Aiheuttamisperiaatetta olisikin sovellettava kaikilta osin kaikissa jäsenvaltioissa.

| 40. | korostaa tarvetta asettaa tiukemmat yhteiset jätteiden kierrätys- ja puhdistussäännöt paitsi kotitalouksille ja teollisuudelle myös jätteidenlajittelukeskuksille. Vuoteen 2020 mennessä 100 prosenttia jätteistä tulisi lajitella. Komitea katsoo myös, että niille jäsenvaltioille ja alue- ja paikallisyhteisöille, jotka eivät ole vielä edistyneet tyydyttävällä tavalla jätteiden kierrätyksessä, olisi määriteltävä yhteisymmärryksessä niiden kanssa välitavoitteita ja siirtymäkausia. Lisäksi komitea katsoo, että samanaikaisesti jätteiden keruu- ja lajittelutavoitteiden nostamisen kanssa on myös varmistettava riittävä rahoitus ja vahvistettava valvontatoimia. |
| --- | --- |

40.

korostaa tarvetta asettaa tiukemmat yhteiset jätteiden kierrätys- ja puhdistussäännöt paitsi kotitalouksille ja teollisuudelle myös jätteidenlajittelukeskuksille. Vuoteen 2020 mennessä 100 prosenttia jätteistä tulisi lajitella. Komitea katsoo myös, että niille jäsenvaltioille ja alue- ja paikallisyhteisöille, jotka eivät ole vielä edistyneet tyydyttävällä tavalla jätteiden kierrätyksessä, olisi määriteltävä yhteisymmärryksessä niiden kanssa välitavoitteita ja siirtymäkausia. Lisäksi komitea katsoo, että samanaikaisesti jätteiden keruu- ja lajittelutavoitteiden nostamisen kanssa on myös varmistettava riittävä rahoitus ja vahvistettava valvontatoimia.

Energian talteenotto

| 41. | kannattaa Euroopan parlamentin esittämää pyyntöä (10), että Euroopan komissio kieltäisi kierrätettävien ja biojätteiden polttamisen vuoteen 2020 mennessä, mutta komitea jättäisi kiellon ulkopuolelle sellaiset laitokset, joiden energiatehokkuus on hyvin korkea lämmöntuotannon tai lämmön ja sähkön yhteistuotannon ansiosta ottaen huomioon jätteiden fysikaalis-kemialliset tunnuspiirteet. |
| --- | --- |

41.

kannattaa Euroopan parlamentin esittämää pyyntöä (10), että Euroopan komissio kieltäisi kierrätettävien ja biojätteiden polttamisen vuoteen 2020 mennessä, mutta komitea jättäisi kiellon ulkopuolelle sellaiset laitokset, joiden energiatehokkuus on hyvin korkea lämmöntuotannon tai lämmön ja sähkön yhteistuotannon ansiosta ottaen huomioon jätteiden fysikaalis-kemialliset tunnuspiirteet.

| 42. | on huolissaan siitä, että eräissä jäsenvaltioissa tällä hetkellä toiminnassa olevat polttolaitokset voisivat polttaa enemmän kierrätettäväksi kelpaamatonta jätettä kuin mikä on kyseisten valtioiden sisäinen kokonaistuotanto. Vaarana on, että polttolaitoksiin ohjataan tällöin kierrätettäväksi tai uudelleenkäytettäväksi kelpaavaa jätettä. |
| --- | --- |

42.

on huolissaan siitä, että eräissä jäsenvaltioissa tällä hetkellä toiminnassa olevat polttolaitokset voisivat polttaa enemmän kierrätettäväksi kelpaamatonta jätettä kuin mikä on kyseisten valtioiden sisäinen kokonaistuotanto. Vaarana on, että polttolaitoksiin ohjataan tällöin kierrätettäväksi tai uudelleenkäytettäväksi kelpaavaa jätettä.

| 43. | pitää valitettavana, että eräät jäsenvaltiot eivät ole investoineet riittävästi jätteiden syntymisen ennaltaehkäisyyn, lajitteluun ja kierrätykseen voidakseen varmistaa liian monien tai liikakapasiteettia tarjoavien polttolaitosten toiminnan jatkumisen. |
| --- | --- |

43.

pitää valitettavana, että eräät jäsenvaltiot eivät ole investoineet riittävästi jätteiden syntymisen ennaltaehkäisyyn, lajitteluun ja kierrätykseen voidakseen varmistaa liian monien tai liikakapasiteettia tarjoavien polttolaitosten toiminnan jatkumisen.

| 44. | pyytää tutkimaan erityisen tarkasti kaikki tulevat investoinnit tai rahoitushankkeet, joiden kohteena on jätteenpolttolaitos- tai energian talteenottoinfrastruktuuri. Rakenne- ja koheesiorahastojen varoja tulisi myöntää tällaisille hankkeille vain, jos ne ovat osa johdonmukaista jätehuoltokokonaisuutta, johon sisältyy riittävä infrastruktuuri huolehtimaan ensin kerättyjen jätteiden lajittelusta, puhdistuksesta ja kierrätyksestä. |
| --- | --- |

44.

pyytää tutkimaan erityisen tarkasti kaikki tulevat investoinnit tai rahoitushankkeet, joiden kohteena on jätteenpolttolaitos- tai energian talteenottoinfrastruktuuri. Rakenne- ja koheesiorahastojen varoja tulisi myöntää tällaisille hankkeille vain, jos ne ovat osa johdonmukaista jätehuoltokokonaisuutta, johon sisältyy riittävä infrastruktuuri huolehtimaan ensin kerättyjen jätteiden lajittelusta, puhdistuksesta ja kierrätyksestä.

| 45. | toivoo, että jätteistä saatavan energian talteenottoon erikoistuneisiin infrastruktuureihin sovelletaan kaikkien tiukimpia lämmön talteenoton, energiantuotannon, hiilidioksidipäästöjen rajoittamisen sekä kuonan talteenoton ja hyödyntämisen alalla asetettuja vaatimuksia. Tällaiset dynaamiset yhteiset vaatimukset on vahvistettava EU:n tasolla. |
| --- | --- |

45.

toivoo, että jätteistä saatavan energian talteenottoon erikoistuneisiin infrastruktuureihin sovelletaan kaikkien tiukimpia lämmön talteenoton, energiantuotannon, hiilidioksidipäästöjen rajoittamisen sekä kuonan talteenoton ja hyödyntämisen alalla asetettuja vaatimuksia. Tällaiset dynaamiset yhteiset vaatimukset on vahvistettava EU:n tasolla.

Kaatopaikkadirektiivi

| 46. | kehottaa kieltämään vuoteen 2020 mennessä kaiken uudelleenkäytettäväksi tai kierrätettäväksi kokonaan tai osittain kelpaavan tai lämpöarvoa tuottavan orgaanisen tai biohajoavan jätteen sijoittamisen kaatopaikalle. Kokonaistavoitteena voisi olla 5 prosenttia tai vähemmän kaatopaikalle sijoitettua jätettä kaikenlaisesta, mistä tahansa peräisin olevasta jätteestä. |
| --- | --- |

46.

kehottaa kieltämään vuoteen 2020 mennessä kaiken uudelleenkäytettäväksi tai kierrätettäväksi kokonaan tai osittain kelpaavan tai lämpöarvoa tuottavan orgaanisen tai biohajoavan jätteen sijoittamisen kaatopaikalle. Kokonaistavoitteena voisi olla 5 prosenttia tai vähemmän kaatopaikalle sijoitettua jätettä kaikenlaisesta, mistä tahansa peräisin olevasta jätteestä.

| 47. | toteaa, että kaatopaikalle sijoitetusta jätetonnista perittävän hinnan nostaminen olisi tehokas keino rajoittaa jätteen määrää ja edistää jätevirtojen suuntaamista ylemmille hierarkiatasoille. Hinnoittelutasot olisi määriteltävä tehokkuuden mukaan. Voitaisiin harkita, että EU yhdenmukaistaisi hinnoittelua asettamalla vähimmäisvaatimukset, jotta alalle ei syntyisi kilpailun vääristymiä. |
| --- | --- |

47.

toteaa, että kaatopaikalle sijoitetusta jätetonnista perittävän hinnan nostaminen olisi tehokas keino rajoittaa jätteen määrää ja edistää jätevirtojen suuntaamista ylemmille hierarkiatasoille. Hinnoittelutasot olisi määriteltävä tehokkuuden mukaan. Voitaisiin harkita, että EU yhdenmukaistaisi hinnoittelua asettamalla vähimmäisvaatimukset, jotta alalle ei syntyisi kilpailun vääristymiä.

Pakkaus- ja pakkausjätedirektiivi

| 48. | kannattaa sitä, että tutkitaan mahdollisuuksia nostaa muovipakkausjätteiden – kaikki muovit mukaan luettuina – kierrätystavoite 70 prosenttiin ja lasi-, metalli-, paperi-, kartonki- ja puupakkausjätteiden kierrätystavoitteet 80 prosenttiin ottaen huomioon, missä määrin EU:ssa noudatetaan nykyisiä tavoitteita. (11) EU:n yleisen keskiarvotavoitteen puitteissa tulisi neuvotella välitavoitteiden asettamisesta ja siirtymäkausien myöntämisestä etenkin heikommin edistyneille jäsenvaltioille ja alue- ja paikallisyhteisöille. |
| --- | --- |

48.

kannattaa sitä, että tutkitaan mahdollisuuksia nostaa muovipakkausjätteiden – kaikki muovit mukaan luettuina – kierrätystavoite 70 prosenttiin ja lasi-, metalli-, paperi-, kartonki- ja puupakkausjätteiden kierrätystavoitteet 80 prosenttiin ottaen huomioon, missä määrin EU:ssa noudatetaan nykyisiä tavoitteita. (11) EU:n yleisen keskiarvotavoitteen puitteissa tulisi neuvotella välitavoitteiden asettamisesta ja siirtymäkausien myöntämisestä etenkin heikommin edistyneille jäsenvaltioille ja alue- ja paikallisyhteisöille.

| 49. | toteaa, että tuottajille tai maahantuojille asetettavan vastuun periaate on tehokas väline pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemiseen tähtäävässä politiikassa. Velvoite kerätä pakkausjätteet talteen itse tai käsittelyorganisaatioiden välityksellä saattaa olla tarpeen tuottajien ja maahantuojien vastuullistamiseksi. |
| --- | --- |

49.

toteaa, että tuottajille tai maahantuojille asetettavan vastuun periaate on tehokas väline pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemiseen tähtäävässä politiikassa. Velvoite kerätä pakkausjätteet talteen itse tai käsittelyorganisaatioiden välityksellä saattaa olla tarpeen tuottajien ja maahantuojien vastuullistamiseksi.

Alueellinen koheesio jätehuoltoalalla

| 50. | katsoo, että tulevan lainsäädännön tulee pohjautua yhteisiin periaatteisiin, joita ovat jätevirtojen käsittely kokonaisuudessaan, hierarkian noudattaminen, operationaalisen hallinnoinnin, rahoituksen, kustannusten, voimassa olevien verotoimenpiteiden, valvonnan ja jäljitettävyyden avoimuus sekä alue- ja paikallisviranomaisten ja niiden yhteistyöelinten roolin huomioon ottaminen. EU:n lainsäädännön täytäntöönpanotapojen avoimuus mahdollistaa tilanteiden vertailun, erilaisten käytäntöjen arvioinnin ja yhteisistä hyvistä käytännöistä koostuvan perustan asteittaisen muodostumisen. |
| --- | --- |

50.

katsoo, että tulevan lainsäädännön tulee pohjautua yhteisiin periaatteisiin, joita ovat jätevirtojen käsittely kokonaisuudessaan, hierarkian noudattaminen, operationaalisen hallinnoinnin, rahoituksen, kustannusten, voimassa olevien verotoimenpiteiden, valvonnan ja jäljitettävyyden avoimuus sekä alue- ja paikallisviranomaisten ja niiden yhteistyöelinten roolin huomioon ottaminen. EU:n lainsäädännön täytäntöönpanotapojen avoimuus mahdollistaa tilanteiden vertailun, erilaisten käytäntöjen arvioinnin ja yhteisistä hyvistä käytännöistä koostuvan perustan asteittaisen muodostumisen.

| 51. | odottaa, että vuoteen 2020 mennessä saavutettavien kunnianhimoisten tavoitteiden asettamisen yhteydessä neuvotellaan kunkin jäsenvaltion ja tilanteen niin edellyttäessä toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten kanssa omasta etenemissuunnitelmasta. Etenemissuunnitelmaan tulisi sisältyä alustava aikataulu, ja siinä tulisi määritellään kullekin jätetyypille ja hierarkiatasolle välitavoitteet, jotka voidaan kyseisessä jäsenvaltiossa saavuttaa pidemmällä aikavälillä kuin yleinen EU:n keskiarvotavoite. Näin varmistettaisiin, että heikommin edistyneet tahot kurovat eroa umpeen, kun samalla tuetaan parhaisiin tuloksiin yltäneiden ponnisteluja. |
| --- | --- |

51.

odottaa, että vuoteen 2020 mennessä saavutettavien kunnianhimoisten tavoitteiden asettamisen yhteydessä neuvotellaan kunkin jäsenvaltion ja tilanteen niin edellyttäessä toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten kanssa omasta etenemissuunnitelmasta. Etenemissuunnitelmaan tulisi sisältyä alustava aikataulu, ja siinä tulisi määritellään kullekin jätetyypille ja hierarkiatasolle välitavoitteet, jotka voidaan kyseisessä jäsenvaltiossa saavuttaa pidemmällä aikavälillä kuin yleinen EU:n keskiarvotavoite. Näin varmistettaisiin, että heikommin edistyneet tahot kurovat eroa umpeen, kun samalla tuetaan parhaisiin tuloksiin yltäneiden ponnisteluja.

| 52. | katsoo, että EU:n jätehuolto- ja jätteenkäsittelypolitiikan tulee pohjautua yleiseen läheisyysperiaatteeseen. Läheisyysperiaatteen mukaan jätehuoltosuunnitelmissa on suosittava jätteenkäsittelyä mahdollisimman lähellä jätteen tuotantopaikkaa, vaikka jätteiden siirron tulee voida jatkua nykyisten EU:n puitteiden mukaisesti silloin, kun paikallinen ratkaisu ei ole käytännöllinen. Sallittu vuotuinen käsittely- tai varastointikapasiteetti olisi tässä yhteydessä varattava ensisijaisesti paikallis- tai aluetason tuotannolle. Komitea ehdottaa myös, että jätehuollosta mahdollisesti vastaavien julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden tulisi olla paikallisia toimijoita, jotta voidaan vähentää jätteiden kuljetuksista aiheutuvia ympäristövaikutuksia ja luoda työpaikkoja paikallistasolla. Siirtyminen tällaiseen kierrätysystävällisempään talouteen on toteutettava realistisessa aikataulussa, jotta infrastruktuuria ja suunnittelujärjestelyjä voidaan kehittää. |
| --- | --- |

52.

katsoo, että EU:n jätehuolto- ja jätteenkäsittelypolitiikan tulee pohjautua yleiseen läheisyysperiaatteeseen. Läheisyysperiaatteen mukaan jätehuoltosuunnitelmissa on suosittava jätteenkäsittelyä mahdollisimman lähellä jätteen tuotantopaikkaa, vaikka jätteiden siirron tulee voida jatkua nykyisten EU:n puitteiden mukaisesti silloin, kun paikallinen ratkaisu ei ole käytännöllinen. Sallittu vuotuinen käsittely- tai varastointikapasiteetti olisi tässä yhteydessä varattava ensisijaisesti paikallis- tai aluetason tuotannolle. Komitea ehdottaa myös, että jätehuollosta mahdollisesti vastaavien julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden tulisi olla paikallisia toimijoita, jotta voidaan vähentää jätteiden kuljetuksista aiheutuvia ympäristövaikutuksia ja luoda työpaikkoja paikallistasolla. Siirtyminen tällaiseen kierrätysystävällisempään talouteen on toteutettava realistisessa aikataulussa, jotta infrastruktuuria ja suunnittelujärjestelyjä voidaan kehittää.

| 53. | kehottaa ottamaan käyttöön paikallis- ja alueyhteisöjen yhteisymmärrys- ja yhteistyömekanismeja mm. rajatylittävällä tasolla. EU:n tulisi tukea ja ohjata alueellisten jätehuolto- ja jätteenkäsittelykeskusten perustamista, jotta voitaisiin rationalisoida jätevirtojen hallinnointia ja hyödyntää optimaalisesti alan infrastruktuuria ja resursseja. |
| --- | --- |

53.

kehottaa ottamaan käyttöön paikallis- ja alueyhteisöjen yhteisymmärrys- ja yhteistyömekanismeja mm. rajatylittävällä tasolla. EU:n tulisi tukea ja ohjata alueellisten jätehuolto- ja jätteenkäsittelykeskusten perustamista, jotta voitaisiin rationalisoida jätevirtojen hallinnointia ja hyödyntää optimaalisesti alan infrastruktuuria ja resursseja.

| 54. | korostaa, että EU:n tukien myöntämisen edellytykseksi tulisi asettaa, että EU on vahvistanut hakijajäsenvaltioiden esittämät hallinnointisuunnitelmat, jotta voidaan varmistaa poliittisten linjausten johdonmukaisuus ja välttyä turhilta tai jopa haitallisilta investoinneilta. Investointien tulee olla jätehuoltosuunnitelmissa määritettyjen tavoitteiden mukaisia. |
| --- | --- |

54.

korostaa, että EU:n tukien myöntämisen edellytykseksi tulisi asettaa, että EU on vahvistanut hakijajäsenvaltioiden esittämät hallinnointisuunnitelmat, jotta voidaan varmistaa poliittisten linjausten johdonmukaisuus ja välttyä turhilta tai jopa haitallisilta investoinneilta. Investointien tulee olla jätehuoltosuunnitelmissa määritettyjen tavoitteiden mukaisia.

| 55. | pyytää, että rajat ylittävän alueellisen keskuksen toimijat ja infrastruktuurit voitaisiin ottaa huomioon laadittaessa ja arvioitaessa sellaisen jäsenvaltion kansallista jätehuoltosuunnitelmaa, jonka alueella osa näistä toimijoista ja infrastruktuureista sijaitsee. |
| --- | --- |

55.

pyytää, että rajat ylittävän alueellisen keskuksen toimijat ja infrastruktuurit voitaisiin ottaa huomioon laadittaessa ja arvioitaessa sellaisen jäsenvaltion kansallista jätehuoltosuunnitelmaa, jonka alueella osa näistä toimijoista ja infrastruktuureista sijaitsee.

| 56. | kannattaa eurooppalaisen tiedotusfoorumin perustamista unionissa – ja sen ulkopuolellakin – toteutettujen parhaiden, jätteiden syntymisen ennaltaehkäisy- ja jätehuoltokäytäntöjen yleistämistä varten. Foorumilla olisi edistettävä alueellisen yhteistyön käsitettä, jotta alue- ja paikallisyhteisöt voivat halutessaan hyödyntää synergiaa mahdollisesti valtion rajan toisella puolella sijaitsevan vertaistahon kanssa. Foorumi helpottaisi tiedonvaihtoa ja Euroopan laajuisten yhteisten parhaiden käytäntöjen asteittaista käyttöönottoa. |
| --- | --- |

56.

kannattaa eurooppalaisen tiedotusfoorumin perustamista unionissa – ja sen ulkopuolellakin – toteutettujen parhaiden, jätteiden syntymisen ennaltaehkäisy- ja jätehuoltokäytäntöjen yleistämistä varten. Foorumilla olisi edistettävä alueellisen yhteistyön käsitettä, jotta alue- ja paikallisyhteisöt voivat halutessaan hyödyntää synergiaa mahdollisesti valtion rajan toisella puolella sijaitsevan vertaistahon kanssa. Foorumi helpottaisi tiedonvaihtoa ja Euroopan laajuisten yhteisten parhaiden käytäntöjen asteittaista käyttöönottoa.

Bryssel 4 päivänä heinäkuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) raportti N:o 2/2013.

1

(2)  COM 2011(571) final, CdR 140/2011 fin.

2

(3)  COM(2012) 710 final.

3

(4)  COM(2011) 25 final.

4

(5)  2008/98/EY.

5

(6)  99/31/EY.

6

(7)  94/62/EY.

7

(8)  Euroopan komission päätös 2011/753/EU.

8

(9)  Tätä korostettiin EU:n jätelainsäädännön tarkistamiseen liittyviä subsidiariteettikysymyksiä koskevan kuulemisen tuloksissa.

9

(10)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. toukokuuta 2012 resurssitehokkaasta Euroopasta (2011/2068(INI)).

10

(11)  Tätä korostettiin EU:n jätelainsäädännön tarkistamiseen liittyviä subsidiariteettikysymyksiä koskevan kuulemisen tuloksissa.

11

---

III Valmistavat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

102. täysistunto, 3.–4. heinäkuuta 2013

| 27.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/50 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/50

---

Alueiden komitea lausunto aiheesta ”Laajakaistan käyttöönoton kustannusten vähentäminen”

2013/C 280/10

ALUEIDEN KOMITEA

| — | panee merkille Euroopan komission 26. maaliskuuta 2013 esittämän ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toimenpiteistä nopeiden sähköisten viestintäverkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi. Ehdotus liittyy Euroopan digitaalistrategian väliarvioinnin yhteydessä esitettyyn kymmenkohtaiseen suunnitelmaan. |
| --- | --- |

—

panee merkille Euroopan komission 26. maaliskuuta 2013 esittämän ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toimenpiteistä nopeiden sähköisten viestintäverkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi. Ehdotus liittyy Euroopan digitaalistrategian väliarvioinnin yhteydessä esitettyyn kymmenkohtaiseen suunnitelmaan.

| — | suhtautuu myönteisesti asetusehdotuksessa mainittuihin painopisteisiin (nopeat verkot, rakennustekniset työt, olemassa olevan infrastruktuurin yhteiskäyttö ja uuden aineellisen infrastruktuurin käyttöönoton tehostaminen sekä hallinnollisen taakan ja byrokratian vähentäminen), jotka kaikki kytkeytyvät aloihin, joilla kunnat ja alueet ovat yhtäaikaisesti sekä toimijoita että palvelujen tuottajia ja vastaanottajia. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti asetusehdotuksessa mainittuihin painopisteisiin (nopeat verkot, rakennustekniset työt, olemassa olevan infrastruktuurin yhteiskäyttö ja uuden aineellisen infrastruktuurin käyttöönoton tehostaminen sekä hallinnollisen taakan ja byrokratian vähentäminen), jotka kaikki kytkeytyvät aloihin, joilla kunnat ja alueet ovat yhtäaikaisesti sekä toimijoita että palvelujen tuottajia ja vastaanottajia.

| — | on korostanut jo aiemmin, että rationalisointi, nykyaikaistaminen ja hallintorasituksen pienentäminen keskeisinä kulujenkarsintatoimina sekä hallinnollisten menettelyjen ja palveluiden järkiperäistäminen ja yksinkertaistaminen antaisivat uutta pontta taloudelliselle toiminnalle ja vähentäisivät hallintokäsittelyjä ja byrokratiaa. Lisäksi ne helpottaisivat kansalaisten ja hallinnon välisiä suhteita ja vähentäisivät osaltaan (etenkin nopeiden internetyhteyksien edellyttämän infrastruktuurin rakentamiseen osallistuvien) yritysten hallintokuluja, parantaisivat yritysten kilpailukykyä ja vauhdittaisivat niiden kehitystä. |
| --- | --- |

—

on korostanut jo aiemmin, että rationalisointi, nykyaikaistaminen ja hallintorasituksen pienentäminen keskeisinä kulujenkarsintatoimina sekä hallinnollisten menettelyjen ja palveluiden järkiperäistäminen ja yksinkertaistaminen antaisivat uutta pontta taloudelliselle toiminnalle ja vähentäisivät hallintokäsittelyjä ja byrokratiaa. Lisäksi ne helpottaisivat kansalaisten ja hallinnon välisiä suhteita ja vähentäisivät osaltaan (etenkin nopeiden internetyhteyksien edellyttämän infrastruktuurin rakentamiseen osallistuvien) yritysten hallintokuluja, parantaisivat yritysten kilpailukykyä ja vauhdittaisivat niiden kehitystä.

| — | muistuttaa, että paikallis- ja alueyhteisöt joutuvat osallistumaan digitaalisen infrastruktuurin rahoitukseen, sillä yksityiset operaattorit eivät toimi heikosti kannattavina pidetyillä alueilla, kuten maaseudulla. Jotta kaikilla kansalaisilla ja alueilla olisi yhtäläiset mahdollisuudet käyttää uusia teknologioita, komitea pyytää komissiota tukemaan alue- ja paikallisyhteisöjen rahoitustoimintaa ensinnäkin sallimalla digitaalisen infrastruktuurin rahoittamisen kaikilla Euroopan alueilla osin EU:n rakennerahastovaroilla ja toiseksi tunnustamalla maaseutualueiden ja harvaan asuttujen alueiden digitaalisten kehittämishankkeiden olevan luonteeltaan taloudellista ja yleistä etua koskevia palveluja. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että paikallis- ja alueyhteisöt joutuvat osallistumaan digitaalisen infrastruktuurin rahoitukseen, sillä yksityiset operaattorit eivät toimi heikosti kannattavina pidetyillä alueilla, kuten maaseudulla. Jotta kaikilla kansalaisilla ja alueilla olisi yhtäläiset mahdollisuudet käyttää uusia teknologioita, komitea pyytää komissiota tukemaan alue- ja paikallisyhteisöjen rahoitustoimintaa ensinnäkin sallimalla digitaalisen infrastruktuurin rahoittamisen kaikilla Euroopan alueilla osin EU:n rakennerahastovaroilla ja toiseksi tunnustamalla maaseutualueiden ja harvaan asuttujen alueiden digitaalisten kehittämishankkeiden olevan luonteeltaan taloudellista ja yleistä etua koskevia palveluja.

| Esittelijä | Gábor BIHARY (HU, PSE), Budapestin pääkaupunkialueen valtuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus toimenpiteistä nopeiden sähköisten viestintäverkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi
  COM(2013) 147 final |

Esittelijä

Gábor BIHARY (HU, PSE), Budapestin pääkaupunkialueen valtuuston jäsen

Viiteasiakirja

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus toimenpiteistä nopeiden sähköisten viestintäverkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi

COM(2013) 147 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | panee merkille Euroopan komission 26. maaliskuuta 2013 esittämän ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toimenpiteistä nopeiden sähköisten viestintäverkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi. Ehdotus liittyy Euroopan digitaalistrategian väliarvioinnin yhteydessä esitettyyn kymmenkohtaiseen suunnitelmaan. |
| --- | --- |

1.

panee merkille Euroopan komission 26. maaliskuuta 2013 esittämän ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toimenpiteistä nopeiden sähköisten viestintäverkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi. Ehdotus liittyy Euroopan digitaalistrategian väliarvioinnin yhteydessä esitettyyn kymmenkohtaiseen suunnitelmaan.

| 2. | toteaa tyytyväisenä, että asetusehdotus perustuu jäsenvaltioiden hyviin käytänteisiin ja jättää jäsenvaltioille laajan harkintavallan toimien järjestämisessä edistäen uudenlaista kulttuuria nopeiden yhteyksien saatavuuteen liittyvissä kysymyksissä. |
| --- | --- |

2.

toteaa tyytyväisenä, että asetusehdotus perustuu jäsenvaltioiden hyviin käytänteisiin ja jättää jäsenvaltioille laajan harkintavallan toimien järjestämisessä edistäen uudenlaista kulttuuria nopeiden yhteyksien saatavuuteen liittyvissä kysymyksissä.

| 3. | suhtautuu myönteisesti asetusehdotuksessa mainittuihin painopisteisiin (nopeat verkot, rakennustekniset työt, olemassa olevan infrastruktuurin yhteiskäyttö ja uuden aineellisen infrastruktuurin käyttöönoton tehostaminen sekä hallinnollisen taakan ja byrokratian vähentäminen), jotka kaikki kytkeytyvät aloihin, joilla kunnat ja alueet ovat yhtäaikaisesti sekä toimijoita että palvelujen tuottajia ja vastaanottajia. |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti asetusehdotuksessa mainittuihin painopisteisiin (nopeat verkot, rakennustekniset työt, olemassa olevan infrastruktuurin yhteiskäyttö ja uuden aineellisen infrastruktuurin käyttöönoton tehostaminen sekä hallinnollisen taakan ja byrokratian vähentäminen), jotka kaikki kytkeytyvät aloihin, joilla kunnat ja alueet ovat yhtäaikaisesti sekä toimijoita että palvelujen tuottajia ja vastaanottajia.

| 4. | muistuttaa, että nopea laajakaistainfrastruktuuri on digitaalisten sisämarkkinoiden selkäranka ja ennakkoedellytys globaalille kilpailukyvylle muun muassa sähköisessä kaupankäynnissä. Kuten tiedonannossa "Toinen sisämarkkinoiden toimenpidepaketti" (1) tähdennetään, 10 prosentin lisäys nopeiden yhteyksien levinneisyydessä voi kasvattaa bkt:ta vuosittain 1–1,5 prosenttia ja työn tuottavuutta 1,5 prosenttia (2). Nopeiden yhteyksien käyttöönoton aikaansaama innovointi yrityksissä voi puolestaan synnyttää kaksi miljoonaa uutta työpaikkaa vuoteen 2020 mennessä. (3) |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että nopea laajakaistainfrastruktuuri on digitaalisten sisämarkkinoiden selkäranka ja ennakkoedellytys globaalille kilpailukyvylle muun muassa sähköisessä kaupankäynnissä. Kuten tiedonannossa "Toinen sisämarkkinoiden toimenpidepaketti" (1) tähdennetään, 10 prosentin lisäys nopeiden yhteyksien levinneisyydessä voi kasvattaa bkt:ta vuosittain 1–1,5 prosenttia ja työn tuottavuutta 1,5 prosenttia (2). Nopeiden yhteyksien käyttöönoton aikaansaama innovointi yrityksissä voi puolestaan synnyttää kaksi miljoonaa uutta työpaikkaa vuoteen 2020 mennessä. (3)

| 5. | korostaa, ettei unionilla ole varaa jättää yrityksiä ja unionin kansalaisia maantieteellisesti kyseisen infrastruktuurin ulkopuolelle ja että unioni on sitoutunut pyrkimään Euroopan digitaalistrategiassa asetettuihin kunnianhimoisiin nopeiden yhteyksien saatavuutta koskeviin tavoitteisiin. Niiden mukaan vuonna 2013 kaikkien eurooppalaisten saatavilla olisi oltava peruslaajakaista ja vuoteen 2020 mennessä i) kaikkien eurooppalaisten ulottuvilla olisi oltava yli 30 Mbit/s:n yhteydet ja ii) vähintään 50 prosentissa eurooppalaisista talouksista olisi oltava yli 100 Mbit/s:n internetliittymä. Nämä tavoitteet voidaan kuitenkin saavuttaa vain sillä edellytyksellä, että kyseisen infrastruktuurin rakentamiskustannukset pienenevät koko EU:ssa. |
| --- | --- |

5.

korostaa, ettei unionilla ole varaa jättää yrityksiä ja unionin kansalaisia maantieteellisesti kyseisen infrastruktuurin ulkopuolelle ja että unioni on sitoutunut pyrkimään Euroopan digitaalistrategiassa asetettuihin kunnianhimoisiin nopeiden yhteyksien saatavuutta koskeviin tavoitteisiin. Niiden mukaan vuonna 2013 kaikkien eurooppalaisten saatavilla olisi oltava peruslaajakaista ja vuoteen 2020 mennessä i) kaikkien eurooppalaisten ulottuvilla olisi oltava yli 30 Mbit/s:n yhteydet ja ii) vähintään 50 prosentissa eurooppalaisista talouksista olisi oltava yli 100 Mbit/s:n internetliittymä. Nämä tavoitteet voidaan kuitenkin saavuttaa vain sillä edellytyksellä, että kyseisen infrastruktuurin rakentamiskustannukset pienenevät koko EU:ssa.

| 6. | korostaa, että ohjattaessa ehdotetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen aiheena olevia prosesseja ja niihin liittyviä julkispoliittisia toimenpiteitä on ensiarvoisen tärkeää koordinoida Euroopan unionin, jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten toimia ja huolehtia siitä, että toissijaisuusperiaatetta noudatetaan täysipainoisesti, kuten alueiden komitea toteaa valkoisessa kirjassaan monitasoisesta hallinnosta (4). |
| --- | --- |

6.

korostaa, että ohjattaessa ehdotetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen aiheena olevia prosesseja ja niihin liittyviä julkispoliittisia toimenpiteitä on ensiarvoisen tärkeää koordinoida Euroopan unionin, jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten toimia ja huolehtia siitä, että toissijaisuusperiaatetta noudatetaan täysipainoisesti, kuten alueiden komitea toteaa valkoisessa kirjassaan monitasoisesta hallinnosta (4).

| 7. | kiinnittää aiemmissa lausunnoissaan esittämiensä kantojen mukaisesti huomiota siihen, että Euroopan mahdollisuuksia kehittää tieto- ja viestintätekniikkapalveluita julkisella ja yksityisellä sektorilla tulee hyödyntää täysimääräisesti ja että paikallis- ja alueviranomaisten palveluita esimerkiksi terveydenhuollon, koulutuksen, yleisen järjestyksen, turvallisuuden ja sosiaalipalveluiden alalla tulee parantaa tieto- ja viestintätekniikan avulla. EU:n tukemat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, joissa on mukana tieto- ja viestintätekniikan kehittämiseen julkisten tieto- ja viestintätekniikkapalveluiden alalla keskittyviä pk-yrityksiä sekä paikallis- ja alueviranomaisia, voivat tarjota erinomaisen perustan vahvistettaessa paikallista tietämystä ja osaamista eri puolilla EU:ta. (5) |
| --- | --- |

7.

kiinnittää aiemmissa lausunnoissaan esittämiensä kantojen mukaisesti huomiota siihen, että Euroopan mahdollisuuksia kehittää tieto- ja viestintätekniikkapalveluita julkisella ja yksityisellä sektorilla tulee hyödyntää täysimääräisesti ja että paikallis- ja alueviranomaisten palveluita esimerkiksi terveydenhuollon, koulutuksen, yleisen järjestyksen, turvallisuuden ja sosiaalipalveluiden alalla tulee parantaa tieto- ja viestintätekniikan avulla. EU:n tukemat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, joissa on mukana tieto- ja viestintätekniikan kehittämiseen julkisten tieto- ja viestintätekniikkapalveluiden alalla keskittyviä pk-yrityksiä sekä paikallis- ja alueviranomaisia, voivat tarjota erinomaisen perustan vahvistettaessa paikallista tietämystä ja osaamista eri puolilla EU:ta. (5)

| 8. | on korostanut jo aiemmin, että rationalisointi, nykyaikaistaminen ja hallintorasituksen pienentäminen keskeisinä kulujenkarsintatoimina sekä hallinnollisten menettelyjen ja palveluiden järkiperäistäminen ja yksinkertaistaminen antaisivat uutta pontta taloudelliselle toiminnalle ja vähentäisivät hallintokäsittelyjä ja byrokratiaa. Lisäksi ne helpottaisivat kansalaisten ja hallinnon välisiä suhteita ja vähentäisivät osaltaan (etenkin nopeiden internetyhteyksien edellyttämän infrastruktuurin rakentamiseen osallistuvien) yritysten hallintokuluja, parantaisivat yritysten kilpailukykyä ja vauhdittaisivat niiden kehitystä. (6) |
| --- | --- |

8.

on korostanut jo aiemmin, että rationalisointi, nykyaikaistaminen ja hallintorasituksen pienentäminen keskeisinä kulujenkarsintatoimina sekä hallinnollisten menettelyjen ja palveluiden järkiperäistäminen ja yksinkertaistaminen antaisivat uutta pontta taloudelliselle toiminnalle ja vähentäisivät hallintokäsittelyjä ja byrokratiaa. Lisäksi ne helpottaisivat kansalaisten ja hallinnon välisiä suhteita ja vähentäisivät osaltaan (etenkin nopeiden internetyhteyksien edellyttämän infrastruktuurin rakentamiseen osallistuvien) yritysten hallintokuluja, parantaisivat yritysten kilpailukykyä ja vauhdittaisivat niiden kehitystä. (6)

| 9. | korostaa, että Euroopan komission ja jäsenvaltioiden olisi ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voidaan ottaa tosiasiallisesti ja täysipainoisesti mukaan tieto- ja viestintätekniikka-aloitteiden hallinnointiin. (7) |
| --- | --- |

9.

korostaa, että Euroopan komission ja jäsenvaltioiden olisi ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voidaan ottaa tosiasiallisesti ja täysipainoisesti mukaan tieto- ja viestintätekniikka-aloitteiden hallinnointiin. (7)

| 10. | panee merkille, että ehdotetulla asetuksella pyritään edistämään eurooppalaisille kuluttajille suunnattujen tietopalvelujen ja -tuotteiden laadun parantumista sekä turhien kulujen ja hallintorasituksen karsimista samalla kun tuetaan digitaalisia sisämarkkinoita ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita. |
| --- | --- |

10.

panee merkille, että ehdotetulla asetuksella pyritään edistämään eurooppalaisille kuluttajille suunnattujen tietopalvelujen ja -tuotteiden laadun parantumista sekä turhien kulujen ja hallintorasituksen karsimista samalla kun tuetaan digitaalisia sisämarkkinoita ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita.

Laajakaistayhteydet

| 11. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat digitaalistrategian suositusten pääasiallisia kohderyhmiä etenkin laajakaistan käyttöönottoon liittyvissä asioissa ja voivat edistää ratkaisevasti strategian toteutumista. Uuden strategian paikallis- ja aluetason painopisteet voivat parantaa kansalaisten elämänlaatua, vahvistaa yhteiskunnallista ja taloudellista toimintaa, piristää aluekehitystä sekä edistää julkisten palvelujen ja paikallisen yritystoiminnan tehostumista ja tarkempaa kohdentamista. Alueilla ja kunnilla on lukuisia keinoja varmistaa, että nämä mahdollisuudet hyödynnetään optimaalisesti. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat digitaalistrategian suositusten pääasiallisia kohderyhmiä etenkin laajakaistan käyttöönottoon liittyvissä asioissa ja voivat edistää ratkaisevasti strategian toteutumista. Uuden strategian paikallis- ja aluetason painopisteet voivat parantaa kansalaisten elämänlaatua, vahvistaa yhteiskunnallista ja taloudellista toimintaa, piristää aluekehitystä sekä edistää julkisten palvelujen ja paikallisen yritystoiminnan tehostumista ja tarkempaa kohdentamista. Alueilla ja kunnilla on lukuisia keinoja varmistaa, että nämä mahdollisuudet hyödynnetään optimaalisesti.

| 12. | pitää ilahduttavana, että ehdotettu asetus tarjoaa mahdollisuuksia edistää merkittävästi digitaalisen kuilun umpeenkuromista ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin pääsyä. Samalla vastataan unionin kansalaisten keskeisiin sosiaalisiin, kulttuurisiin ja taloudellisiin tarpeisiin. (8) |
| --- | --- |

12.

pitää ilahduttavana, että ehdotettu asetus tarjoaa mahdollisuuksia edistää merkittävästi digitaalisen kuilun umpeenkuromista ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin pääsyä. Samalla vastataan unionin kansalaisten keskeisiin sosiaalisiin, kulttuurisiin ja taloudellisiin tarpeisiin. (8)

| 13. | tiedostaa, että tietoyhteiskunta on nopeuttanut taloudellista ja sosiaalista kehitystä erittäin merkittävästi, ja arvelee, että laajakaistainfrastruktuurin käyttöönoton tehostaminen vahvistaa tätä kehitystä entisestään. Komitea kiinnittää kuitenkin huomiota siihen, miten helposti nuorison sekä demokraattisten perusarvojen kannalta vaarallisia sisältöjä voidaan levittää, ja korostaa, että tätä uhkaa voidaan vähentää asianmukaisen arvovalistuksen ja laajan mediakoulutuksen avulla. (9) |
| --- | --- |

13.

tiedostaa, että tietoyhteiskunta on nopeuttanut taloudellista ja sosiaalista kehitystä erittäin merkittävästi, ja arvelee, että laajakaistainfrastruktuurin käyttöönoton tehostaminen vahvistaa tätä kehitystä entisestään. Komitea kiinnittää kuitenkin huomiota siihen, miten helposti nuorison sekä demokraattisten perusarvojen kannalta vaarallisia sisältöjä voidaan levittää, ja korostaa, että tätä uhkaa voidaan vähentää asianmukaisen arvovalistuksen ja laajan mediakoulutuksen avulla. (9)

| 14. | muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli kohtuuhintaisten nopeiden yhteyksien yhdenvertaisen saatavuuden varmistamisessa esimerkiksi alueilla, joilla markkinat eivät toimi, sekä pilottihankkeiden vetämisessä sähköisten palvelujen hyödyntämiseen liittyvän kuilun umpeenkuromiseksi ja uusien lähestymistapojen kehittämisessä kansalaislähtöisiä julkisia sähköisiä palveluja varten. (10) |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli kohtuuhintaisten nopeiden yhteyksien yhdenvertaisen saatavuuden varmistamisessa esimerkiksi alueilla, joilla markkinat eivät toimi, sekä pilottihankkeiden vetämisessä sähköisten palvelujen hyödyntämiseen liittyvän kuilun umpeenkuromiseksi ja uusien lähestymistapojen kehittämisessä kansalaislähtöisiä julkisia sähköisiä palveluja varten. (10)

| 15. | kiinnittää Euroopan komission huomion siihen, että laajakaistainfrastruktuurin rahoittamiseksi paikallis- ja alueviranomaisten voimin saatetaan tarvita valtiontukia, joita ei tarvitse maksaa takaisin, ja kehottaa komissiota laatimaan tämän mahdollistavia sääntöjä. |
| --- | --- |

15.

kiinnittää Euroopan komission huomion siihen, että laajakaistainfrastruktuurin rahoittamiseksi paikallis- ja alueviranomaisten voimin saatetaan tarvita valtiontukia, joita ei tarvitse maksaa takaisin, ja kehottaa komissiota laatimaan tämän mahdollistavia sääntöjä.

| 16. | toistaa Euroopan digitaalistrategiasta antamassaan lausunnossa jo esittämänsä ehdotuksen siitä, että rahoituksessa ja muissa tukitoimissa olisi edistettävä sellaisten avointen laajakaistaverkkojen käyttöönottoa, jotka perustuvat horisontaaliseen verkkoarkkitehtuuriin ja liiketoimintamalliin, jossa konkreettinen pääsy verkkoon ja palveluiden tuottaminen on erotettu toisistaan, ja että nykyiset optiset kuituverkot tulisi avata kilpailulle. (11) Konkreettisesti tämä tarkoittaa sitä, että ns. mustan kuidun osalta (engl. dark fiber) – joka on eräänlainen passiivinen infrastruktuuri – tulee edistää aktiivisesti avoimen markkinoille pääsyn yritysmalleja. |
| --- | --- |

16.

toistaa Euroopan digitaalistrategiasta antamassaan lausunnossa jo esittämänsä ehdotuksen siitä, että rahoituksessa ja muissa tukitoimissa olisi edistettävä sellaisten avointen laajakaistaverkkojen käyttöönottoa, jotka perustuvat horisontaaliseen verkkoarkkitehtuuriin ja liiketoimintamalliin, jossa konkreettinen pääsy verkkoon ja palveluiden tuottaminen on erotettu toisistaan, ja että nykyiset optiset kuituverkot tulisi avata kilpailulle. (11) Konkreettisesti tämä tarkoittaa sitä, että ns. mustan kuidun osalta (engl. dark fiber) – joka on eräänlainen passiivinen infrastruktuuri – tulee edistää aktiivisesti avoimen markkinoille pääsyn yritysmalleja.

| 17. | katsoo, että ottaen huomioon taajaan asuttujen alueiden ilmeinen kaupallinen kiinnostavuus maantieteellisen tasapainon varmistaminen edellyttää, että maaseudulle ja harvaan asutuille alueille sekä syrjäisimmille alueille tehtävien yksityisten investointien edistämiseen kiinnitetään erityishuomiota. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat omaksua tässä ensiarvoisen tärkeän roolin ja koordinoida laajakaistayhteyksien kysyntää julkishallinnossa, yleistä turvallisuutta ylläpitävissä elimissä, paikallisissa kouluissa ja terveydenhuoltolaitoksissa, muodostaa paikallistasolla (koulujen, yhteisöjen, pk-yritysten jne.) ryhmiä ja laajakaistainfrastruktuurin demonstrointialueita kuluttajia varten sekä järjestää koulutusta. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että ottaen huomioon taajaan asuttujen alueiden ilmeinen kaupallinen kiinnostavuus maantieteellisen tasapainon varmistaminen edellyttää, että maaseudulle ja harvaan asutuille alueille sekä syrjäisimmille alueille tehtävien yksityisten investointien edistämiseen kiinnitetään erityishuomiota. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat omaksua tässä ensiarvoisen tärkeän roolin ja koordinoida laajakaistayhteyksien kysyntää julkishallinnossa, yleistä turvallisuutta ylläpitävissä elimissä, paikallisissa kouluissa ja terveydenhuoltolaitoksissa, muodostaa paikallistasolla (koulujen, yhteisöjen, pk-yritysten jne.) ryhmiä ja laajakaistainfrastruktuurin demonstrointialueita kuluttajia varten sekä järjestää koulutusta.

| 18. | muistuttaa, että paikallis- ja alueyhteisöt joutuvat osallistumaan digitaalisen infrastruktuurin rahoitukseen, sillä yksityiset operaattorit eivät toimi heikosti kannattavina pidetyillä alueilla, kuten maaseudulla. Jotta kaikilla kansalaisilla ja alueilla olisi yhtäläiset mahdollisuudet käyttää uusia teknologioita, komitea pyytää komissiota tukemaan alue- ja paikallisyhteisöjen rahoitustoimintaa ensinnäkin sallimalla digitaalisen infrastruktuurin rahoittamisen kaikilla Euroopan alueilla osin EU:n rakennerahastovaroilla ja toiseksi tunnustamalla maaseutualueiden ja harvaan asuttujen alueiden digitaalisten kehittämishankkeiden olevan luonteeltaan taloudellista ja yleistä etua koskevia palveluja. |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että paikallis- ja alueyhteisöt joutuvat osallistumaan digitaalisen infrastruktuurin rahoitukseen, sillä yksityiset operaattorit eivät toimi heikosti kannattavina pidetyillä alueilla, kuten maaseudulla. Jotta kaikilla kansalaisilla ja alueilla olisi yhtäläiset mahdollisuudet käyttää uusia teknologioita, komitea pyytää komissiota tukemaan alue- ja paikallisyhteisöjen rahoitustoimintaa ensinnäkin sallimalla digitaalisen infrastruktuurin rahoittamisen kaikilla Euroopan alueilla osin EU:n rakennerahastovaroilla ja toiseksi tunnustamalla maaseutualueiden ja harvaan asuttujen alueiden digitaalisten kehittämishankkeiden olevan luonteeltaan taloudellista ja yleistä etua koskevia palveluja.

Digitaaliset palvelut ja sähköinen hallinto

| 19. | korostaa, että kaikille avointa tietoyhteiskuntaa tukevien tieto- ja viestintätekniikoiden olisi vastattava yhteiskunnan jokaisen jäsenen tarpeisiin, myös niiden, jotka ovat vaarassa syrjäytyä sosiaalisesti. |
| --- | --- |

19.

korostaa, että kaikille avointa tietoyhteiskuntaa tukevien tieto- ja viestintätekniikoiden olisi vastattava yhteiskunnan jokaisen jäsenen tarpeisiin, myös niiden, jotka ovat vaarassa syrjäytyä sosiaalisesti.

| 20. | tähdentää, että kohtuuhintaiset ja laadukkaat nopeat yhteydet voivat parantaa paikallis- ja alueviranomaisten tarjoamien palvelujen saatavuutta ja laatua sekä auttaa mikroyrityksiä ja pk-yrityksiä markkinoimaan tuotteitaan. Syrjäisten – etenkin kaikkein syrjäisimpien – alueiden ja yhteisöjen odotetaan hyötyvän merkittävästi laajakaistapalvelujen yleistymisestä ja niiden käyttöönsaannin nopeutumisesta. (12) |
| --- | --- |

20.

tähdentää, että kohtuuhintaiset ja laadukkaat nopeat yhteydet voivat parantaa paikallis- ja alueviranomaisten tarjoamien palvelujen saatavuutta ja laatua sekä auttaa mikroyrityksiä ja pk-yrityksiä markkinoimaan tuotteitaan. Syrjäisten – etenkin kaikkein syrjäisimpien – alueiden ja yhteisöjen odotetaan hyötyvän merkittävästi laajakaistapalvelujen yleistymisestä ja niiden käyttöönsaannin nopeutumisesta. (12)

| 21. | painottaa uusien käyttötapojen ja digitaalisten palvelujen olevan elintärkeitä alueiden houkuttelevuuden ja tasapainoisen kehittämisen näkökulmasta ja katsoo, että Euroopan unionin asettamien taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että kaikilla on mahdollisuus hyödyntää tietotekniikkaa. |
| --- | --- |

21.

painottaa uusien käyttötapojen ja digitaalisten palvelujen olevan elintärkeitä alueiden houkuttelevuuden ja tasapainoisen kehittämisen näkökulmasta ja katsoo, että Euroopan unionin asettamien taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että kaikilla on mahdollisuus hyödyntää tietotekniikkaa.

| 22. | suosittaa aiemmassa lausunnossaan (13) esittämiensä kantojen mukaisesti, että mahdollisuuksia, joita tarkasteltavana olevan asetuksen ja sen ansiosta nopeutuvan verkkojen käyttöönoton myötä saadaan, tulee hyödyntää Euroopassa täysimääräisesti tieto- ja viestintätekniikkapalvelujen kehittämiseksi julkisella ja yksityisellä sektorilla sekä paikallis- ja alueviranomaisten tarjoamien palvelujen parantamiseksi tieto- ja viestintätekniikan avulla esimerkiksi terveydenhuollon, koulutuksen, julkisten hankintojen, turvallisuuden ja sosiaalipalveluiden alalla. |
| --- | --- |

22.

suosittaa aiemmassa lausunnossaan (13) esittämiensä kantojen mukaisesti, että mahdollisuuksia, joita tarkasteltavana olevan asetuksen ja sen ansiosta nopeutuvan verkkojen käyttöönoton myötä saadaan, tulee hyödyntää Euroopassa täysimääräisesti tieto- ja viestintätekniikkapalvelujen kehittämiseksi julkisella ja yksityisellä sektorilla sekä paikallis- ja alueviranomaisten tarjoamien palvelujen parantamiseksi tieto- ja viestintätekniikan avulla esimerkiksi terveydenhuollon, koulutuksen, julkisten hankintojen, turvallisuuden ja sosiaalipalveluiden alalla.

| 23. | kehottaa aiemmassa lausunnossaan (14) esittämiensä kantojen mukaisesti hyödyntämään mahdollisuuksia, joita tarkasteltavana olevan asetuksen ja sen ansiosta nopeutuvan verkkojen käyttöönoton myötä saadaan, täysimääräisesti myös rajatylittävien viranomaispalvelujen kehittämiseksi Euroopassa ja huolehtimaan siitä, että tässä yhteydessä toteutettavissa tietotekniikkahankkeissa käsitellään Euroopan laajuisesti näkökohtia, jotka liittyvät yhteentoimivuuteen, kansalaisten sähköiseen tunnistamiseen (Stork-hanke), sähköiseen allekirjoitukseen, sähköisiin asiakirjoihin ja muihin sähköisen hallinnon osatekijöihin. |
| --- | --- |

23.

kehottaa aiemmassa lausunnossaan (14) esittämiensä kantojen mukaisesti hyödyntämään mahdollisuuksia, joita tarkasteltavana olevan asetuksen ja sen ansiosta nopeutuvan verkkojen käyttöönoton myötä saadaan, täysimääräisesti myös rajatylittävien viranomaispalvelujen kehittämiseksi Euroopassa ja huolehtimaan siitä, että tässä yhteydessä toteutettavissa tietotekniikkahankkeissa käsitellään Euroopan laajuisesti näkökohtia, jotka liittyvät yhteentoimivuuteen, kansalaisten sähköiseen tunnistamiseen (Stork-hanke), sähköiseen allekirjoitukseen, sähköisiin asiakirjoihin ja muihin sähköisen hallinnon osatekijöihin.

| 24. | toteaa, että pilvipalvelujen potentiaalia (15) ei voida hyödyntää, ellei niiden edellyttämää infrastruktuuripohjaa luoda ensi tilassa. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että pilvipalvelujen potentiaalia (15) ei voida hyödyntää, ellei niiden edellyttämää infrastruktuuripohjaa luoda ensi tilassa.

Älykkäät energiaverkot, digitalisointi ja luovat sisällöt: tieto- ja viestintätekniikan käyttö

| 25. | korostaa, että digitaaliset sisämarkkinat ovat Euroopan digitaalistrategian kulmakivi. Ne mahdollistavat kasvavien, toimivien ja elinvoimaisten Euroopan laajuisten markkinoiden luomisen laillisten digitaalisten sisältöjen ja online-palveluiden tuottamiselle ja levittämiselle sekä tarjoavat kuluttajille helpon, turvallisen ja joustavan pääsyn digitaalisten sisältöjen ja palveluiden markkinoille. (16) Komitea pitääkin ilahduttavana, että ehdotettu asetus sekä nopeuttaa tätä prosessia että vähentää siihen liittyviä kustannuksia. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että digitaaliset sisämarkkinat ovat Euroopan digitaalistrategian kulmakivi. Ne mahdollistavat kasvavien, toimivien ja elinvoimaisten Euroopan laajuisten markkinoiden luomisen laillisten digitaalisten sisältöjen ja online-palveluiden tuottamiselle ja levittämiselle sekä tarjoavat kuluttajille helpon, turvallisen ja joustavan pääsyn digitaalisten sisältöjen ja palveluiden markkinoille. (16) Komitea pitääkin ilahduttavana, että ehdotettu asetus sekä nopeuttaa tätä prosessia että vähentää siihen liittyviä kustannuksia.

| 26. | pitää oleellisena, että nopeita verkkoja käyttöönotettaessa alue- ja paikallistason viranomaisilla on myös käytettävissään asianmukaiset sisäiset resurssit sekä asiakirjojen digitoinnin edellyttämä vakaa rahoitus. (17) |
| --- | --- |

26.

pitää oleellisena, että nopeita verkkoja käyttöönotettaessa alue- ja paikallistason viranomaisilla on myös käytettävissään asianmukaiset sisäiset resurssit sekä asiakirjojen digitoinnin edellyttämä vakaa rahoitus. (17)

| 27. | toteaa, että ehdotettu asetus vaikuttaa tieto- ja viestintäteknisiin toimenpiteisiin, joiden avulla pyritään vastaamaan energiatehokkuushaasteisiin (18), sekä luonnonvarojen hyödyntämisessä tarvittaviin järjestelmiin. |
| --- | --- |

27.

toteaa, että ehdotettu asetus vaikuttaa tieto- ja viestintäteknisiin toimenpiteisiin, joiden avulla pyritään vastaamaan energiatehokkuushaasteisiin (18), sekä luonnonvarojen hyödyntämisessä tarvittaviin järjestelmiin.

Olemassa olevan fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeus ja avoimuus

| 28. | kannattaa tavoitetta maksimoida verkkojen välisiä synergioita asetuksella, joka koskee sähköisten viestintäverkkojen tarjoajien lisäksi myös kaikkia sellaisten fyysisten infrastruktuurien omistajia, joihin voidaan sijoittaa sähköisen viestintäverkon elementtejä. Kyse on esimerkiksi sähkö-, kaasu-, vedenjakelu-, viemäri- ja lämmönjakeluverkoista sekä liikennepalveluista. Komitea ilmaisee kuitenkin kantavansa turvallisuuteen liittyvistä syistä ja suurten kustannusten takia huolta asetuksen soveltamisesta kriittisen tärkeisiin infrastruktuureihin, kuten suurkaupunkien metrotunneleihin. |
| --- | --- |

28.

kannattaa tavoitetta maksimoida verkkojen välisiä synergioita asetuksella, joka koskee sähköisten viestintäverkkojen tarjoajien lisäksi myös kaikkia sellaisten fyysisten infrastruktuurien omistajia, joihin voidaan sijoittaa sähköisen viestintäverkon elementtejä. Kyse on esimerkiksi sähkö-, kaasu-, vedenjakelu-, viemäri- ja lämmönjakeluverkoista sekä liikennepalveluista. Komitea ilmaisee kuitenkin kantavansa turvallisuuteen liittyvistä syistä ja suurten kustannusten takia huolta asetuksen soveltamisesta kriittisen tärkeisiin infrastruktuureihin, kuten suurkaupunkien metrotunneleihin.

| 29. | pitää valitettavana, että televiestintäpalvelut ja -infrastruktuuri jakautuvat edelleen hyvin tiukasti valtioiden rajojen mukaan, vaikka nopea laajakaistainfrastruktuuri on digitaalisten sisämarkkinoiden selkäranka ja maailmanlaajuisen kilpailukyvyn ennakkoedellytys. |
| --- | --- |

29.

pitää valitettavana, että televiestintäpalvelut ja -infrastruktuuri jakautuvat edelleen hyvin tiukasti valtioiden rajojen mukaan, vaikka nopea laajakaistainfrastruktuuri on digitaalisten sisämarkkinoiden selkäranka ja maailmanlaajuisen kilpailukyvyn ennakkoedellytys.

| 30. | katsoo, että koska suurin osa verkkojen käyttöönoton kokonaiskustannuksista aiheutuu rakennusteknisistä töistä, on olennaisen tärkeä sääntelyn edistysaskel, että jokaisella verkko-operaattorilla on vastaisuudessa oikeus tarjota käyttöoikeuksia fyysiseen infrastruktuuriinsa (kuten kaapelikanaviin, kaapelinsuojaputkiin, kaapelikaivoihin, jakokaappeihin, pylväisiin, mastoihin, antenneihin, torneihin ja muihin tukirakennelmiin) tai hyödyntää näitä (kohtuuhintaan ja kohtuullisin ehdoin) nopeiden sähköisten viestintäverkkojen elementtien käyttöönottoa varten ja että tätä varten tarvittavien tietojen on oltava avoimuuden turvaamiseksi saatavilla keskitetyssä tietopisteessä. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että koska suurin osa verkkojen käyttöönoton kokonaiskustannuksista aiheutuu rakennusteknisistä töistä, on olennaisen tärkeä sääntelyn edistysaskel, että jokaisella verkko-operaattorilla on vastaisuudessa oikeus tarjota käyttöoikeuksia fyysiseen infrastruktuuriinsa (kuten kaapelikanaviin, kaapelinsuojaputkiin, kaapelikaivoihin, jakokaappeihin, pylväisiin, mastoihin, antenneihin, torneihin ja muihin tukirakennelmiin) tai hyödyntää näitä (kohtuuhintaan ja kohtuullisin ehdoin) nopeiden sähköisten viestintäverkkojen elementtien käyttöönottoa varten ja että tätä varten tarvittavien tietojen on oltava avoimuuden turvaamiseksi saatavilla keskitetyssä tietopisteessä.

| 31. | kiinnittää kuitenkin huomiota siihen, että hintoja ja maksuja määritettäessä ei tulisi jättää huomiotta sosiaalisia ja yhteenkuuluvuustavoitteita. |
| --- | --- |

31.

kiinnittää kuitenkin huomiota siihen, että hintoja ja maksuja määritettäessä ei tulisi jättää huomiotta sosiaalisia ja yhteenkuuluvuustavoitteita.

Rakennusteknisten töiden koordinointi

| 32. | pitää myönteisenä, että asetuksessa käsitellään kysymystä rakennusteknisten töiden koordinoinnista, etenkin koska kyseiset investoinnit rahoitetaan osittain tai kokonaan julkisista varoista. Komitea huomauttaa kuitenkin, ettei asetuksessa viitata lainkaan julkisia hankintoja koskeviin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

32.

pitää myönteisenä, että asetuksessa käsitellään kysymystä rakennusteknisten töiden koordinoinnista, etenkin koska kyseiset investoinnit rahoitetaan osittain tai kokonaan julkisista varoista. Komitea huomauttaa kuitenkin, ettei asetuksessa viitata lainkaan julkisia hankintoja koskeviin vaikutuksiin.

| 33. | pitää valitettavana, ettei asetuksessa mainita mitenkään paikallisyhteisöjen roolia, vaikka rakennusteknisten töiden koordinointi tapahtuu juuri niiden alueella. Komitea suosittaakin, että komissio sisällyttää asetukseen viittauksen paikallis- ja alueviranomaisiin. |
| --- | --- |

33.

pitää valitettavana, ettei asetuksessa mainita mitenkään paikallisyhteisöjen roolia, vaikka rakennusteknisten töiden koordinointi tapahtuu juuri niiden alueella. Komitea suosittaakin, että komissio sisällyttää asetukseen viittauksen paikallis- ja alueviranomaisiin.

Lupien myöntäminen

| 34. | kannattaa keskitetylle tietopisteelle esitettyä roolia lupamenettelyn edistämisessä ja koordinoinnissa ja pitää kuuden kuukauden enimmäismääräaikaa riittävänä. |
| --- | --- |

34.

kannattaa keskitetylle tietopisteelle esitettyä roolia lupamenettelyn edistämisessä ja koordinoinnissa ja pitää kuuden kuukauden enimmäismääräaikaa riittävänä.

| 35. | pitää valitettavana, ettei asetuksessa käsitellä alueellisten viranomaisten roolia lupamenettelyssä, vaikka se kuuluu useimmiten juuri paikallisviranomaisten toimivaltaan. Komitea ilmaisee huolensa suurista kustannuksista, joita paikallishallinnolle usein aiheutuu tähän liittyen. |
| --- | --- |

35.

pitää valitettavana, ettei asetuksessa käsitellä alueellisten viranomaisten roolia lupamenettelyssä, vaikka se kuuluu useimmiten juuri paikallisviranomaisten toimivaltaan. Komitea ilmaisee huolensa suurista kustannuksista, joita paikallishallinnolle usein aiheutuu tähän liittyen.

Kiinteistöjen varustaminen ja mahdollisuus käyttää niissä olevia laitteita

| 36. | pitää merkittävänä edistysaskeleena säännöstä siitä, että lupahakemuksen yhteydessä tulee esittää yhtenä kriteerinä velvollisuus asentaa uusiin rakennuksiin nopeita yhteyksiä tukeva fyysinen infrastruktuuri verkon liityntäpisteisiin saakka. |
| --- | --- |

36.

pitää merkittävänä edistysaskeleena säännöstä siitä, että lupahakemuksen yhteydessä tulee esittää yhtenä kriteerinä velvollisuus asentaa uusiin rakennuksiin nopeita yhteyksiä tukeva fyysinen infrastruktuuri verkon liityntäpisteisiin saakka.

| 37. | suhtautuu myönteisesti velvoitteeseen varustaa monen asunnon uudisrakennukset ja peruskorjattavat rakennukset keskitinpisteellä, jota sähköisten viestintäverkkojen tarjoajat voivat hyödyntää, mutta katsoo, että kannattaisi täsmentää velvoitteen koskevan myös sosiaalisin perustein myönnettäviin asuntoihin tehtäviä investointeja. Näin varmistettaisiin, että tällaisissa asunnoissa asuvilla, mahdollisesti tietoyhteiskunnasta syrjäytymässä olevilla ihmisillä on mahdollisuus käyttää laajakaistapalveluja. Komitea katsoo kuitenkin, että siinä tapauksessa tulisi tukea asetetun tavoitteen saavuttamista kaikin tavoin. |
| --- | --- |

37.

suhtautuu myönteisesti velvoitteeseen varustaa monen asunnon uudisrakennukset ja peruskorjattavat rakennukset keskitinpisteellä, jota sähköisten viestintäverkkojen tarjoajat voivat hyödyntää, mutta katsoo, että kannattaisi täsmentää velvoitteen koskevan myös sosiaalisin perustein myönnettäviin asuntoihin tehtäviä investointeja. Näin varmistettaisiin, että tällaisissa asunnoissa asuvilla, mahdollisesti tietoyhteiskunnasta syrjäytymässä olevilla ihmisillä on mahdollisuus käyttää laajakaistapalveluja. Komitea katsoo kuitenkin, että siinä tapauksessa tulisi tukea asetetun tavoitteen saavuttamista kaikin tavoin.

Toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate sekä sääntelyn parantaminen

| 38. | toteaa, että asetusehdotuksessa nykyisellään suositetut toimenpiteet vaikuttavat toissijaisuusperiaatteen mukaisilta. Nopean sähköisen viestinnän infrastruktuurin käyttöönottokustannusten vähentämiseksi tarvitaan unionin toimia, jotta voidaan parantaa sisämarkkinoiden luomisen ja toiminnan edellytyksiä ja poistaa voimassa olevien valtiollisten ja valtiota alempien hallintotasojen sääntelyn ja hallinnollisten käytäntöjen eroista johtuvat sisämarkkinoiden toiminnan esteet. Nämä erot jarruttavat eurooppalaisten yritysten laajentumista ja kasvua, heikentävät Euroopan kilpailukykyä ja luovat investointia ja rajatylittävää toimintaa haittaavia esteitä. |
| --- | --- |

38.

toteaa, että asetusehdotuksessa nykyisellään suositetut toimenpiteet vaikuttavat toissijaisuusperiaatteen mukaisilta. Nopean sähköisen viestinnän infrastruktuurin käyttöönottokustannusten vähentämiseksi tarvitaan unionin toimia, jotta voidaan parantaa sisämarkkinoiden luomisen ja toiminnan edellytyksiä ja poistaa voimassa olevien valtiollisten ja valtiota alempien hallintotasojen sääntelyn ja hallinnollisten käytäntöjen eroista johtuvat sisämarkkinoiden toiminnan esteet. Nämä erot jarruttavat eurooppalaisten yritysten laajentumista ja kasvua, heikentävät Euroopan kilpailukykyä ja luovat investointia ja rajatylittävää toimintaa haittaavia esteitä.

| 39. | katsoo, että rajatylittäviä näkökohtia käsittävillä aloilla ehdotetut toimenpiteet ovat tarpeellisia, sillä jäsenvaltiot ja/tai paikallis- ja alueyhteisöt eivät kykene yksin sääntelemään asianmukaisesti kansainvälisiä kysymyksiä, jotka ovat tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeitä. Kattava laajakaistaverkko myös vahvistaisi alueellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että rajatylittäviä näkökohtia käsittävillä aloilla ehdotetut toimenpiteet ovat tarpeellisia, sillä jäsenvaltiot ja/tai paikallis- ja alueyhteisöt eivät kykene yksin sääntelemään asianmukaisesti kansainvälisiä kysymyksiä, jotka ovat tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeitä. Kattava laajakaistaverkko myös vahvistaisi alueellista yhteenkuuluvuutta.

| 40. | toteaa, että asetuksen perustavoitteena on helpottaa ja edesauttaa nopeiden sähköisten viestintäverkkojen käyttöönottoa edistämällä olemassa olevan fyysisen infrastruktuurin yhteiskäyttöä ja mahdollistamalla uuden fyysisen infrastruktuurin tehokkaampi käyttöönotto, jotta tällaiset verkot voidaan ottaa käyttöön pienemmin kustannuksin. |
| --- | --- |

40.

toteaa, että asetuksen perustavoitteena on helpottaa ja edesauttaa nopeiden sähköisten viestintäverkkojen käyttöönottoa edistämällä olemassa olevan fyysisen infrastruktuurin yhteiskäyttöä ja mahdollistamalla uuden fyysisen infrastruktuurin tehokkaampi käyttöönotto, jotta tällaiset verkot voidaan ottaa käyttöön pienemmin kustannuksin.

| 41. | katsoo, että ehdotetut toimenpiteet ovat valtakunnallisen ja alue- ja paikallistason yksittäisiin toimiin verrattuna ilmeisen hyödyllisiä, etenkin koska keskeiset toimenpiteet koskevat seuraavia neljää ongelmakenttää: nopeat verkot, rakennustekniset työt, olemassa olevan infrastruktuurin yhteiskäyttö ja uuden aineellisen infrastruktuurin käyttöönoton tehostaminen sekä hallinnollisen taakan vähentäminen. |
| --- | --- |

41.

katsoo, että ehdotetut toimenpiteet ovat valtakunnallisen ja alue- ja paikallistason yksittäisiin toimiin verrattuna ilmeisen hyödyllisiä, etenkin koska keskeiset toimenpiteet koskevat seuraavia neljää ongelmakenttää: nopeat verkot, rakennustekniset työt, olemassa olevan infrastruktuurin yhteiskäyttö ja uuden aineellisen infrastruktuurin käyttöönoton tehostaminen sekä hallinnollisen taakan vähentäminen.

| 42. | huomauttaa, että yhteisestä eurooppalaisesta lähestymistavasta tarkasteltavana oleviin kysymyksiin nähden on se hyöty, että vältytään turhalta päällekkäisyydeltä ja saavutetaan mittakaavaetuja. Komitea korostaa, että tällainen lähestymistapa on oleellisen tärkeä, koska internet on kaikenkattavuutensa ja rajatylittävyytensä johdosta välttämätön tieto- ja viestintätekniikan tarjoaman taloudellisen ja sosiaalisen potentiaalin mahdollisimman tehokkaaksi hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

42.

huomauttaa, että yhteisestä eurooppalaisesta lähestymistavasta tarkasteltavana oleviin kysymyksiin nähden on se hyöty, että vältytään turhalta päällekkäisyydeltä ja saavutetaan mittakaavaetuja. Komitea korostaa, että tällainen lähestymistapa on oleellisen tärkeä, koska internet on kaikenkattavuutensa ja rajatylittävyytensä johdosta välttämätön tieto- ja viestintätekniikan tarjoaman taloudellisen ja sosiaalisen potentiaalin mahdollisimman tehokkaaksi hyödyntämiseksi.

| 43. | toteaa, että asetusehdotuksessa nykyisellään suositetut toimenpiteet vaikuttavat suhteellisuusperiaatteen mukaisilta. Ehdotetut toimenpiteet rajoittuvat näet vain siihen, mikä on välttämätöntä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tavoitteena on vähentää esteitä, jotka haittaavat pääsyä fyysisiin infrastruktuureihin. |
| --- | --- |

43.

toteaa, että asetusehdotuksessa nykyisellään suositetut toimenpiteet vaikuttavat suhteellisuusperiaatteen mukaisilta. Ehdotetut toimenpiteet rajoittuvat näet vain siihen, mikä on välttämätöntä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tavoitteena on vähentää esteitä, jotka haittaavat pääsyä fyysisiin infrastruktuureihin.

| 44. | toteaa, että asetuksessa ehdotettavilla kustannusten vähentämistoimenpiteillä pyritään lisäämään koordinointia ja avoimuutta sekä yhdenmukaistamaan vähimmäistason välineet, joilla luodaan sidosryhmille edellytykset hyödyntää synergioita ja vähentää käyttöönottoon liittyviä puutteita. |
| --- | --- |

44.

toteaa, että asetuksessa ehdotettavilla kustannusten vähentämistoimenpiteillä pyritään lisäämään koordinointia ja avoimuutta sekä yhdenmukaistamaan vähimmäistason välineet, joilla luodaan sidosryhmille edellytykset hyödyntää synergioita ja vähentää käyttöönottoon liittyviä puutteita.

| 45. | korostaa, että ehdotetuilla toimenpiteillä ei pakoteta soveltamaan mitään erityistä talousmallia ja jäsenvaltioille jätetään mahdollisuus hyväksyä yksityiskohtaisempia säännöksiä. Näin ollen toimenpiteillä pikemminkin täydennetään jäsenvaltioissa meneillään olevia aloitteita kuin pyritään vaikuttamaan niihin. Jäsenvaltioille jää myös mahdollisuus kehittää toimintaa omien nykyisten toimiensa pohjalta ja organisoida sitä entisillä tai uusilla tavoilla, jotka parhaiten vastaavat niiden erityistarpeisiin, aiheuttamatta välttämättä lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

45.

korostaa, että ehdotetuilla toimenpiteillä ei pakoteta soveltamaan mitään erityistä talousmallia ja jäsenvaltioille jätetään mahdollisuus hyväksyä yksityiskohtaisempia säännöksiä. Näin ollen toimenpiteillä pikemminkin täydennetään jäsenvaltioissa meneillään olevia aloitteita kuin pyritään vaikuttamaan niihin. Jäsenvaltioille jää myös mahdollisuus kehittää toimintaa omien nykyisten toimiensa pohjalta ja organisoida sitä entisillä tai uusilla tavoilla, jotka parhaiten vastaavat niiden erityistarpeisiin, aiheuttamatta välttämättä lisäkustannuksia.

| 46. | korostaa kuitenkin, että oikeusvarmuuden takaamiseksi asetuksessa on määriteltävä, mihin toimiin Euroopan komissio ryhtyy, kun jäsenvaltiot ilmoittavat vapautuksista. |
| --- | --- |

46.

korostaa kuitenkin, että oikeusvarmuuden takaamiseksi asetuksessa on määriteltävä, mihin toimiin Euroopan komissio ryhtyy, kun jäsenvaltiot ilmoittavat vapautuksista.

| 47. | kannattaa asetuksen valitsemista säädösmuodoksi, vaikka direktiivi tarjoaakin jäsenvaltioille enemmän liikkumavaraa. Komitea katsoo kuitenkin, että riittävän joustavasti sovellettuna asetuksella voidaan saada kustannusten vähentämiseen liittyvät välineet nopeammin käyttöön, jotta voidaan tukea Euroopan digitaalistrategian tavoitteita, jotka on määrä saavuttaa vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

47.

kannattaa asetuksen valitsemista säädösmuodoksi, vaikka direktiivi tarjoaakin jäsenvaltioille enemmän liikkumavaraa. Komitea katsoo kuitenkin, että riittävän joustavasti sovellettuna asetuksella voidaan saada kustannusten vähentämiseen liittyvät välineet nopeammin käyttöön, jotta voidaan tukea Euroopan digitaalistrategian tavoitteita, jotka on määrä saavuttaa vuoteen 2020 mennessä.

| 48. | toteaa sääntelyn parantamiseen liittyen yleisesti, että asetusehdotuksessa viitataan useaan otteeseen nimenomaisesti paikallis- ja aluetasoon. Kun otetaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltuudet ja perustava rooli tieto- ja viestintätekniikan soveltamisaloihin (erityisesti nopeiden verkkojen kehittämiseen) liittyvien toimenpiteiden täytäntöönpanossa, unionin ja jäsenvaltioiden olisi kuultava paikallis- ja alueviranomaisia säännöllisesti, kun laaditaan ja pannaan täytäntöön Euroopan digitaalistrategian toteuttamiseen liittyviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

48.

toteaa sääntelyn parantamiseen liittyen yleisesti, että asetusehdotuksessa viitataan useaan otteeseen nimenomaisesti paikallis- ja aluetasoon. Kun otetaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltuudet ja perustava rooli tieto- ja viestintätekniikan soveltamisaloihin (erityisesti nopeiden verkkojen kehittämiseen) liittyvien toimenpiteiden täytäntöönpanossa, unionin ja jäsenvaltioiden olisi kuultava paikallis- ja alueviranomaisia säännöllisesti, kun laaditaan ja pannaan täytäntöön Euroopan digitaalistrategian toteuttamiseen liittyviä toimenpiteitä.

| 49. | kehottaa Euroopan komissiota pyytämään alueiden komitealta aikanaan lausunnon uudelleentarkastelukertomuksesta, joka annetaan kolmen vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta. |
| --- | --- |

49.

kehottaa Euroopan komissiota pyytämään alueiden komitealta aikanaan lausunnon uudelleentarkastelukertomuksesta, joka annetaan kolmen vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

2 artikla, uusi 11 alakohta

Määritelmät

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 11) |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

11)

Perustelu

Asetuksen ymmärrettävyyden ja sovellettavuuden parantamiseksi määritelmäluetteloon kannattaa sisällyttää myös toimivaltainen kansallinen riitojenratkaisuelin.

Muutosehdotus 2

2 artikla, uusi 12 alakohta

Määritelmät

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 12) |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

12)

Perustelu

Asetuksen ymmärrettävyyden ja sovellettavuuden parantamiseksi määritelmäluetteloon kannattaa sisällyttää myös keskitetty tietopiste.

Muutosehdotus 3

7 artiklan 2 kohta

Kiinteistöjen varustaminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Kaikki monen asunnon uudisrakennukset, joiden rakennuslupahakemukset on jätetty [Publications Office: please insert the exact date of the entry into force of this Regulation] jälkeen, on varustettava kiinteistön sisä- tai ulkopuolella sijaitsevalla keskitinpisteellä, jonka kautta sähköisten viestintäverkkojen tarjoajat voivat liittää verkkonsa nopeita yhteyksiä tukevaan kiinteistön infrastruktuuriin. Tätä samaa velvoitetta sovelletaan monen asunnon kiinteistöjen peruskorjaustöihin, joiden rakennuslupahakemukset on jätetty [Publications Office: please insert the exact date of the entry into force of this Regulation] jälkeen. | 2.   Kaikki monen asunnon uudisrakennukset, sosiaalisin perustein myönnettävät asunnot mukaan luettuina, joiden rakennuslupahakemukset on jätetty [Publications Office: please insert the exact date of the entry into force of this Regulation] jälkeen, on varustettava kiinteistön sisä- tai ulkopuolella sijaitsevalla keskitinpisteellä, jonka kautta sähköisten viestintäverkkojen tarjoajat voivat liittää verkkonsa nopeita yhteyksiä tukevaan kiinteistön infrastruktuuriin. Tätä samaa velvoitetta sovelletaan monen asunnon kiinteistöjen peruskorjaustöihin, joiden rakennuslupahakemukset on jätetty [Publications Office: please insert the exact date of the entry into force of this Regulation] jälkeen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Kaikki monen asunnon uudisrakennukset, joiden rakennuslupahakemukset on jätetty [Publications Office: please insert the exact date of the entry into force of this Regulation] jälkeen, on varustettava kiinteistön sisä- tai ulkopuolella sijaitsevalla keskitinpisteellä, jonka kautta sähköisten viestintäverkkojen tarjoajat voivat liittää verkkonsa nopeita yhteyksiä tukevaan kiinteistön infrastruktuuriin. Tätä samaa velvoitetta sovelletaan monen asunnon kiinteistöjen peruskorjaustöihin, joiden rakennuslupahakemukset on jätetty [Publications Office: please insert the exact date of the entry into force of this Regulation] jälkeen.

2.   Kaikki monen asunnon uudisrakennukset, sosiaalisin perustein myönnettävät asunnot mukaan luettuina, joiden rakennuslupahakemukset on jätetty [Publications Office: please insert the exact date of the entry into force of this Regulation] jälkeen, on varustettava kiinteistön sisä- tai ulkopuolella sijaitsevalla keskitinpisteellä, jonka kautta sähköisten viestintäverkkojen tarjoajat voivat liittää verkkonsa nopeita yhteyksiä tukevaan kiinteistön infrastruktuuriin. Tätä samaa velvoitetta sovelletaan monen asunnon kiinteistöjen peruskorjaustöihin, joiden rakennuslupahakemukset on jätetty [Publications Office: please insert the exact date of the entry into force of this Regulation] jälkeen.

Perustelu

Ehdotetun muutoksen tavoitteena on täsmentää, ettei sosiaalisin perustein myönnettävien asuntojen rakennuskustannuksia saa pienentää karsimalla niistä nopeiden yhteyksien edellyttämiä laitteita. Näin pyritään takaamaan yhtäläiset mahdollisuudet kyseisenlaisissa asunnoissa asuville.

Muutosehdotus 4

10 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään [Publications Office: please insert the exact date: entry into force of this Regulation + 3 years] kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Kertomus sisältää yhteenvedon tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden vaikutuksesta ja arvion edistymisestä sen tavoitteiden saavuttamisessa. | Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään [Publications Office: please insert the exact date: entry into force of this Regulation + 3 years] kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Kertomus sisältää yhteenvedon tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden vaikutuksesta ja arvion edistymisestä sen tavoitteiden saavuttamisessa. Se tulee toimittaa alueiden komitealle, jotta tämä antaa siitä lausunnon. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään [Publications Office: please insert the exact date: entry into force of this Regulation + 3 years] kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Kertomus sisältää yhteenvedon tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden vaikutuksesta ja arvion edistymisestä sen tavoitteiden saavuttamisessa.

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään [Publications Office: please insert the exact date: entry into force of this Regulation + 3 years] kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Kertomus sisältää yhteenvedon tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden vaikutuksesta ja arvion edistymisestä sen tavoitteiden saavuttamisessa. Se tulee toimittaa alueiden komitealle, jotta tämä antaa siitä lausunnon.

Perustelu

Muutosehdotuksen tavoitteena on velvoittaa esittämään AK:lle lausuntopyyntö.

Bryssel 3 päivänä heinäkuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2012) 573 final.

1

(2)  Booz & Company (2012), Maximising the impact of Digitalisation.

2

Maximising the impact of Digitalisation

(3)  Komission arvio perustuu seuraaviin maakohtaisiin tutkimuksiin: Liebenau, J., Atkinson, R., Karrberg, P., Castro, D. ja Ezell, S., 2009, The UK Digital Road to Recovery; Katz R. L. ym., 2009, The Impact of Broadband on Jobs and the German Economy.

3

The UK Digital Road to Recovery

The Impact of Broadband on Jobs and the German Economy

(4)  CdR 89/2009 fin.

4

(5)  CdR 156/2009 fin.

5

(6)  CdR 65/2011 fin.

6

(7)  CdR 283/2008 fin.

7

(8)  CdR 14/2010 fin.

8

(9)  CdR 133/2009 fin.

9

(10)  CdR 5/2008 fin.

10

(11)  CdR 104/2010 fin.

11

(12)  CdR 252/2005 fin.

12

(13)  CdR 156/2009 fin.

13

(14)  CdR 65/2011 fin.

14

(15)  CdR 1673/2012 fin.

15

(16)  CdR 104/2010 fin.

16

(17)  CdR 247/2009 fin.

17

(18)  CdR 254/2008 fin.

18

---

| 27.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/57

---

Alueiden komitea lausunto aiheesta ”Tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden valmistaminen, esittämistapa ja myynti”

2013/C 280/11

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että direktiivin tarkistus on välttämätön toimenpide ja että se on siksi saatava pikimmiten päätökseen Euroopan väestön ja erityisesti nuorten terveyden suojelemiseksi tupakkaan liittyviltä riskeiltä. |
| --- | --- |

—

katsoo, että direktiivin tarkistus on välttämätön toimenpide ja että se on siksi saatava pikimmiten päätökseen Euroopan väestön ja erityisesti nuorten terveyden suojelemiseksi tupakkaan liittyviltä riskeiltä.

| — | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään tasapainoisen direktiivin, jossa kuluttajia suojelevien välttämättömien terveysvaroitusten turvaamisen ohella otetaan myös huomioon tupakan viljelyn taloudellinen merkitys. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään tasapainoisen direktiivin, jossa kuluttajia suojelevien välttämättömien terveysvaroitusten turvaamisen ohella otetaan myös huomioon tupakan viljelyn taloudellinen merkitys.

| — | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi kiellettävä tupakkatuotteiden ilmaisjakelu (verkossa ja julkisilla paikoilla), sillä on hyvin todennäköistä, että se johtaa uusien (ja nuorten) henkilöiden tupakoinnin aloittamiseen. |
| --- | --- |

—

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi kiellettävä tupakkatuotteiden ilmaisjakelu (verkossa ja julkisilla paikoilla), sillä on hyvin todennäköistä, että se johtaa uusien (ja nuorten) henkilöiden tupakoinnin aloittamiseen.

| — | kehottaa Euroopan komissiota yhdessä jäsenvaltioiden kanssa pohtimaan järjestelmää, jossa korvattaisiin tupakka-alan ja pakkausteollisuuden työpaikkojen menetykset. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan komissiota yhdessä jäsenvaltioiden kanssa pohtimaan järjestelmää, jossa korvattaisiin tupakka-alan ja pakkausteollisuuden työpaikkojen menetykset.

| — | katsoo, että jäsenvaltioiden tulisi voida kieltää tupakkatuotteiden rajatylittävä etämyynti, jotta nuoria voitaisiin suojella paremmin. |
| --- | --- |

—

katsoo, että jäsenvaltioiden tulisi voida kieltää tupakkatuotteiden rajatylittävä etämyynti, jotta nuoria voitaisiin suojella paremmin.

| — | on vakuuttunut siitä, että on käynnistettävä julkisia valistus- ja tiedotuskampanjoita siten, että ala- ja yläasteella annetaan säännöllisesti valistusta tupakan vahingollisuudesta ja sen kielteisistä vaikutuksista terveyteen ja hyvinvointiin. |
| --- | --- |

—

on vakuuttunut siitä, että on käynnistettävä julkisia valistus- ja tiedotuskampanjoita siten, että ala- ja yläasteella annetaan säännöllisesti valistusta tupakan vahingollisuudesta ja sen kielteisistä vaikutuksista terveyteen ja hyvinvointiin.

| — | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan tuen myöntämistä nykyisille tupakan kasvatus- tai jalostusalueille, jotta ne voisivat korvata tupakan viljelykasveilla, jotka sopivat kestävän kehityksen periaatteisiin paremmin. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan tuen myöntämistä nykyisille tupakan kasvatus- tai jalostusalueille, jotta ne voisivat korvata tupakan viljelykasveilla, jotka sopivat kestävän kehityksen periaatteisiin paremmin.

| — | pyytää kiinnittämään huomiota siihen, että markkinoilla on nykyisin muitakin kuin vakiopakkauksia, joiden poistaminen voi vaikuttaa haitallisesti näitä pakkauksia valmistaviin alueisiin. |
| --- | --- |

—

pyytää kiinnittämään huomiota siihen, että markkinoilla on nykyisin muitakin kuin vakiopakkauksia, joiden poistaminen voi vaikuttaa haitallisesti näitä pakkauksia valmistaviin alueisiin.

| Esittelijä | Dimitrios KALOGEROPOULOS (EL, PPE), Egaleon (Ateena) kunnanjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden valmistamista, esittämistapaa ja myyntiä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä
  COM(2012) 788 final |

Esittelijä

Dimitrios KALOGEROPOULOS (EL, PPE), Egaleon (Ateena) kunnanjohtaja

Viiteasiakirja

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden valmistamista, esittämistapaa ja myyntiä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä

COM(2012) 788 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Johdanto

| 1. | toteaa, että 12 vuotta nykyisen EU:n tupakkatuotedirektiivin (johon sisältyy useita valvontatoimenpiteitä) antamisen jälkeen tupakointi on edelleen yleisin ehkäistävissä oleva kuolinsyy EU:ssa ja tappaa lähes 700 000 henkeä vuosittain ja että yli 70 prosenttia tupakoitsijoista on aloittanut ennen 18 vuoden ikää. Siksi komitea on vahvasti samaa mieltä tarpeesta tarkistaa nykyistä direktiiviä kiireellisesti ja harkita tiukempia toimenpiteitä sen täytäntöönpanemiseksi. |
| --- | --- |

1.

toteaa, että 12 vuotta nykyisen EU:n tupakkatuotedirektiivin (johon sisältyy useita valvontatoimenpiteitä) antamisen jälkeen tupakointi on edelleen yleisin ehkäistävissä oleva kuolinsyy EU:ssa ja tappaa lähes 700 000 henkeä vuosittain ja että yli 70 prosenttia tupakoitsijoista on aloittanut ennen 18 vuoden ikää. Siksi komitea on vahvasti samaa mieltä tarpeesta tarkistaa nykyistä direktiiviä kiireellisesti ja harkita tiukempia toimenpiteitä sen täytäntöönpanemiseksi.

| 2. | suhtautuu myönteisesti komission määrätietoiseen päätökseen tukea ja täydentää jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten toimia tupakointiongelmaan puuttumiseksi. Komitea toteaa, että vaikka tupakka on laillinen viljelykasvi, sen vaikutuksia ihmisten terveyteen on seurattava tarkasti. |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti komission määrätietoiseen päätökseen tukea ja täydentää jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten toimia tupakointiongelmaan puuttumiseksi. Komitea toteaa, että vaikka tupakka on laillinen viljelykasvi, sen vaikutuksia ihmisten terveyteen on seurattava tarkasti.

| 3. | kannattaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan valitsemista direktiiviehdotuksen oikeusperustaksi, kun otetaan huomioon sisämarkkinoiden toiminnan varmistamista koskeva Euroopan komission tavoite yhdenmukaistaa vielä erilaiset lainsäädännöt ja hallinnolliset määräykset ehdotetun direktiivin soveltamisalalla. Se toteaa, että tämä menettelytapa on vahvistettu Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa C-380/03 Saksan liittotasavalta vastaan Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto antamassa tuomiossa. Ehdotettu direktiivi tarjoaa toisaalta jäsenvaltioille mahdollisuuden toteuttaa tiukempia toimenpiteitä kuin direktiiviin sisältyvät. |
| --- | --- |

3.

kannattaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan valitsemista direktiiviehdotuksen oikeusperustaksi, kun otetaan huomioon sisämarkkinoiden toiminnan varmistamista koskeva Euroopan komission tavoite yhdenmukaistaa vielä erilaiset lainsäädännöt ja hallinnolliset määräykset ehdotetun direktiivin soveltamisalalla. Se toteaa, että tämä menettelytapa on vahvistettu Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa C-380/03 Saksan liittotasavalta vastaan Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto antamassa tuomiossa. Ehdotettu direktiivi tarjoaa toisaalta jäsenvaltioille mahdollisuuden toteuttaa tiukempia toimenpiteitä kuin direktiiviin sisältyvät.

EU:n politiikan panos terveyden turvaamiseen

| 4. | pitää myönteisenä panosta, joka EU:n täydentävillä politiikoilla voidaan yleisesti ottaen antaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan 3 kohdan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 35 artiklan tavoitteen mukaisesti. Artiklan mukaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu varmistetaan kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa. |
| --- | --- |

4.

pitää myönteisenä panosta, joka EU:n täydentävillä politiikoilla voidaan yleisesti ottaen antaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan 3 kohdan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 35 artiklan tavoitteen mukaisesti. Artiklan mukaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu varmistetaan kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa.

| 5. | katsoo, että direktiivin tarkistus on välttämätön toimenpide ja että se on siksi saatava pikimmiten päätökseen Euroopan väestön ja erityisesti nuorten terveyden suojelemiseksi tupakkaan liittyviltä riskeiltä. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että direktiivin tarkistus on välttämätön toimenpide ja että se on siksi saatava pikimmiten päätökseen Euroopan väestön ja erityisesti nuorten terveyden suojelemiseksi tupakkaan liittyviltä riskeiltä.

| 6. | korostaa, että EU:n olisi yhdessä valtiollisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa lisättävä kansanterveystyötä ja tähän mennessä melko tehokkaasti tupakoinnin vähentämisessä onnistuneita kasvatus-, valistus- ja terveyttä edistäviä kampanjoita, joissa tiedotetaan tupakoinnin seurauksista, sekä tupakan kulutukseen vaikuttavia rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että EU:n olisi yhdessä valtiollisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa lisättävä kansanterveystyötä ja tähän mennessä melko tehokkaasti tupakoinnin vähentämisessä onnistuneita kasvatus-, valistus- ja terveyttä edistäviä kampanjoita, joissa tiedotetaan tupakoinnin seurauksista, sekä tupakan kulutukseen vaikuttavia rajoittavia toimenpiteitä.

| 7. | kehottaa varmistamaan tarkistetun tupakkatuotedirektiivin yhdenmukaisuuden "Kansanterveys kasvun tukena: EU:n kolmas monivuotinen toimintaohjelma kaudeksi 2014–2020" -ohjelman kanssa. Ohjelman tavoitteena on lisätä synergiaetuja ja välttää päällekkäisyydet asiaan liittyvien unionin ohjelmien ja toimien kanssa. |
| --- | --- |

7.

kehottaa varmistamaan tarkistetun tupakkatuotedirektiivin yhdenmukaisuuden "Kansanterveys kasvun tukena: EU:n kolmas monivuotinen toimintaohjelma kaudeksi 2014–2020" -ohjelman kanssa. Ohjelman tavoitteena on lisätä synergiaetuja ja välttää päällekkäisyydet asiaan liittyvien unionin ohjelmien ja toimien kanssa.

Terveyden suojelemisen ja talouskehityksen yhdistäminen

| 8. | on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että kansanterveyden korkeaa tasoa tulee EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 114, 168 ja 169 artiklan mukaisesti käyttää perustana tehtäessä valintoja tupakkatuotedirektiivin tarkistamisen yhteydessä määritettyjen toimintavaihtoehtojen välillä. Komitea korostaa, että terveyden suojelu on ehdoton tavoite, jossa on otettava huomioon terveyttä edistävät ja sairauksia ehkäisevät tekijät, kuten sosio-ekonomiset olosuhteet, elintavat, kulttuuri, koulutus ja ympäristötekijät kaikilla sosiaalisesti merkittävillä aloilla, jotta riskitekijät havaitaan ja niiden kielteiset seuraukset voidaan torjua mahdollisimman aikaisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

8.

on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että kansanterveyden korkeaa tasoa tulee EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 114, 168 ja 169 artiklan mukaisesti käyttää perustana tehtäessä valintoja tupakkatuotedirektiivin tarkistamisen yhteydessä määritettyjen toimintavaihtoehtojen välillä. Komitea korostaa, että terveyden suojelu on ehdoton tavoite, jossa on otettava huomioon terveyttä edistävät ja sairauksia ehkäisevät tekijät, kuten sosio-ekonomiset olosuhteet, elintavat, kulttuuri, koulutus ja ympäristötekijät kaikilla sosiaalisesti merkittävillä aloilla, jotta riskitekijät havaitaan ja niiden kielteiset seuraukset voidaan torjua mahdollisimman aikaisessa vaiheessa.

| 9. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pohtimaan ehdotettujen määräysten muuttamista, jotta varmistetaan sellaisen tasapainoisen direktiivin hyväksyminen, jossa kuluttajia suojelevien välttämättömien terveysvaroitusten turvaamisen ohella otetaan myös huomioon tämän viljelykasvin taloudellinen merkitys. |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pohtimaan ehdotettujen määräysten muuttamista, jotta varmistetaan sellaisen tasapainoisen direktiivin hyväksyminen, jossa kuluttajia suojelevien välttämättömien terveysvaroitusten turvaamisen ohella otetaan myös huomioon tämän viljelykasvin taloudellinen merkitys.

| 10. | kannattaa toimenpiteitä, joilla pyritään tieteellisen näytön pohjalta vähentämään tupakan riippuvuutta aiheuttavaa vaikutusta ja toksisuutta, sekä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on objektiivisella tavalla välttää kuluttajien johtaminen harhaan esimerkiksi niin, että käytetään lisäaineita, jotka saattavat antaa vaikutelman, että tietyillä tupakkatuotteilla on terveydellisiä tai terapeuttisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

10.

kannattaa toimenpiteitä, joilla pyritään tieteellisen näytön pohjalta vähentämään tupakan riippuvuutta aiheuttavaa vaikutusta ja toksisuutta, sekä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on objektiivisella tavalla välttää kuluttajien johtaminen harhaan esimerkiksi niin, että käytetään lisäaineita, jotka saattavat antaa vaikutelman, että tietyillä tupakkatuotteilla on terveydellisiä tai terapeuttisia vaikutuksia.

Työllisyyden ja tuotannon suojeleminen

| 11. | toteaa, että monilla EU:n alueilla tupakkaa viljellään karussa maaperässä. Tupakan tuotannossa on käytettävä suuria määriä lannoitteita ja torjunta-aineita. |
| --- | --- |

11.

toteaa, että monilla EU:n alueilla tupakkaa viljellään karussa maaperässä. Tupakan tuotannossa on käytettävä suuria määriä lannoitteita ja torjunta-aineita.

| 12. | muistuttaa, että yhteistä maatalouspolitiikkaa käsittelevän AK:n lausunnon mukaisesti kestäväpohjaisten tuotantomenetelmien kehittäminen eurooppalaisessa maataloudessa samoin kuin maatalouden sopeuttaminen ilmastonmuutokseen on välttämätöntä. Kun otetaan huomioon tupakkaviljelmien ympäristövaikutukset, tupakka olisi korvattava kestävän kehityksen periaatteisiin paremmin sopivilla viljelykasveilla. |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että yhteistä maatalouspolitiikkaa käsittelevän AK:n lausunnon mukaisesti kestäväpohjaisten tuotantomenetelmien kehittäminen eurooppalaisessa maataloudessa samoin kuin maatalouden sopeuttaminen ilmastonmuutokseen on välttämätöntä. Kun otetaan huomioon tupakkaviljelmien ympäristövaikutukset, tupakka olisi korvattava kestävän kehityksen periaatteisiin paremmin sopivilla viljelykasveilla.

| 13. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan tuen myöntämistä nykyisille tupakan kasvatus- tai jalostusalueille, jotta ne voisivat suunnata tuotantonsa uudelleen muihin maataloustuotteisiin. |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan tuen myöntämistä nykyisille tupakan kasvatus- tai jalostusalueille, jotta ne voisivat suunnata tuotantonsa uudelleen muihin maataloustuotteisiin.

| 14. | kehottaa Euroopan komissiota yhdessä jäsenvaltioiden kanssa pohtimaan järjestelmää, jossa korvattaisiin tupakka-alan ja pakkausteollisuuden työpaikkojen menetykset. |
| --- | --- |

14.

kehottaa Euroopan komissiota yhdessä jäsenvaltioiden kanssa pohtimaan järjestelmää, jossa korvattaisiin tupakka-alan ja pakkausteollisuuden työpaikkojen menetykset.

Verotulot, turvaominaisuudet ja jäljitettävyys, salakuljetus

| 15. | muistuttaa, että Euroopan unionissa kerätään vuosittain tupakan valmisteveroa lähes 100 miljardia euroa ja että nykyisin laittoman kaupan osuus on noin kymmenen prosenttia, minkä seurauksena verotuloja jää vuosittain keräämättä noin 10 miljardin euron edestä. Tämä osoittaa, että Euroopan markkinoita on suojeltava aiempaa paremmin laittoman kaupan uhkilta ja että kansalaisille on tiedotettava nykyistä paremmin siitä, että on vaarallista kuluttaa alkuperältään tuntemattomia tai laittomia tupakkatuotteita, jotka jäävät kaiken laadunvalvonnan ulkopuolelle ja vaarantavat näin kuluttajien turvallisuuden. |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että Euroopan unionissa kerätään vuosittain tupakan valmisteveroa lähes 100 miljardia euroa ja että nykyisin laittoman kaupan osuus on noin kymmenen prosenttia, minkä seurauksena verotuloja jää vuosittain keräämättä noin 10 miljardin euron edestä. Tämä osoittaa, että Euroopan markkinoita on suojeltava aiempaa paremmin laittoman kaupan uhkilta ja että kansalaisille on tiedotettava nykyistä paremmin siitä, että on vaarallista kuluttaa alkuperältään tuntemattomia tai laittomia tupakkatuotteita, jotka jäävät kaiken laadunvalvonnan ulkopuolelle ja vaarantavat näin kuluttajien turvallisuuden.

| 16. | katsoo, että direktiiviehdotukseen sisältyvät jäljitettävyyden valvontaa ja salakuljetuksen torjuntaa koskevat erityistoimenpiteet merkitsevät yrityksille (erityisesti pienimmille yrityksille) ja jäsenvaltioille valtavaa taloudellista ja hallinnollista rasitetta, mikä vaarantaa niiden tehokkuuden ja on vastoin tupakoinnin torjuntaa koskevan WHO:n puitesopimuksen sisältämiä asiaan liittyviä määräyksiä. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että direktiiviehdotukseen sisältyvät jäljitettävyyden valvontaa ja salakuljetuksen torjuntaa koskevat erityistoimenpiteet merkitsevät yrityksille (erityisesti pienimmille yrityksille) ja jäsenvaltioille valtavaa taloudellista ja hallinnollista rasitetta, mikä vaarantaa niiden tehokkuuden ja on vastoin tupakoinnin torjuntaa koskevan WHO:n puitesopimuksen sisältämiä asiaan liittyviä määräyksiä.

| 17. | pyytää kiinnittämään huomiota siihen, että eri puolilla Eurooppaa on kansallisilla tai alueellisilla markkinoilla nykyisin muitakin kuin vakiopakkauksia, joiden poistaminen voi vaikuttaa haitallisesti näitä pakkauksia valmistavien alueiden tuloihin. Kielteiset taloudelliset vaikutukset voivat olla erityisen voimakkaita alueilla, jotka kärsivät ennestäänkin tämänhetkisestä talouskriisistä. |
| --- | --- |

17.

pyytää kiinnittämään huomiota siihen, että eri puolilla Eurooppaa on kansallisilla tai alueellisilla markkinoilla nykyisin muitakin kuin vakiopakkauksia, joiden poistaminen voi vaikuttaa haitallisesti näitä pakkauksia valmistavien alueiden tuloihin. Kielteiset taloudelliset vaikutukset voivat olla erityisen voimakkaita alueilla, jotka kärsivät ennestäänkin tämänhetkisestä talouskriisistä.

| 18. | varoittaa toisaalta siitä, ettei kyseisistä valvontatoimenpiteistä ole suurta hyötyä, mikäli direktiivin muut säännökset voivat johtaa salakuljetuksen lisääntymiseen erityisesti raja-alueilla ja -kunnissa tai kolmansista maista. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan salakuljetuksen torjuntaa. |
| --- | --- |

18.

varoittaa toisaalta siitä, ettei kyseisistä valvontatoimenpiteistä ole suurta hyötyä, mikäli direktiivin muut säännökset voivat johtaa salakuljetuksen lisääntymiseen erityisesti raja-alueilla ja -kunnissa tai kolmansista maista. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan salakuljetuksen torjuntaa.

EU:n politiikkojen johdonmukaisuuden tarve

| 19. | pitää epäjohdonmukaisena ja tarpeettomana direktiivitekstissä ehdotettua "pikkusikarin" uutta määritelmää, sillä se on ristiriidassa valmistettuun tupakkaan sovellettavan valmisteveron rakenteesta ja verokannoista 21. kesäkuuta 2011 annetun neuvoston direktiivin 2011/64/EU kanssa. |
| --- | --- |

19.

pitää epäjohdonmukaisena ja tarpeettomana direktiivitekstissä ehdotettua "pikkusikarin" uutta määritelmää, sillä se on ristiriidassa valmistettuun tupakkaan sovellettavan valmisteveron rakenteesta ja verokannoista 21. kesäkuuta 2011 annetun neuvoston direktiivin 2011/64/EU kanssa.

Toissijaisuusperiaate ja delegoidut säädökset

| 20. | huomauttaa, että Euroopan komissio varaa itselleen laajat valtuudet kehittää jälkikäteen yksipuolisesti direktiivin keskeisiä näkökohtia delegoiduin säädöksin ja täytäntöönpanosäädöksin; näkökohdat voivat koskea esimerkiksi lisäaineiden enimmäismääriä, mahdollisesti kiellettäviä aromeja ja makuja tai terveysvaroitusten sanamuotoa, sijaintia ja kokoa. |
| --- | --- |

20.

huomauttaa, että Euroopan komissio varaa itselleen laajat valtuudet kehittää jälkikäteen yksipuolisesti direktiivin keskeisiä näkökohtia delegoiduin säädöksin ja täytäntöönpanosäädöksin; näkökohdat voivat koskea esimerkiksi lisäaineiden enimmäismääriä, mahdollisesti kiellettäviä aromeja ja makuja tai terveysvaroitusten sanamuotoa, sijaintia ja kokoa.

| 21. | katsoo, että direktiiviehdotuksen mukainen delegoitujen säädösten käyttäminen antaa Euroopan komissiolle liiallista harkinnanvaraista toimintavaltaa, mikä saattaisi olla vastoin Lissabonin sopimusta, jossa määrätään, että delegoituja säädöksiä voidaan käyttää ainoastaan direktiivin "muiden kuin sen keskeisten osien" muuttamiseksi tai täydentämiseksi, eikä siitä ole kysymys tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että direktiiviehdotuksen mukainen delegoitujen säädösten käyttäminen antaa Euroopan komissiolle liiallista harkinnanvaraista toimintavaltaa, mikä saattaisi olla vastoin Lissabonin sopimusta, jossa määrätään, että delegoituja säädöksiä voidaan käyttää ainoastaan direktiivin "muiden kuin sen keskeisten osien" muuttamiseksi tai täydentämiseksi, eikä siitä ole kysymys tässä yhteydessä.

| 22. | huomauttaa, että sikarien, pikkusikarien ja piipputupakan suhteen direktiiviehdotuksessa pidätetään valta poistaa automaattisesti direktiivistä tiettyjä poikkeuksia, mikäli tapahtuu "olosuhteiden merkittävä muutos". Kyseisellä muutoksella tarkoitetaan myyntimäärien kasvua vähintään 10 prosenttia vähintään 10 jäsenvaltiossa tai 5 prosenttiyksikön kasvua alle 25-vuotiaiden kuluttajaryhmässä. Nykyisistä 27 jäsenvaltiosta 10:ssä edellä mainittujen tuotteiden markkinat ovat äärimmäisen pienet, ja 10 prosentin vaihtelu voisi ilmetä helposti, minkä johdosta säännös ei ole järkevä ja synnyttää suurta oikeudellista epävarmuutta kyseisellä alasektorilla. Alueiden komitea katsoo, että tämä säännös on liian yleisluonteinen ja laaja, mikä voisi johtaa siihen, että komissio hyödyntää sitä mielivaltaisesti. |
| --- | --- |

22.

huomauttaa, että sikarien, pikkusikarien ja piipputupakan suhteen direktiiviehdotuksessa pidätetään valta poistaa automaattisesti direktiivistä tiettyjä poikkeuksia, mikäli tapahtuu "olosuhteiden merkittävä muutos". Kyseisellä muutoksella tarkoitetaan myyntimäärien kasvua vähintään 10 prosenttia vähintään 10 jäsenvaltiossa tai 5 prosenttiyksikön kasvua alle 25-vuotiaiden kuluttajaryhmässä. Nykyisistä 27 jäsenvaltiosta 10:ssä edellä mainittujen tuotteiden markkinat ovat äärimmäisen pienet, ja 10 prosentin vaihtelu voisi ilmetä helposti, minkä johdosta säännös ei ole järkevä ja synnyttää suurta oikeudellista epävarmuutta kyseisellä alasektorilla. Alueiden komitea katsoo, että tämä säännös on liian yleisluonteinen ja laaja, mikä voisi johtaa siihen, että komissio hyödyntää sitä mielivaltaisesti.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan kappale 8

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 114 artiklan 3 kohdan mukaisesti terveyttä koskevien ehdotusten on perustuttava suojelun korkeaan tasoon niin, että otetaan erityisesti huomioon kaikki tieteelliseen tietoon perustuva uusi kehitys. Tupakkatuotteet eivät ole tavallisia hyödykkeitä, ja kun otetaan huomioon tupakan erityisen haitalliset vaikutukset, terveyden suojelulle olisi annettava suuri merkitys, erityisesti pyrkimällä vähentämään tupakointia nuorten keskuudessa. | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 114 artiklan 3 kohdan mukaisesti terveyttä koskevien ehdotusten on perustuttava suojelun korkeaan tasoon niin, että otetaan erityisesti huomioon kaikki tieteelliseen tietoon perustuva uusi kehitys. Tupakkatuotteet eivät ole tavallisia hyödykkeitä, ja kun otetaan huomioon tupakan erityisen haitalliset vaikutukset, terveyden suojelulle olisi annettava suuri merkitys, erityisesti pyrkimällä vähentämään tupakointia nuorten keskuudessa. On käynnistettävä julkisia valistus- ja tiedotuskampanjoita siten, että perus- ja keskiasteen kouluissa annetaan säännöllisesti valistusta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 114 artiklan 3 kohdan mukaisesti terveyttä koskevien ehdotusten on perustuttava suojelun korkeaan tasoon niin, että otetaan erityisesti huomioon kaikki tieteelliseen tietoon perustuva uusi kehitys. Tupakkatuotteet eivät ole tavallisia hyödykkeitä, ja kun otetaan huomioon tupakan erityisen haitalliset vaikutukset, terveyden suojelulle olisi annettava suuri merkitys, erityisesti pyrkimällä vähentämään tupakointia nuorten keskuudessa.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 114 artiklan 3 kohdan mukaisesti terveyttä koskevien ehdotusten on perustuttava suojelun korkeaan tasoon niin, että otetaan erityisesti huomioon kaikki tieteelliseen tietoon perustuva uusi kehitys. Tupakkatuotteet eivät ole tavallisia hyödykkeitä, ja kun otetaan huomioon tupakan erityisen haitalliset vaikutukset, terveyden suojelulle olisi annettava suuri merkitys, erityisesti pyrkimällä vähentämään tupakointia nuorten keskuudessa. On käynnistettävä julkisia valistus- ja tiedotuskampanjoita siten, että perus- ja keskiasteen kouluissa annetaan säännöllisesti valistusta.

Perustelu

Julkiset valistus- ja tiedotuskampanjat vaikuttavat kansanterveyteen tehokkaammin kuin yksinkertaiset ohjailevat ja rajoittavat toimet, jotka perustuvat satunnaisiin kieltoihin.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan kappale 13

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Nykyisen erilaisten ilmoitusmallien käytön vuoksi valmistajien ja tuojien on vaikea täyttää ilmoitusvelvollisuutensa ja jäsenvaltioiden ja komission on hankala verrata ja analysoida toimitettuja tietoja ja tehdä niistä päätelmiä. Tämän vuoksi ainesosat ja päästöt olisi ilmoitettava yhteisen pakollisen mallin mukaisesti. On syytä varmistaa näitä tuotteita koskevien tietojen mahdollisimman suuri avoimuus kansalaisten kannalta ja samalla varmistaa, että otetaan asianmukaisesti huomioon tupakkatuotteiden valmistajien kaupalliset ja teollis- ja tekijänoikeudet. | Nykyisen erilaisten ilmoitusmallien käytön vuoksi valmistajien ja tuojien on vaikea täyttää ilmoitusvelvollisuutensa ja jäsenvaltioiden ja komission on hankala verrata ja analysoida toimitettuja tietoja ja tehdä niistä päätelmiä. Tämän vuoksi ainesosat ja päästöt olisi ilmoitettava yhteisen pakollisen mallin mukaisesti. On syytä varmistaa näitä tuotteita koskevien tietojen mahdollisimman suuri avoimuus kansalaisten kannalta ja samalla varmistaa, että otetaan asianmukaisesti huomioon tupakkatuotteiden valmistajien kaupalliset ja teollis- ja tekijänoikeudet ja noudatetaan Maailman kauppajärjestön WTO:n sopimuksia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Nykyisen erilaisten ilmoitusmallien käytön vuoksi valmistajien ja tuojien on vaikea täyttää ilmoitusvelvollisuutensa ja jäsenvaltioiden ja komission on hankala verrata ja analysoida toimitettuja tietoja ja tehdä niistä päätelmiä. Tämän vuoksi ainesosat ja päästöt olisi ilmoitettava yhteisen pakollisen mallin mukaisesti. On syytä varmistaa näitä tuotteita koskevien tietojen mahdollisimman suuri avoimuus kansalaisten kannalta ja samalla varmistaa, että otetaan asianmukaisesti huomioon tupakkatuotteiden valmistajien kaupalliset ja teollis- ja tekijänoikeudet.

Nykyisen erilaisten ilmoitusmallien käytön vuoksi valmistajien ja tuojien on vaikea täyttää ilmoitusvelvollisuutensa ja jäsenvaltioiden ja komission on hankala verrata ja analysoida toimitettuja tietoja ja tehdä niistä päätelmiä. Tämän vuoksi ainesosat ja päästöt olisi ilmoitettava yhteisen pakollisen mallin mukaisesti. On syytä varmistaa näitä tuotteita koskevien tietojen mahdollisimman suuri avoimuus kansalaisten kannalta ja samalla varmistaa, että otetaan asianmukaisesti huomioon tupakkatuotteiden valmistajien kaupalliset ja teollis- ja tekijänoikeudet ja noudatetaan Maailman kauppajärjestön WTO:n sopimuksia.

Perustelu

Kansainvälisellä tasolla Euroopan komission on täytynyt antaa direktiiviehdotus virallisesti tiedoksi kaupan teknisten esteiden komitealle, koska jotkut ehdotukset saattavat olla kansainvälisen kaupan normien vastaisia.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kun otetaan huomioon direktiivin keskittyminen nuoriin, muille tupakkatuotteille kuin savukkeille, kääretupakalle ja savuttomalle tupakalle, joita käyttävät pääasiassa vanhemmat kuluttajat, olisi myönnettävä vapautus tietyistäainesosia koskevista vaatimuksista, kunhan olosuhteissa ei tapahdu merkittävää muutosta myyntimäärien tai kulutustottumusten osalta nuorten parissa. | Kun otetaan huomioon direktiivin keskittyminen nuoriin, muille tupakkatuotteille kuin savukkeille, ja kääretupakalle ja savuttomalle tupakalle, joita käyttävät pääasiassa vanhemmat kuluttajat, olisi myönnettävä vapautus tietyistäainesosia koskevista vaatimuksista, kunhan olosuhteissa ei tapahdu merkittävää muutosta myyntimäärien tai kulutustottumusten osalta nuorten parissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kun otetaan huomioon direktiivin keskittyminen nuoriin, muille tupakkatuotteille kuin savukkeille, kääretupakalle ja savuttomalle tupakalle, joita käyttävät pääasiassa vanhemmat kuluttajat, olisi myönnettävä vapautus tietyistäainesosia koskevista vaatimuksista, kunhan olosuhteissa ei tapahdu merkittävää muutosta myyntimäärien tai kulutustottumusten osalta nuorten parissa.

Kun otetaan huomioon direktiivin keskittyminen nuoriin, muille tupakkatuotteille kuin savukkeille, ja kääretupakalle ja savuttomalle tupakalle, joita käyttävät pääasiassa vanhemmat kuluttajat, olisi myönnettävä vapautus tietyistäainesosia koskevista vaatimuksista, kunhan olosuhteissa ei tapahdu merkittävää muutosta myyntimäärien tai kulutustottumusten osalta nuorten parissa.

Perustelu

Tässä muutosehdotuksessa otetaan huomioon työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston kokouksessa 21. kesäkuuta 2013 vahvistettu yleinen direktiiviä koskeva lähestymistapa, jonka mukaan tunnusomaisten makuaineiden kiellon tulisi koskea savukkeita ja kääretupakkaa muttei muita tupakkatuotteita.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Muille poltettavaksi tarkoitetuille tupakkatuotteille kuin savukkeille ja kääretupakalle, joita käyttävät pääasiassa vanhemmat kuluttajat, olisi myönnettävä vapautus tietyistä merkintävaatimuksista, kunhan olosuhteissa ei tapahdu merkittävää muutosta myyntimäärien tai kulutustottumusten osalta nuorten parissa. Näiden muiden tupakkatuotteiden pakkausmerkinnöissä olisi noudatettava erityisiä sääntöjä. Savuttomien tupakkatuotteiden terveysvaroitusten näkyvyys on varmistettava. Varoitukset olisi tämän vuoksi asetettava savuttomien tupakkatuotteiden pakkauksen kahdelle näkyvimmälle pinnalle. | Muille poltettavaksi tarkoitetuille tupakkatuotteille kuin savukkeille ja kääretupakalle, joita käyttävät pääasiassa vanhemmat kuluttajat tiettyjä paikallisyhteisöjä lukuun ottamatta, olisi myönnettävä vapautus tietyistä merkintävaatimuksista, kunhan olosuhteissa ei tapahdu merkittävää muutosta myyntimäärien tai kulutustottumusten osalta nuorten parissa. Näiden muiden tupakkatuotteiden pakkausmerkinnöissä olisi noudatettava erityisiä sääntöjä. Savuttomien tupakkatuotteiden terveysvaroitusten näkyvyys on varmistettava. Varoitukset olisi tämän vuoksi asetettava savuttomien tupakkatuotteiden pakkauksen kahdelle näkyvimmälle pinnalle. Erityistä huomiota on kiinnitettävä erikoistupakkatuotteiden, kuten vesipiipputuotteiden, kulutustottumuksien seuraamiseen jäsenvaltioiden etnisten vähemmistöryhmien keskuudessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Muille poltettavaksi tarkoitetuille tupakkatuotteille kuin savukkeille ja kääretupakalle, joita käyttävät pääasiassa vanhemmat kuluttajat, olisi myönnettävä vapautus tietyistä merkintävaatimuksista, kunhan olosuhteissa ei tapahdu merkittävää muutosta myyntimäärien tai kulutustottumusten osalta nuorten parissa. Näiden muiden tupakkatuotteiden pakkausmerkinnöissä olisi noudatettava erityisiä sääntöjä. Savuttomien tupakkatuotteiden terveysvaroitusten näkyvyys on varmistettava. Varoitukset olisi tämän vuoksi asetettava savuttomien tupakkatuotteiden pakkauksen kahdelle näkyvimmälle pinnalle.

Muille poltettavaksi tarkoitetuille tupakkatuotteille kuin savukkeille ja kääretupakalle, joita käyttävät pääasiassa vanhemmat kuluttajat tiettyjä paikallisyhteisöjä lukuun ottamatta, olisi myönnettävä vapautus tietyistä merkintävaatimuksista, kunhan olosuhteissa ei tapahdu merkittävää muutosta myyntimäärien tai kulutustottumusten osalta nuorten parissa. Näiden muiden tupakkatuotteiden pakkausmerkinnöissä olisi noudatettava erityisiä sääntöjä. Savuttomien tupakkatuotteiden terveysvaroitusten näkyvyys on varmistettava. Varoitukset olisi tämän vuoksi asetettava savuttomien tupakkatuotteiden pakkauksen kahdelle näkyvimmälle pinnalle. Erityistä huomiota on kiinnitettävä erikoistupakkatuotteiden, kuten vesipiipputuotteiden, kulutustottumuksien seuraamiseen jäsenvaltioiden etnisten vähemmistöryhmien keskuudessa.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tupakan rajatylittävä etämyynti helpottaa tupakkatuotteiden saantia nuorten parissa ja vaarantaa niiden vaatimusten noudattamisen, joista säädetään tupakoinnin torjuntaa koskevassa lainsäädännössä ja erityisesti tässä direktiivissä. Ilmoitusjärjestelmää koskevat yhteiset säännöt ovat tarpeen, jotta varmistetaan, että direktiivi saavuttaa täyden potentiaalinsa. Tupakan valtioiden rajat ylittävästä etämyynnistä tehtävää ilmoitusta koskevaa tämän direktiivin säännöstä olisi sovellettava rajoittamatta tietoyhteiskunnan palveluja koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8 päivänä kesäkuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/31/EY (1) säädetyn ilmoitusmenettelyn soveltamista. Elinkeinonharjoittajilta kuluttajille suuntautuvaa tupakkatuotteiden etämyyntiä säännellään lisäksi kuluttajansuojasta etäsopimuksissa 20 päivänä toukokuuta 1997 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/7/EY, joka korvataan kuluttajan oikeuksista25 päivänä lokakuuta 2011 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2011/83/EY 13 päivästä kesäkuuta 2014 alkaen. (2) | Jäsenvaltioiden tulisi voida kieltää t
  Tupakan rajatylittävä etämyynti, sillä se helpottaa tupakkatuotteiden saantia nuorten parissa ja vaarantaa tässä direktiivissä säädettyjen
  niiden vaatimusten noudattamisen, joista säädetään tupakoinnin torjuntaa koskevassa lainsäädännössä ja erityisesti tässä direktiivissä. Ilmoitusjärjestelmää koskevat yhteiset säännöt ovat tarpeen, jotta varmistetaan, että direktiivi saavuttaa täyden potentiaalinsa. Tupakan valtioiden rajat ylittävästä etämyynnistä tehtävää ilmoitusta koskevaa tämän direktiivin säännöstä olisi sovellettava rajoittamatta tietoyhteiskunnan palveluja koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8 päivänä kesäkuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/31/EY (3) säädetyn ilmoitusmenettelyn soveltamista. Elinkeinonharjoittajilta kuluttajille suuntautuvaa tupakkatuotteiden etämyyntiä säännellään lisäksi kuluttajansuojasta etäsopimuksissa 20 päivänä toukokuuta 1997 annetulla Euroopanparlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/7/EY, joka korvataan kuluttajan oikeuksista 25 päivänä lokakuuta 2011 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2011/83/EY 13 päivästä kesäkuuta 2014 alkaen. (4) |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tupakan rajatylittävä etämyynti helpottaa tupakkatuotteiden saantia nuorten parissa ja vaarantaa niiden vaatimusten noudattamisen, joista säädetään tupakoinnin torjuntaa koskevassa lainsäädännössä ja erityisesti tässä direktiivissä. Ilmoitusjärjestelmää koskevat yhteiset säännöt ovat tarpeen, jotta varmistetaan, että direktiivi saavuttaa täyden potentiaalinsa. Tupakan valtioiden rajat ylittävästä etämyynnistä tehtävää ilmoitusta koskevaa tämän direktiivin säännöstä olisi sovellettava rajoittamatta tietoyhteiskunnan palveluja koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8 päivänä kesäkuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/31/EY (1) säädetyn ilmoitusmenettelyn soveltamista. Elinkeinonharjoittajilta kuluttajille suuntautuvaa tupakkatuotteiden etämyyntiä säännellään lisäksi kuluttajansuojasta etäsopimuksissa 20 päivänä toukokuuta 1997 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/7/EY, joka korvataan kuluttajan oikeuksista25 päivänä lokakuuta 2011 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2011/83/EY 13 päivästä kesäkuuta 2014 alkaen. (2)

Jäsenvaltioiden tulisi voida kieltää t
  Tupakan rajatylittävä etämyynti, sillä se helpottaa tupakkatuotteiden saantia nuorten parissa ja vaarantaa tässä direktiivissä säädettyjen
  niiden vaatimusten noudattamisen, joista säädetään tupakoinnin torjuntaa koskevassa lainsäädännössä ja erityisesti tässä direktiivissä. Ilmoitusjärjestelmää koskevat yhteiset säännöt ovat tarpeen, jotta varmistetaan, että direktiivi saavuttaa täyden potentiaalinsa. Tupakan valtioiden rajat ylittävästä etämyynnistä tehtävää ilmoitusta koskevaa tämän direktiivin säännöstä olisi sovellettava rajoittamatta tietoyhteiskunnan palveluja koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8 päivänä kesäkuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/31/EY (3) säädetyn ilmoitusmenettelyn soveltamista. Elinkeinonharjoittajilta kuluttajille suuntautuvaa tupakkatuotteiden etämyyntiä säännellään lisäksi kuluttajansuojasta etäsopimuksissa 20 päivänä toukokuuta 1997 annetulla Euroopanparlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/7/EY, joka korvataan kuluttajan oikeuksista 25 päivänä lokakuuta 2011 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2011/83/EY 13 päivästä kesäkuuta 2014 alkaen. (4)

Perustelu

Rajatylittävän etämyynnin osuus tupakkakaupasta on pieni. Se voi helpottaa tupakkatuotteiden saantia nuorten parissa, joten jäsenvaltioiden tulisi voida kieltää tällainen elinkeinonharjoittajilta kuluttajille suuntautuva myynti, jos alueellisia tai maakohtaisia ongelmia ilmenee. Silloinkin, kun kieltoa ei ole asetettu, tarvitaan kuitenkin ilmoituksia koskevat yhteiset säännöt, jotta voidaan varmistaa direktiivissä asetettujen sääntöjen täysimääräinen noudattaminen.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 30 kappale

Lisätään uusi johdanto-osan kappale johdanto-osan 30 kappaleen jälkeen.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Jäsenvaltioiden olisi kiellettävä tupakkatuotteiden ilmaisjakelun periaate (verkossa toimivien vähittäismyymälöiden kautta ja julkisilla paikoilla), sillä on hyvin todennäköistä, että se johtaa uusien (ja nuorten) henkilöiden tupakoinnin aloittamiseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden olisi kiellettävä tupakkatuotteiden ilmaisjakelun periaate (verkossa toimivien vähittäismyymälöiden kautta ja julkisilla paikoilla), sillä on hyvin todennäköistä, että se johtaa uusien (ja nuorten) henkilöiden tupakoinnin aloittamiseen.

Perustelu

Muutosehdotus liittyy lausuntoluonnoksen kohtaan 1: tarpeeseen vähentää tupakankulutusta niiden 70 prosentin keskuudessa, jotka ovat aloittaneet ennen 18 vuoden ikää.

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan kappale 31

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kaikki tupakkatuotteet voivat aiheuttaa kuolleisuutta, sairastuvuutta ja toimintarajoitteisuutta, ja niiden kulutusta olisi rajoitettava. Sen vuoksi on tärkeää seurata uusiin tupakkatuoteryhmiin liittyvää kehitystä. Valmistajille ja tuojille olisi asetettava uusia tupakkatuoteryhmiä koskeva ilmoitusvelvollisuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden valtuuksia kieltää tai sallia tällaiset uudet tuoteryhmät. Komissio seuraa kehitystä ja laatii viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin täytäntöönpanon määräajasta raportin, jossa arvioidaan, onko direktiiviä tarpeen muuttaa. | Kaikki tupakkatuotteet voivat aiheuttaa kuolleisuutta, sairastuvuutta ja toimintarajoitteisuutta, ja niiden kulutusta olisi rajoitettava. Sen vuoksi on tärkeää seurata
  käynnistettävä julkisia kasvatusalan ohjelmia ja tiedotuskampanjoita tupakoinnin aiheuttamista vakavista terveyshaitoista sekä seurattava uusiin tupakkatuoteryhmiin liittyvää kehitystä. Valmistajille ja tuojille olisi asetettava uusia tupakkatuoteryhmiä koskeva ilmoitusvelvollisuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden valtuuksia kieltää tai sallia tällaiset uudet tuoteryhmät. Komissio seuraa kehitystä ja laatii viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin täytäntöönpanon määräajasta raportin, jossa arvioidaan, onko direktiiviä tarpeen muuttaa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kaikki tupakkatuotteet voivat aiheuttaa kuolleisuutta, sairastuvuutta ja toimintarajoitteisuutta, ja niiden kulutusta olisi rajoitettava. Sen vuoksi on tärkeää seurata uusiin tupakkatuoteryhmiin liittyvää kehitystä. Valmistajille ja tuojille olisi asetettava uusia tupakkatuoteryhmiä koskeva ilmoitusvelvollisuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden valtuuksia kieltää tai sallia tällaiset uudet tuoteryhmät. Komissio seuraa kehitystä ja laatii viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin täytäntöönpanon määräajasta raportin, jossa arvioidaan, onko direktiiviä tarpeen muuttaa.

Kaikki tupakkatuotteet voivat aiheuttaa kuolleisuutta, sairastuvuutta ja toimintarajoitteisuutta, ja niiden kulutusta olisi rajoitettava. Sen vuoksi on tärkeää seurata
  käynnistettävä julkisia kasvatusalan ohjelmia ja tiedotuskampanjoita tupakoinnin aiheuttamista vakavista terveyshaitoista sekä seurattava uusiin tupakkatuoteryhmiin liittyvää kehitystä. Valmistajille ja tuojille olisi asetettava uusia tupakkatuoteryhmiä koskeva ilmoitusvelvollisuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden valtuuksia kieltää tai sallia tällaiset uudet tuoteryhmät. Komissio seuraa kehitystä ja laatii viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin täytäntöönpanon määräajasta raportin, jossa arvioidaan, onko direktiiviä tarpeen muuttaa.

Perustelu

Julkiset valistus- ja tiedotuskampanjat vaikuttavat kansanterveyteen tehokkaammin kuin yksinkertaiset ohjailevat ja rajoittavat toimet, jotka perustuvat satunnaisiin kieltoihin.

Muutosehdotus 8

2 artiklan 20 kohta

Lisätään 2 artiklaan uusi kohta 20 kohdan jälkeen.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 'erikoistupakalla' tupakkatuotteita, useimmiten savuttomia tupakkatuotteita ja piipputupakkatuotteita – esimerkiksi gutkha, zarda, nenänuuska, sisha ja beedi – joita käyttävät perinteisesti kaakkoisaasialaiset ja muut yhteisöt. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

'erikoistupakalla' tupakkatuotteita, useimmiten savuttomia tupakkatuotteita ja piipputupakkatuotteita – esimerkiksi gutkha, zarda, nenänuuska, sisha ja beedi – joita käyttävät perinteisesti kaakkoisaasialaiset ja muut yhteisöt.

Perustelu

Tämä määritelmä puuttuu direktiivistä.

Muutosehdotus 9

5 artiklan 4 kohta

Lisätään 5 artiklaan uusi kohta 4 kohdan jälkeen.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Jäsenvaltioiden on vaadittava valmistajia ja maahantuojia ilmoittamaan jäsenvaltiokohtaisista mainostamiseen, myynninedistämiseen ja sponsorointiin käyttämistään menoista vuosittain alkaen tämän direktiivin voimaantuloa seuraavasta täydestä kalenterivuodesta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on vaadittava valmistajia ja maahantuojia ilmoittamaan jäsenvaltiokohtaisista mainostamiseen, myynninedistämiseen ja sponsorointiin käyttämistään menoista vuosittain alkaen tämän direktiivin voimaantuloa seuraavasta täydestä kalenterivuodesta.

Perustelu

Tämä muutosehdotus perustuu tupakoinnin torjuntaa koskevan WHO:n puitesopimuksen 13 artiklaan. Tällaisia lukuja ei tällä hetkellä ole saatavilla EU:n osalta.

Muutosehdotus 10

6 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on kiellettävä seuraavien lisäaineiden käyttö tupakkatuotteissa:






  a) | vitamiinit ja muut lisäaineet, jotka luovat vaikutelman, että tupakkatuotteella on terveysvaikutuksia tai sen aiheuttama terveysriski on alhaisempi, tai |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on kiellettävä seuraavien lisäaineiden käyttö tupakkatuotteissa:

a)

vitamiinit ja muut lisäaineet, jotka luovat vaikutelman, että tupakkatuotteella on terveysvaikutuksia tai sen aiheuttama terveysriski on alhaisempi, tai

| b) | kofeiini ja tauriini ja muut lisäaineet ja piristeet, jotka yhdistetään energiaan ja elinvoimaan, tai |
| --- | --- |

b)

kofeiini ja tauriini ja muut lisäaineet ja piristeet, jotka yhdistetään energiaan ja elinvoimaan, tai

| c) | lisäaineet, joilla on päästöjä värjääviä ominaisuuksia. |
| --- | --- |

c)

lisäaineet, joilla on päästöjä värjääviä ominaisuuksia.

Jäsenvaltioiden on kiellettävä seuraavien lisäaineiden käyttö tupakkatuotteissa:

| a) | vitamiinit ja muut lisäaineet, jotka luovat vaikutelman, että tupakkatuotteella on terveysvaikutuksia tai sen aiheuttama terveysriski on alhaisempi, tai |
| --- | --- |

a)

vitamiinit ja muut lisäaineet, jotka luovat vaikutelman, että tupakkatuotteella on terveysvaikutuksia tai sen aiheuttama terveysriski on alhaisempi, tai

| b) | kofeiini ja tauriini ja muut lisäaineet ja piristeet, jotka yhdistetään energiaan ja elinvoimaan, tai |
| --- | --- |

b)

kofeiini ja tauriini ja muut lisäaineet ja piristeet, jotka yhdistetään energiaan ja elinvoimaan, tai

| c) | lisäaineet, joilla on päästöjä värjääviä ominaisuuksia tai |
| --- | --- |

c)

lisäaineet, joilla on päästöjä värjääviä ominaisuuksia tai

| d) | lisäaineet, jotka lisäävät nikotiinin riippuvuutta aiheuttavaa vaikutusta. |
| --- | --- |

d)

lisäaineet, jotka lisäävät nikotiinin riippuvuutta aiheuttavaa vaikutusta.

Perustelu

Itsestään selvä. Tämä on myös Saksan liittoneuvoston 22. maaliskuuta 2013 antamaan päätökseen sisältyvä vaatimus. (Ks. http://dipbt.bundestag.de/dip21/brd/2012/0820-12B.pdf)

Muutosehdotus 11

6 artiklan 10 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Muut tupakkatuotteet kuin savukkeet, kääretupakka ja savuttomat tupakkatuotteet vapautetaan 1 ja 5 kohdassa säädetyistä kielloista. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 22 artiklan mukaisesti tämän vapautuksen kumoamiseksi, jos olosuhteissa tapahtuu merkittävä muutos, joka vahvistetaan komission raportissa. | Muut tupakkatuotteet kuin savukkeet, ja kääretupakka ja savuttomat tupakkatuotteet vapautetaan 1 ja 5 kohdassa säädetyistä kielloista. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 22 artiklan mukaisesti tämän vapautuksen kumoamiseksi, jos olosuhteissa tapahtuu merkittävä muutos, joka vahvistetaan komission raportissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Muut tupakkatuotteet kuin savukkeet, kääretupakka ja savuttomat tupakkatuotteet vapautetaan 1 ja 5 kohdassa säädetyistä kielloista. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 22 artiklan mukaisesti tämän vapautuksen kumoamiseksi, jos olosuhteissa tapahtuu merkittävä muutos, joka vahvistetaan komission raportissa.

Muut tupakkatuotteet kuin savukkeet, ja kääretupakka ja savuttomat tupakkatuotteet vapautetaan 1 ja 5 kohdassa säädetyistä kielloista. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 22 artiklan mukaisesti tämän vapautuksen kumoamiseksi, jos olosuhteissa tapahtuu merkittävä muutos, joka vahvistetaan komission raportissa.

Perustelu

Tässä muutosehdotuksessa otetaan huomioon työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston kokouksessa 21. kesäkuuta 2013 vahvistettu yleinen direktiiviä koskeva lähestymistapa.

Muutosehdotus 12

9 artiklan 1 kohdan c alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (c) | niiden on katettava 75 prosenttia vähittäismyyntipakkauksen ja mahdollisen myyntipäällyksen etu- ja takapuolen ulkopinnasta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(c)

niiden on katettava 75 prosenttia vähittäismyyntipakkauksen ja mahdollisen myyntipäällyksen etu- ja takapuolen ulkopinnasta;

| (c) | niiden on katettava 75
  65 prosenttia vähittäismyyntipakkauksen ja mahdollisen myyntipäällyksen etu- ja takapuolen ulkopinnasta; |
| --- | --- |

(c)

niiden on katettava 75
  65 prosenttia vähittäismyyntipakkauksen ja mahdollisen myyntipäällyksen etu- ja takapuolen ulkopinnasta;

Perustelu

Muutosehdotus vastaa työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston kokouksessa 21. kesäkuuta 2013 vahvistettua yleistä direktiiviä koskevaa lähestymistapaa.

Muutosehdotus 13

9 artiklan 1 kohdan e alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (e) | ne on sijoitettava vähittäismyyntipakkauksen ja mahdollisen myyntipäällyksen yläkulmaan samansuuntaisesti kuin muut pakkauksessa olevat tiedot; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(e)

ne on sijoitettava vähittäismyyntipakkauksen ja mahdollisen myyntipäällyksen yläkulmaan samansuuntaisesti kuin muut pakkauksessa olevat tiedot;

| (e) | ne on sijoitettava vähittäismyyntipakkauksen ja mahdollisen myyntipäällyksen ylä- tai alakulmaan samansuuntaisesti kuin muut pakkauksessa olevat tiedot; |
| --- | --- |

(e)

ne on sijoitettava vähittäismyyntipakkauksen ja mahdollisen myyntipäällyksen ylä- tai alakulmaan samansuuntaisesti kuin muut pakkauksessa olevat tiedot;

Perustelu

"Normaalikokoisten" savukkeiden pakkauksissa, jotka ovat materiaaliltaan pehmeitä, ei ole läppäkantta, ja niiden yläkulmassa on ainoastaan verosinetti, jonka avulla pakkaus voidaan myös sulkea. Määräyksestä sijoittaa yhdistelmäterveysvaroitus pakkauksen yläkulmaan olisi seurauksena, ettei tämäntyyppistä tuotetta voida käyttää. Siksi olisikin aiheellista, että näiden varoitusten välttämätöntä näkyvyyttä haittaamatta joustavoitetaan niiden sijoittamista tämäntyyppisiin savukepakkauksiin sallimalla terveysvaroitusten sijoittaminen myös pakkauksen alakulmaan.

Muutosehdotus 14

9 artiklan 1 kohdan g alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (g) | niiden on savukkeiden vähittäismyyntipakkausten osalta noudatettava seuraavia mittoja:






  i) | korkeus: vähintään 64 mm; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(g)

niiden on savukkeiden vähittäismyyntipakkausten osalta noudatettava seuraavia mittoja:

i)

korkeus: vähintään 64 mm;

| ii) | leveys: vähintään 55 mm. |
| --- | --- |

ii)

leveys: vähintään 55 mm.

| (g) | niiden on savukkeiden vähittäismyyntipakkausten osalta noudatettava seuraavia mittoja:






  i) | korkeus: vähintään 64
  44 mm; |
| --- | --- | --- |

(g)

niiden on savukkeiden vähittäismyyntipakkausten osalta noudatettava seuraavia mittoja:

i)

korkeus: vähintään 64
  44 mm;

| ii) | leveys: vähintään 55
  52 mm. |
| --- | --- |

ii)

leveys: vähintään 55
  52 mm.

Muutosehdotus 15

13 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Savukkeiden vähittäismyyntipakkauksen on oltava muodoltaan suorakulmainen särmiö. Kääretupakan vähittäismyyntipakkauksen on oltava muodoltaan pussimainen eli suorakaiteen muotoinen tasku, jossa on suuaukon peittävä läppä. Läpän on katettava vähintään 70 prosenttia pakkauksen etuosasta. Savukkeiden vähittäismyyntipakkauksessa on oltava vähintään 20 savuketta. Kääretupakan vähittäismyyntipakkauksessa on oltava tupakkaa vähintään 40 g. | Savukkeiden vähittäismyyntipakkauksen on oltava muodoltaan suorakulmainen särmiö. Kääretupakan vähittäismyyntipakkauksen on oltava muodoltaan pussimainen eli suorakaiteen muotoinen tasku, jossa on suuaukon peittävä läppä. Läpän on katettava vähintään 70 prosenttia pakkauksen etuosasta. Savukkeiden vähittäismyyntipakkauksessa on oltava vähintään 20 savuketta. Kääretupakan vähittäismyyntipakkauksessa on oltava tupakkaa vähintään 40 g. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Savukkeiden vähittäismyyntipakkauksen on oltava muodoltaan suorakulmainen särmiö. Kääretupakan vähittäismyyntipakkauksen on oltava muodoltaan pussimainen eli suorakaiteen muotoinen tasku, jossa on suuaukon peittävä läppä. Läpän on katettava vähintään 70 prosenttia pakkauksen etuosasta. Savukkeiden vähittäismyyntipakkauksessa on oltava vähintään 20 savuketta. Kääretupakan vähittäismyyntipakkauksessa on oltava tupakkaa vähintään 40 g.

Savukkeiden vähittäismyyntipakkauksen on oltava muodoltaan suorakulmainen särmiö. Kääretupakan vähittäismyyntipakkauksen on oltava muodoltaan pussimainen eli suorakaiteen muotoinen tasku, jossa on suuaukon peittävä läppä. Läpän on katettava vähintään 70 prosenttia pakkauksen etuosasta. Savukkeiden vähittäismyyntipakkauksessa on oltava vähintään 20 savuketta. Kääretupakan vähittäismyyntipakkauksessa on oltava tupakkaa vähintään 40 g.

Perustelu

Ehdotetun direktiivin 13 artiklan 1 kohdassa säädetään, että kääretupakan vähittäismyyntipakkauksen on oltava muodoltaan pussimainen. Yleisesti ottaen ehdotettuun direktiiviin liittyvät tiukennukset, kuten savukkeiden ja kääretupakan laajennetut varoitusmerkinnät, ovat terveyspoliittisesta näkökulmasta kannatettavia. Esimerkiksi komposiittirasioiden suunnitellulla kiellolla, jolla rajoitetaan sallitut pakkaukset pussipakkauksiin kyseisen tuoteryhmän osalta, ei kuitenkaan paranneta merkittävästi terveydensuojaa, varsinkaan kun kuluttajansuojaintressit voidaan varmistaa pakkauskohtaisin varoitusmerkinnöin Maailman terveysjärjestön (WHO) piirissä tehdyn tupakoinnin torjuntaa koskevan puitesopimuksen 11 artiklassa olevien, täytäntöönpanoa koskevien suuntaviivojen mukaisesti.

Bryssel 3 päivänä heinäkuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1–16.

1

(2)  EYVL L 144, 4.6.1997, s. 19–27 ja EUVL L 304, 22.11.2011, s. 64–88.

2

(3)  EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1–16.

3

(4)  EYVL L 144, 4.6.1997, s. 19–27 ja EUVL L 304, 22.11.2011, s. 64–88.

4

---

| 27.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/66

---

Alueiden komitea lausunto aiheesta ”Puhdasta energiaa liikenteen alalla”

2013/C 280/12

ALUEIDEN KOMITEA

| — | painottaa, että komission ehdotus voidaan toteuttaa paitsi liikennejärjestelmiä muuttamalla myös valtiollisen energiapolitiikan kautta, sillä jäsenvaltioiden on valittava pitkäjänteinen investointipolitiikka vaihtoehtoisten polttoaineiden edellyttämän infrastruktuurin kehittämiseksi. |
| --- | --- |

—

painottaa, että komission ehdotus voidaan toteuttaa paitsi liikennejärjestelmiä muuttamalla myös valtiollisen energiapolitiikan kautta, sillä jäsenvaltioiden on valittava pitkäjänteinen investointipolitiikka vaihtoehtoisten polttoaineiden edellyttämän infrastruktuurin kehittämiseksi.

| — | katsoo, että komission on paikallisten infrastruktuurien luomiseksi asetettujen määräaikojen yhteydessä otettava alueen maantieteellisten ja ilmastollisten ominaispiirteiden ohella huomioon myös uusimmat teknologiset ratkaisut ja tutkimus- ja kehitystoimet sekä laadittava asianmukainen aikataulu, jotta voidaan laatia yhteiset standardit ja sopia niistä. |
| --- | --- |

—

katsoo, että komission on paikallisten infrastruktuurien luomiseksi asetettujen määräaikojen yhteydessä otettava alueen maantieteellisten ja ilmastollisten ominaispiirteiden ohella huomioon myös uusimmat teknologiset ratkaisut ja tutkimus- ja kehitystoimet sekä laadittava asianmukainen aikataulu, jotta voidaan laatia yhteiset standardit ja sopia niistä.

| — | korostaa, että poliittisia valintoja tehtäessä on varmistettava kansalaisille kohtuuhintaiset polttoaineiden hinnat, sillä kotitalouksien tulot alenevat jatkuvasti monissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

korostaa, että poliittisia valintoja tehtäessä on varmistettava kansalaisille kohtuuhintaiset polttoaineiden hinnat, sillä kotitalouksien tulot alenevat jatkuvasti monissa jäsenvaltioissa.

| — | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten olisi osallistuttava kansallisten liikennepoliittisten kehysten sekä lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten laatimiseen, jotta taataan niiden asianmukainen soveltaminen paikallistasolla ja paikallisten olosuhteiden huomioon ottaminen. |
| --- | --- |

—

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten olisi osallistuttava kansallisten liikennepoliittisten kehysten sekä lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten laatimiseen, jotta taataan niiden asianmukainen soveltaminen paikallistasolla ja paikallisten olosuhteiden huomioon ottaminen.

| — | kehottaa sisällyttämään kansallisiin toimintakehyksiin tasapainoisen energialähteiden yhdistelmän. Missään tapauksessa ei pidä siirtyä yhdestä riippuvuudesta (EU:n ulkopuolelta tuotava öljy) toiseen (EU:n ulkopuolelta tuotava maakaasu). |
| --- | --- |

—

kehottaa sisällyttämään kansallisiin toimintakehyksiin tasapainoisen energialähteiden yhdistelmän. Missään tapauksessa ei pidä siirtyä yhdestä riippuvuudesta (EU:n ulkopuolelta tuotava öljy) toiseen (EU:n ulkopuolelta tuotava maakaasu).

| — | kehottaa asettamaan infrastruktuurin standardien perustaksi EU:n standardit, jotka ovat suoraan yhteensopivia kansainvälisten standardien kanssa, ja välttämään sitä, että yhteiset standardit on tarkistettava uudelleen. |
| --- | --- |

—

kehottaa asettamaan infrastruktuurin standardien perustaksi EU:n standardit, jotka ovat suoraan yhteensopivia kansainvälisten standardien kanssa, ja välttämään sitä, että yhteiset standardit on tarkistettava uudelleen.

| — | katsoo, että kuluttajakäyttäytymisen muuttamisella on keskeinen merkitys paikallis- ja alueviranomaisille, jotka puolestaan voivat omin tavoin vaikuttaa kuluttajien mieltymyksiin ja valintoihin ja tarjota kuluttajia hyödyttäviä etuja. |
| --- | --- |

—

katsoo, että kuluttajakäyttäytymisen muuttamisella on keskeinen merkitys paikallis- ja alueviranomaisille, jotka puolestaan voivat omin tavoin vaikuttaa kuluttajien mieltymyksiin ja valintoihin ja tarjota kuluttajia hyödyttäviä etuja.

| — | painottaa, että velvoitteet infrastruktuurin rakentamiseksi olisi kaupunkien läheisyydessä ja kaupungeissa sijaitsevan infrastruktuurin osalta korvattava jäsenvaltioiden itse asettamilla tavoitteilla, joiden laatimiseen paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat. |
| --- | --- |

—

painottaa, että velvoitteet infrastruktuurin rakentamiseksi olisi kaupunkien läheisyydessä ja kaupungeissa sijaitsevan infrastruktuurin osalta korvattava jäsenvaltioiden itse asettamilla tavoitteilla, joiden laatimiseen paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat.

| Esittelijä | Saima KALEV (EE, AE), Jõgevan kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Puhdasta energiaa liikenteen alalla: eurooppalainen vaihtoehtoisten polttoaineiden strategia
  COM(2013) 17 final
  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta
  COM(2013) 18 final |

Esittelijä

Saima KALEV (EE, AE), Jõgevan kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirjat

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Puhdasta energiaa liikenteen alalla: eurooppalainen vaihtoehtoisten polttoaineiden strategia

COM(2013) 17 final

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta

COM(2013) 18 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen komission tiedonannossaan "Puhdasta energiaa liikenteen alalla" esittämiin ehdotuksiin, sillä ne ovat mahdollisuuksia Eurooppa 2020 -strategian lippulaiva-aloitteessa "Resurssitehokas Eurooppa" (1) ja liikenteen valkoisessa kirjassa (2) asetettujen tavoitteiden toteuttamiseksi. Komitea painottaa kuitenkin, että kyseiset mahdollisuudet voidaan toteuttaa paitsi liikennejärjestelmiä muuttamalla myös valtiollisen energiapolitiikan kautta, sillä jäsenvaltioiden on valittava pitkäjänteinen investointipolitiikka vaihtoehtoisten polttoaineiden edellyttämän infrastruktuurin kehittämiseksi. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen komission tiedonannossaan "Puhdasta energiaa liikenteen alalla" esittämiin ehdotuksiin, sillä ne ovat mahdollisuuksia Eurooppa 2020 -strategian lippulaiva-aloitteessa "Resurssitehokas Eurooppa" (1) ja liikenteen valkoisessa kirjassa (2) asetettujen tavoitteiden toteuttamiseksi. Komitea painottaa kuitenkin, että kyseiset mahdollisuudet voidaan toteuttaa paitsi liikennejärjestelmiä muuttamalla myös valtiollisen energiapolitiikan kautta, sillä jäsenvaltioiden on valittava pitkäjänteinen investointipolitiikka vaihtoehtoisten polttoaineiden edellyttämän infrastruktuurin kehittämiseksi.

| 2. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että markkinoiden avaamisen yksi keskeisimmistä kysymyksistä on varmistaa mittakaavaedut ja vaihtoehtoisten polttoaineiden yleistyminen koko EU:ssa. Sitä varten tarvitaan yhtenäinen, vakaa ja laaja-alainen strategia sekä investointeja tukeva sääntelykehys, jota ei kuitenkaan vielä ole. Näin ollen komission on paikallisten infrastruktuurien luomiseksi asetettujen määräaikojen yhteydessä otettava alueen maantieteellisten ja ilmastollisten ominaispiirteiden ohella huomioon myös uusimmat teknologiset ratkaisut ja tutkimus- ja kehitystoimet sekä laadittava asianmukainen aikataulu, jotta voidaan laatia yhteiset standardit ja sopia niistä. |
| --- | --- |

2.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että markkinoiden avaamisen yksi keskeisimmistä kysymyksistä on varmistaa mittakaavaedut ja vaihtoehtoisten polttoaineiden yleistyminen koko EU:ssa. Sitä varten tarvitaan yhtenäinen, vakaa ja laaja-alainen strategia sekä investointeja tukeva sääntelykehys, jota ei kuitenkaan vielä ole. Näin ollen komission on paikallisten infrastruktuurien luomiseksi asetettujen määräaikojen yhteydessä otettava alueen maantieteellisten ja ilmastollisten ominaispiirteiden ohella huomioon myös uusimmat teknologiset ratkaisut ja tutkimus- ja kehitystoimet sekä laadittava asianmukainen aikataulu, jotta voidaan laatia yhteiset standardit ja sopia niistä.

| 3. | katsoo, että komission direktiivissä (3) säädetyt määräajat ovat liian lyhyitä, sillä kansalliset toimintakehykset ja asianomaiset lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset on hyväksyttävä yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa, ja ne edellyttävät perinpohjaista kansallista analyysia, keskustelua ja rahoitusjärjestelyjen luomista. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että komission direktiivissä (3) säädetyt määräajat ovat liian lyhyitä, sillä kansalliset toimintakehykset ja asianomaiset lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset on hyväksyttävä yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa, ja ne edellyttävät perinpohjaista kansallista analyysia, keskustelua ja rahoitusjärjestelyjen luomista.

| 4. | korostaa, että poliittisia valintoja tehtäessä on varmistettava kansalaisille kohtuuhintaiset polttoaineiden hinnat, sillä kotitalouksien tulot alenevat jatkuvasti monissa jäsenvaltioissa. Tämä koskee myös infrastruktuurin ja vaihtoehtoisten polttoaineiden kustannuksia. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että poliittisia valintoja tehtäessä on varmistettava kansalaisille kohtuuhintaiset polttoaineiden hinnat, sillä kotitalouksien tulot alenevat jatkuvasti monissa jäsenvaltioissa. Tämä koskee myös infrastruktuurin ja vaihtoehtoisten polttoaineiden kustannuksia.

Paikallis- ja aluetason merkitys ja rooli

| 5. | toteaa, että vaihtoehtoisten polttoaineiden strategian tarkoituksena on ottaa kaikissa EU:n jäsenvaltiossa käyttöön vaihtoehtoisten polttoaineiden politiikka liikenteessä, mikä vaikuttaa merkittävästi myös liikenteen järjestämiseen ja käyttöön paikallis- ja aluetasolla. Alue- ja paikallistason toimien roolin vahvistamisella onkin ratkaiseva merkitys vaihtoehtoisten polttoaineiden kehitykselle liikenteessä. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että vaihtoehtoisten polttoaineiden strategian tarkoituksena on ottaa kaikissa EU:n jäsenvaltiossa käyttöön vaihtoehtoisten polttoaineiden politiikka liikenteessä, mikä vaikuttaa merkittävästi myös liikenteen järjestämiseen ja käyttöön paikallis- ja aluetasolla. Alue- ja paikallistason toimien roolin vahvistamisella onkin ratkaiseva merkitys vaihtoehtoisten polttoaineiden kehitykselle liikenteessä.

| 6. | katsoo, että tämän vuoksi paikallis- ja alueviranomaisten olisi osallistuttava kansallisten liikennepoliittisten kehysten sekä lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten laatimiseen, jotta taataan niiden asianmukainen soveltaminen paikallistasolla ja paikallisten olosuhteiden huomioon ottaminen sekä varmistetaan, että niihin sisältyy komission hankkeen mukaisesti myös vaihtoehtoisten polttoaineiden politiikka. Samalla on hyödynnettävä nykyisiä kuntatason eurooppalaisia aloitteita, kuten kaupunginjohtajien ilmastosopimusta, kestävän energiahuollon toimintasuunnitelmien sitoumusten suuntaamiseksi ja edistämiseksi siten, että ne tukevat vaihtoehtoisten paikallisten polttoaineiden käyttöä liikenteessä. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että tämän vuoksi paikallis- ja alueviranomaisten olisi osallistuttava kansallisten liikennepoliittisten kehysten sekä lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten laatimiseen, jotta taataan niiden asianmukainen soveltaminen paikallistasolla ja paikallisten olosuhteiden huomioon ottaminen sekä varmistetaan, että niihin sisältyy komission hankkeen mukaisesti myös vaihtoehtoisten polttoaineiden politiikka. Samalla on hyödynnettävä nykyisiä kuntatason eurooppalaisia aloitteita, kuten kaupunginjohtajien ilmastosopimusta, kestävän energiahuollon toimintasuunnitelmien sitoumusten suuntaamiseksi ja edistämiseksi siten, että ne tukevat vaihtoehtoisten paikallisten polttoaineiden käyttöä liikenteessä.

| 7. | katsoo, että komitean olisi paikallis- ja alueviranomaisten edustajana vauhditettava ja tuettava vaihtoehtoisia polttoaineita käsitteleviä keskusteluja ja niihin liittyvien kokemusten vaihtoa, jotta varmistetaan puhtaammat ja ympäristöystävällisemmät kunnat ja alueet. Komitean olisi myös käynnistettävä keskustelut siitä, miten paikallis- ja alueviranomaiset voisivat vaikuttaa ihmisten tottumuksiin ja kannustaa heitä käyttämään entistä enemmän vaihtoehtoisia polttoaineita hyödyntäviä ajoneuvoja. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että komitean olisi paikallis- ja alueviranomaisten edustajana vauhditettava ja tuettava vaihtoehtoisia polttoaineita käsitteleviä keskusteluja ja niihin liittyvien kokemusten vaihtoa, jotta varmistetaan puhtaammat ja ympäristöystävällisemmät kunnat ja alueet. Komitean olisi myös käynnistettävä keskustelut siitä, miten paikallis- ja alueviranomaiset voisivat vaikuttaa ihmisten tottumuksiin ja kannustaa heitä käyttämään entistä enemmän vaihtoehtoisia polttoaineita hyödyntäviä ajoneuvoja.

| 8. | tuo esiin komission näkemyksen, että EU:n toiminta vaihtoehtoisia polttoaineita koskevien innovatiivisten ratkaisujen edelläkävijänä luo uusia markkinamahdollisuuksia Euroopan teollisuudelle, parantaa Euroopan kilpailukykyä maailmanlaajuisilla markkinoilla ja mahdollistaa 700 000 uuden työpaikan luomisen. (4) Työpaikat syntyvät paikallis- ja aluetasolla, joten paikallis- ja alueviranomaisilla olisi oltava mahdollisuus osallistua asianomaisten kansallisten strategioiden laatimiseen. |
| --- | --- |

8.

tuo esiin komission näkemyksen, että EU:n toiminta vaihtoehtoisia polttoaineita koskevien innovatiivisten ratkaisujen edelläkävijänä luo uusia markkinamahdollisuuksia Euroopan teollisuudelle, parantaa Euroopan kilpailukykyä maailmanlaajuisilla markkinoilla ja mahdollistaa 700 000 uuden työpaikan luomisen. (4) Työpaikat syntyvät paikallis- ja aluetasolla, joten paikallis- ja alueviranomaisilla olisi oltava mahdollisuus osallistua asianomaisten kansallisten strategioiden laatimiseen.

| 9. | katsoo, että alueiden roolin tukeminen parantaisi yhteisvaikutusta ja optimoisi infrastruktuurin kehittämisen kustannukset. Esimerkiksi suurempi päätösvalta ja rajatylittävät yhteistyömuodot mahdollistavat samojen laitosten käyttämisen. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että alueiden roolin tukeminen parantaisi yhteisvaikutusta ja optimoisi infrastruktuurin kehittämisen kustannukset. Esimerkiksi suurempi päätösvalta ja rajatylittävät yhteistyömuodot mahdollistavat samojen laitosten käyttämisen.

| 10. | muistuttaa alueiden komitean lausunnosta "Valkoinen kirja – Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma" (5) ja kannattaa valkoisen kirjan tavoitetta vähentää "tavanomaisella käyttövoimalla" toimivien ajoneuvojen osuutta puolella vuoteen 2030 mennessä, poistaa ne kaupunkiliikenteestä kokonaan vuoteen 2050 mennessä ja pyrkiä lähes hiilidioksidivapaaseen kaupunkiliikenteeseen suurimmissa taajamissa vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

10.

muistuttaa alueiden komitean lausunnosta "Valkoinen kirja – Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma" (5) ja kannattaa valkoisen kirjan tavoitetta vähentää "tavanomaisella käyttövoimalla" toimivien ajoneuvojen osuutta puolella vuoteen 2030 mennessä, poistaa ne kaupunkiliikenteestä kokonaan vuoteen 2050 mennessä ja pyrkiä lähes hiilidioksidivapaaseen kaupunkiliikenteeseen suurimmissa taajamissa vuoteen 2030 mennessä.

Riippumattomuus EU:n ulkopuolisista energialähteistä

| 11. | kehottaa komissiota painottamaan ehdotetussa direktiivissä, että pyrittäessä yhteen sen keskeisimpään tavoitteeseen – öljyriippumattomuuden varmistamiseen – olisi kansallisiin toimintakehyksiin sisällyttävä tasapainoinen energialähteiden yhdistelmä. Missään tapauksessa ei pidä siirtyä yhdestä riippuvuudesta (EU:n ulkopuolelta tuotava öljy) toiseen (EU:n ulkopuolelta tuotava maakaasu). Vaihtoehtoisten polttoainelähteiden monipuolistamista käsittelevän ehdotuksen yhteydessä olisi otettava huomioon erilaiset raaka-aineet, joita tarvitaan niiden valmistamiseksi ja joita on saatavilla alueilla. |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota painottamaan ehdotetussa direktiivissä, että pyrittäessä yhteen sen keskeisimpään tavoitteeseen – öljyriippumattomuuden varmistamiseen – olisi kansallisiin toimintakehyksiin sisällyttävä tasapainoinen energialähteiden yhdistelmä. Missään tapauksessa ei pidä siirtyä yhdestä riippuvuudesta (EU:n ulkopuolelta tuotava öljy) toiseen (EU:n ulkopuolelta tuotava maakaasu). Vaihtoehtoisten polttoainelähteiden monipuolistamista käsittelevän ehdotuksen yhteydessä olisi otettava huomioon erilaiset raaka-aineet, joita tarvitaan niiden valmistamiseksi ja joita on saatavilla alueilla.

Rahoitus nykyisistä EU:n rahastoista

| 12. | katsoo, että ehdotetun direktiivin soveltaminen saattaa synnyttää taloudellisia vaikeuksia, vaikka osa toimista rahoitettaisiin Horisontti 2020 -puiteohjelmasta, Euroopan laajuisesta liikenneverkosta (TEN-T) tai yksityissektorilta. Vastedes olisi myös voitava rahoittaa puhtaaseen liikenteeseen tähtääviä paikallis- ja aluetason poliittisia toimia koheesiovaroista. Sekä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla on arvioitava investointitarpeita suunniteltaessa tulevan rahoituskauden varojen käyttöä. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että ehdotetun direktiivin soveltaminen saattaa synnyttää taloudellisia vaikeuksia, vaikka osa toimista rahoitettaisiin Horisontti 2020 -puiteohjelmasta, Euroopan laajuisesta liikenneverkosta (TEN-T) tai yksityissektorilta. Vastedes olisi myös voitava rahoittaa puhtaaseen liikenteeseen tähtääviä paikallis- ja aluetason poliittisia toimia koheesiovaroista. Sekä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla on arvioitava investointitarpeita suunniteltaessa tulevan rahoituskauden varojen käyttöä.

| 13. | on huolissaan rajatylittävien yhteenliittymien rahoittamisesta, sillä 8. helmikuuta 2013 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pääsi sopimukseen tulevasta monivuotisesta rahoituskehyksestä (6) sekä EU:n talousarvion painopisteistä vuosiksi 2014–2020, ja tässä yhteydessä alennettiin rajatylittävään yhteistyöhön kohdennettavia määrärahoja. |
| --- | --- |

13.

on huolissaan rajatylittävien yhteenliittymien rahoittamisesta, sillä 8. helmikuuta 2013 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pääsi sopimukseen tulevasta monivuotisesta rahoituskehyksestä (6) sekä EU:n talousarvion painopisteistä vuosiksi 2014–2020, ja tässä yhteydessä alennettiin rajatylittävään yhteistyöhön kohdennettavia määrärahoja.

| 14. | katsoo, että erityisesti on pyrittävä välttämään sitä, että jäsenvaltioiden politiikat aiheuttaisivat alueellisesta epätasa-arvosta johtuvia rajavaikutuksia. Tämän vuoksi olisi suositeltavaa ottaa käyttöön vähimmäismekanismeja, joilla lievennetään näitä vaikutuksia (esimerkiksi perustamalla EU:n osarahoittamia vaihtoehtoisten polttoaineiden ensisijaisia liikennekäytäviä tavaraliikennettä varten). |
| --- | --- |

14.

katsoo, että erityisesti on pyrittävä välttämään sitä, että jäsenvaltioiden politiikat aiheuttaisivat alueellisesta epätasa-arvosta johtuvia rajavaikutuksia. Tämän vuoksi olisi suositeltavaa ottaa käyttöön vähimmäismekanismeja, joilla lievennetään näitä vaikutuksia (esimerkiksi perustamalla EU:n osarahoittamia vaihtoehtoisten polttoaineiden ensisijaisia liikennekäytäviä tavaraliikennettä varten).

| 15. | muistuttaa, että sen mielestä (7) myös kehittyneimmillä alueilla saattaa olla tarve investoida infrastruktuuriin aloilla – kuten ympäristö ja liikenne – joilla tarjotaan kansalaisille peruspalveluja, etenkin kun ajatellaan komission suunnitelmaa ottaa liikenteessä käyttöön vaihtoehtoisia polttoaineita. Mahdollisten tukivälineiden ja rahoituksen osalta Euroopan investointipankki on tärkeä kumppani valmisteltaessa investointeja, sillä se antaa teknistä apua ja rahoittaa investointeja EIP:n lainoin. |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että sen mielestä (7) myös kehittyneimmillä alueilla saattaa olla tarve investoida infrastruktuuriin aloilla – kuten ympäristö ja liikenne – joilla tarjotaan kansalaisille peruspalveluja, etenkin kun ajatellaan komission suunnitelmaa ottaa liikenteessä käyttöön vaihtoehtoisia polttoaineita. Mahdollisten tukivälineiden ja rahoituksen osalta Euroopan investointipankki on tärkeä kumppani valmisteltaessa investointeja, sillä se antaa teknistä apua ja rahoittaa investointeja EIP:n lainoin.

| 16. | painottaa, että ennusteet välttämättömistä investointitarpeista on laadittava realistisesti ja kokonaisvaltaisesti ja että erilaisiin EU:n rahastoihin perustuvat ja vuosiksi 2014–2020 määriteltyjen temaattisten tavoitteiden piiriin kuuluvat rahoitusmahdollisuudet on esitettävä selkeästi ja johdonmukaisesti, samoin kuin yhteydet tuleviin älykkään erikoistumisen strategioihin. |
| --- | --- |

16.

painottaa, että ennusteet välttämättömistä investointitarpeista on laadittava realistisesti ja kokonaisvaltaisesti ja että erilaisiin EU:n rahastoihin perustuvat ja vuosiksi 2014–2020 määriteltyjen temaattisten tavoitteiden piiriin kuuluvat rahoitusmahdollisuudet on esitettävä selkeästi ja johdonmukaisesti, samoin kuin yhteydet tuleviin älykkään erikoistumisen strategioihin.

| 17. | kannattaa sitä, että käyttäjät rahoittavat keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä lataus- ja tankkausinfrastruktuurin. Julkista tukea saa käyttää vain alkusysäyksenä. |
| --- | --- |

17.

kannattaa sitä, että käyttäjät rahoittavat keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä lataus- ja tankkausinfrastruktuurin. Julkista tukea saa käyttää vain alkusysäyksenä.

Yhteiset standardit

| 18. | on samaa mieltä siitä, että koska vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehittämistä ei ole yhdenmukaistettu, ei ole mahdollista saavuttaa mittakaavaetuja tarjontapuolella ja liikkuvuutta kysyntäpuolella. Jotta tästä noidankehästä päästään ulos, on komission asetettava uusien infrastruktuuriverkkojen rakentaminen yhdeksi painopisteeksi. |
| --- | --- |

18.

on samaa mieltä siitä, että koska vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehittämistä ei ole yhdenmukaistettu, ei ole mahdollista saavuttaa mittakaavaetuja tarjontapuolella ja liikkuvuutta kysyntäpuolella. Jotta tästä noidankehästä päästään ulos, on komission asetettava uusien infrastruktuuriverkkojen rakentaminen yhdeksi painopisteeksi.

| 19. | muistuttaa, että komitea on jo kannattanut ja tukenut valkoisessa kirjassa "Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää" (8) esitetyn toimintasuunnitelman ehdotusta määritellä kaikkia niitä ajoneuvoja koskevat asianmukaiset hiilidioksidipäästönormit, joiden käyttövoimana ovat puhtaat polttoaineet, sekä laatia suuntaviivoja ja standardeja ympäristöystävällisten ajoneuvojen edellyttämää huoltoasemainfrastruktuuria varten. |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että komitea on jo kannattanut ja tukenut valkoisessa kirjassa "Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää" (8) esitetyn toimintasuunnitelman ehdotusta määritellä kaikkia niitä ajoneuvoja koskevat asianmukaiset hiilidioksidipäästönormit, joiden käyttövoimana ovat puhtaat polttoaineet, sekä laatia suuntaviivoja ja standardeja ympäristöystävällisten ajoneuvojen edellyttämää huoltoasemainfrastruktuuria varten.

| 20. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tarvitaan yhteisiä teknisiä eritelmiä, jotta varmistetaan läpilyönti markkinoilla, talouskasvu ja vaihtoehtoisten polttoaineiden yleistyminen EU:ssa. Samalla on kuitenkin otettava huomioon kunkin jäsenvaltion taloudelliset tarpeet. Komitea muistuttaa, että ratkaisut on tehtävä pikaisesti. Komitea korostaa, että komission on infrastruktuurin rakentamisen määräaikoja asettaessaan varattava enemmän aikaa yhteisten standardien laatimiselle sekä niiden hyväksymiselle ja toteuttamiselle kuin mitä direktiivissä esitetään. |
| --- | --- |

20.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tarvitaan yhteisiä teknisiä eritelmiä, jotta varmistetaan läpilyönti markkinoilla, talouskasvu ja vaihtoehtoisten polttoaineiden yleistyminen EU:ssa. Samalla on kuitenkin otettava huomioon kunkin jäsenvaltion taloudelliset tarpeet. Komitea muistuttaa, että ratkaisut on tehtävä pikaisesti. Komitea korostaa, että komission on infrastruktuurin rakentamisen määräaikoja asettaessaan varattava enemmän aikaa yhteisten standardien laatimiselle sekä niiden hyväksymiselle ja toteuttamiselle kuin mitä direktiivissä esitetään.

| 21. | kehottaa asettamaan infrastruktuurin standardien perustaksi EU:n standardit, jotka ovat suoraan yhteensopivia kansainvälisten standardien kanssa, ja välttämään sitä, että yhteiset standardit on tarkistettava uudelleen. Komitea katsoo, että direktiivissä säädetty komission oikeus muuttaa delegoiduin säädöksin lataus- ja huoltoasemien teknisiä vaatimuksia uhkaa investoijien, teollisuuden ja kuluttajien luottamusta pitkäaikaisiin investointeihin. |
| --- | --- |

21.

kehottaa asettamaan infrastruktuurin standardien perustaksi EU:n standardit, jotka ovat suoraan yhteensopivia kansainvälisten standardien kanssa, ja välttämään sitä, että yhteiset standardit on tarkistettava uudelleen. Komitea katsoo, että direktiivissä säädetty komission oikeus muuttaa delegoiduin säädöksin lataus- ja huoltoasemien teknisiä vaatimuksia uhkaa investoijien, teollisuuden ja kuluttajien luottamusta pitkäaikaisiin investointeihin.

| 22. | kiinnittää huomiota siihen, että infrastruktuuria koskevien vaatimusten olisi oltava taloudellisesti tarkoituksenmukaisia sekä yhteensopivia jo toteutettujen investointien ja markkinoille tuotujen ajoneuvojen kanssa, ja tiedostaa, että mittakaavaedut eivät pienissä jäsenvaltioissa, kunnissa ja pienillä alueilla välttämättä johda moninaisten vaihtoehtoisten polttoaineiden kustannustehokkaaseen käyttöön. |
| --- | --- |

22.

kiinnittää huomiota siihen, että infrastruktuuria koskevien vaatimusten olisi oltava taloudellisesti tarkoituksenmukaisia sekä yhteensopivia jo toteutettujen investointien ja markkinoille tuotujen ajoneuvojen kanssa, ja tiedostaa, että mittakaavaedut eivät pienissä jäsenvaltioissa, kunnissa ja pienillä alueilla välttämättä johda moninaisten vaihtoehtoisten polttoaineiden kustannustehokkaaseen käyttöön.

| 23. | kiinnittää huomiota siihen, että toimintakehykseen on sisällyttävä tiedotusvaatimuksia sekä poliittisia ja sääntelytoimia tieteellisten tutkimusten laatimiseksi ja tavoitteiden asettamiseksi muiden jäsenvaltioiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten, jotta varmistetaan kansainvälisesti yhtenäinen infrastruktuuri ja mahdollistetaan ihmisten ja tavaroiden vapaa liikkuvuus koko EU:ssa. |
| --- | --- |

23.

kiinnittää huomiota siihen, että toimintakehykseen on sisällyttävä tiedotusvaatimuksia sekä poliittisia ja sääntelytoimia tieteellisten tutkimusten laatimiseksi ja tavoitteiden asettamiseksi muiden jäsenvaltioiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten, jotta varmistetaan kansainvälisesti yhtenäinen infrastruktuuri ja mahdollistetaan ihmisten ja tavaroiden vapaa liikkuvuus koko EU:ssa.

| 24. | on samaa mieltä siitä, että strategiaan on teknologiariippumattomuuden periaate huomioon ottaen sisällytettävä kaikki vaihtoehdot suosimatta mitään erityistä polttoainetta, ja niitä varten olisi myös oltava yhteiset tekniset eritelmät. Tämän vuoksi komitea muistuttaa, kuten se on todennut aiemmissa kannanotoissaan ja lausunnoissaan, että on tärkeää laatia biopolttoaineiden kestävyysperiaatteiden mukaisuudelle tehokkaat kriteerit ja noudattaa niitä sekä varmistaa toisen sukupolven biopolttoaineiden kaupallinen saatavuus, jottei järkytetä ympäristön luonnollista tasapainoa, elintarvikehuoltoa eikä markkinoiden taloudellista ja yhteiskunnan sosiaalista tasapainoa. (9) |
| --- | --- |

24.

on samaa mieltä siitä, että strategiaan on teknologiariippumattomuuden periaate huomioon ottaen sisällytettävä kaikki vaihtoehdot suosimatta mitään erityistä polttoainetta, ja niitä varten olisi myös oltava yhteiset tekniset eritelmät. Tämän vuoksi komitea muistuttaa, kuten se on todennut aiemmissa kannanotoissaan ja lausunnoissaan, että on tärkeää laatia biopolttoaineiden kestävyysperiaatteiden mukaisuudelle tehokkaat kriteerit ja noudattaa niitä sekä varmistaa toisen sukupolven biopolttoaineiden kaupallinen saatavuus, jottei järkytetä ympäristön luonnollista tasapainoa, elintarvikehuoltoa eikä markkinoiden taloudellista ja yhteiskunnan sosiaalista tasapainoa. (9)

| 25. | katsoo, etteivät merenkulkua koskevat vaatimukset saa olla ristiriidassa Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n säännösten kanssa. |
| --- | --- |

25.

katsoo, etteivät merenkulkua koskevat vaatimukset saa olla ristiriidassa Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n säännösten kanssa.

Yksityissektorin mukaan ottaminen

| 26. | painottaa, että yksityissektorin on välttämättä osallistuttava infrastruktuurin rahoittamiseen, sillä yritykset ovat tässä tarkasteltavan direktiiviehdotuksen tärkeimpiä mahdollisia edunsaajia: niillä on mahdollisuus tuottaa ja myydä uusia tuotteita, ja tässä yhteydessä ne voivat luoda ja käyttää vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria. |
| --- | --- |

26.

painottaa, että yksityissektorin on välttämättä osallistuttava infrastruktuurin rahoittamiseen, sillä yritykset ovat tässä tarkasteltavan direktiiviehdotuksen tärkeimpiä mahdollisia edunsaajia: niillä on mahdollisuus tuottaa ja myydä uusia tuotteita, ja tässä yhteydessä ne voivat luoda ja käyttää vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria.

| 27. | muistuttaa, että komission ehdotuksia toteutettaessa on kiinnitettävä huomiota siihen, että vapaita markkinoita ja kilpailua haitataan mahdollisimman vähän. Yksityisyrityksille on luotava kannustimia, ja on poistettava nykyiset riskit ja pelot. |
| --- | --- |

27.

muistuttaa, että komission ehdotuksia toteutettaessa on kiinnitettävä huomiota siihen, että vapaita markkinoita ja kilpailua haitataan mahdollisimman vähän. Yksityisyrityksille on luotava kannustimia, ja on poistettava nykyiset riskit ja pelot.

| 28. | katsoo, että esteiden poistamiseksi ja kustannusten alentamiseksi on suositeltavaa tehdä sopimuksia julkisten elinten ja huoltoasema-alan toimijoiden välillä vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön edistämiseksi. Näin olemassa olevaa jakeluinfrastruktuuria voidaan hyödyntää muun muassa monien energialähteiden tarpeisiin ja välttää päällekkäiset jakelujärjestelmät. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että esteiden poistamiseksi ja kustannusten alentamiseksi on suositeltavaa tehdä sopimuksia julkisten elinten ja huoltoasema-alan toimijoiden välillä vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön edistämiseksi. Näin olemassa olevaa jakeluinfrastruktuuria voidaan hyödyntää muun muassa monien energialähteiden tarpeisiin ja välttää päällekkäiset jakelujärjestelmät.

Mitattavat tulokset

| 29. | suhtautuu myönteisesti komission toiveeseen säännellä valtioiden poliittisia päätöksiä, mutta kun otetaan huomioon, että direktiiviehdotuksen päätavoitteena on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja öljyriippuvuutta, olisi jäsenvaltioiden esitettävä kansallisissa poliittisissa toimenpidepaketeissaan paitsi vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuriin liittyviä osoittimia myös päästövähennyksistä sekä öljyriippuvuuden vähentämisestä ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönotosta odotettavia tuloksia. Nämä tulokset olisi esitettävä paikallisten ja alueellisten alueyksiköiden tasolla, jotta voidaan arvioida jäsenvaltioiden mahdollisia sisäisiä eroja. |
| --- | --- |

29.

suhtautuu myönteisesti komission toiveeseen säännellä valtioiden poliittisia päätöksiä, mutta kun otetaan huomioon, että direktiiviehdotuksen päätavoitteena on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja öljyriippuvuutta, olisi jäsenvaltioiden esitettävä kansallisissa poliittisissa toimenpidepaketeissaan paitsi vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuriin liittyviä osoittimia myös päästövähennyksistä sekä öljyriippuvuuden vähentämisestä ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönotosta odotettavia tuloksia. Nämä tulokset olisi esitettävä paikallisten ja alueellisten alueyksiköiden tasolla, jotta voidaan arvioida jäsenvaltioiden mahdollisia sisäisiä eroja.

| 30. | katsoo, että tulosten mittaamisen on perustuttava vertailukelpoisiin osoittimiin ja että tuloksissa on tuotava esiin energian tuottamisen ja käytön tehokkuus tai kestävyysperiaatteiden mukaisuus (polttoaineen käyttöikä tai elinkaari) laajimmassa merkityksessä, ei vain hiilidioksidipäästöjen aleneminen. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että tulosten mittaamisen on perustuttava vertailukelpoisiin osoittimiin ja että tuloksissa on tuotava esiin energian tuottamisen ja käytön tehokkuus tai kestävyysperiaatteiden mukaisuus (polttoaineen käyttöikä tai elinkaari) laajimmassa merkityksessä, ei vain hiilidioksidipäästöjen aleneminen.

Polttoaineiden valmistuksesta johtuvat epäpuhtaudet

| 31. | kohottaa komissiota painottamaan direktiiviehdotuksessa, että pyrittäessä yhteen päätavoitteeseen, eli kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen, on ilmoitettava, minkälaisten energialähteiden käyttö on tarkoituksenmukaisinta. Näin vältetään se, että liikenteen päästöjä vähentämällä lisätään sähköenergian tuotannossa syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä tai muita epäpuhtauksia. |
| --- | --- |

31.

kohottaa komissiota painottamaan direktiiviehdotuksessa, että pyrittäessä yhteen päätavoitteeseen, eli kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen, on ilmoitettava, minkälaisten energialähteiden käyttö on tarkoituksenmukaisinta. Näin vältetään se, että liikenteen päästöjä vähentämällä lisätään sähköenergian tuotannossa syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä tai muita epäpuhtauksia.

| 32. | kannattaa teknologiariippumattomuuden periaatteen noudattamista. Vaikka strategiassa on käsiteltävä kaikkia vaihtoehtoisia polttoaineita, on keskeisinä seikkoina pidettävä kuitenkin energiatehokkuutta, ympäristömyönteisyyttä (uusiutuva energia), taloudellista (poliittista) riippumattomuutta, huoltovarmuutta ja sosiaalisia näkökohtia. |
| --- | --- |

32.

kannattaa teknologiariippumattomuuden periaatteen noudattamista. Vaikka strategiassa on käsiteltävä kaikkia vaihtoehtoisia polttoaineita, on keskeisinä seikkoina pidettävä kuitenkin energiatehokkuutta, ympäristömyönteisyyttä (uusiutuva energia), taloudellista (poliittista) riippumattomuutta, huoltovarmuutta ja sosiaalisia näkökohtia.

Maaseutualueet ja harvaan asutut alueet

| 33. | painottaa, että siirtyminen öljypohjaisista polttoaineista vaihtoehtoisiin polttoaineisiin on merkittävä seikka myös maaseutualueilla ja saattaa olla kyseisillä alueilla vieläkin tärkeämpi asia ennen kaikkea alhaisen väestötiheyden vuoksi. Näin ollen jäsenvaltioiden on kansallista politiikkaa suunnitellessaan otettava huomioon myös maaseutualueet ja laadittava strategioita, joiden avulla varmistetaan sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöön siirtymisen edellyttämä infrastruktuuri että kotoperäisten lähteiden hyödyntäminen näiden polttoaineiden tuotannossa. Vastaavia ongelmia kuin maaseutualueilla saattaa syntyä myös harvaan asutuilla alueilla, minkä vuoksi niihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. |
| --- | --- |

33.

painottaa, että siirtyminen öljypohjaisista polttoaineista vaihtoehtoisiin polttoaineisiin on merkittävä seikka myös maaseutualueilla ja saattaa olla kyseisillä alueilla vieläkin tärkeämpi asia ennen kaikkea alhaisen väestötiheyden vuoksi. Näin ollen jäsenvaltioiden on kansallista politiikkaa suunnitellessaan otettava huomioon myös maaseutualueet ja laadittava strategioita, joiden avulla varmistetaan sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöön siirtymisen edellyttämä infrastruktuuri että kotoperäisten lähteiden hyödyntäminen näiden polttoaineiden tuotannossa. Vastaavia ongelmia kuin maaseutualueilla saattaa syntyä myös harvaan asutuilla alueilla, minkä vuoksi niihin on kiinnitettävä erityistä huomiota.

Kaupunkiliikenne

| 34. | painottaa, että siirtyminen kestäväpohjaisempaan liikennepolitiikkaan on kaupunkiliikenteen keskeinen näkökohta (10), kuten komitea on aiemmassa lausunnossaan korostanut. |
| --- | --- |

34.

painottaa, että siirtyminen kestäväpohjaisempaan liikennepolitiikkaan on kaupunkiliikenteen keskeinen näkökohta (10), kuten komitea on aiemmassa lausunnossaan korostanut.

| 35. | muistuttaa, ettei vaihtoehtoisia polttoaineita hyödyntäviä ajoneuvoja tulisi käyttää kaupungeissa ja taajamissa julkisen liikenteen kustannuksella. Yksityisautoilun lisäämisen sijaan tavoitteena tulisi olla tarjonnan lisääminen, jotta kannustetaan siirtymistä ympäristöystävällisiin liikennemuotoihin etenkin täydentäen julkista liikennettä. |
| --- | --- |

35.

muistuttaa, ettei vaihtoehtoisia polttoaineita hyödyntäviä ajoneuvoja tulisi käyttää kaupungeissa ja taajamissa julkisen liikenteen kustannuksella. Yksityisautoilun lisäämisen sijaan tavoitteena tulisi olla tarjonnan lisääminen, jotta kannustetaan siirtymistä ympäristöystävällisiin liikennemuotoihin etenkin täydentäen julkista liikennettä.

| 36. | ehdottaa, että alueiden komitea voisi kannustaa ja tukea keskustelua ja kokemusten vaihtoa vaihtoehtoisten polttoaineiden käytöstä kaupunkiliikenteessä, jotta kaupungeista tulisi puhtaampia ja ympäristöystävällisempiä. |
| --- | --- |

36.

ehdottaa, että alueiden komitea voisi kannustaa ja tukea keskustelua ja kokemusten vaihtoa vaihtoehtoisten polttoaineiden käytöstä kaupunkiliikenteessä, jotta kaupungeista tulisi puhtaampia ja ympäristöystävällisempiä.

| 37. | muistuttaa, että komitea on jo aiemmin ilmaissut kannattavansa kaupunkiliikennesuunnitelmien laatimista, ja sitä varten voitaisiin tulevaisuudessa saada tukea Euroopan aluekehitysrahastosta. (11) |
| --- | --- |

37.

muistuttaa, että komitea on jo aiemmin ilmaissut kannattavansa kaupunkiliikennesuunnitelmien laatimista, ja sitä varten voitaisiin tulevaisuudessa saada tukea Euroopan aluekehitysrahastosta. (11)

| 38. | toteaa, että vaihtoehtoisia polttoaineita koskeva eurooppalainen strategia tarjoaa suuren mahdollisuuden vahvistaa sekä pyöräilyä että julkista lähiliikennettä. Sähköisen liikkuvuuden strategioihin on näin ollen sisällyttävä nimenomaan pyöräily ja julkinen liikenne. |
| --- | --- |

38.

toteaa, että vaihtoehtoisia polttoaineita koskeva eurooppalainen strategia tarjoaa suuren mahdollisuuden vahvistaa sekä pyöräilyä että julkista lähiliikennettä. Sähköisen liikkuvuuden strategioihin on näin ollen sisällyttävä nimenomaan pyöräily ja julkinen liikenne.

| 39. | on vakuuttunut siitä, että hybridiautojen, kuten myös vetyteknologiaan perustuvilla ratkaisuilla toimivien autojen, ja etenkin sähköautojen välitön hyödyntämispotentiaali on suurin kaupungeissa ja että kaupungeilla olisi oltava oikeus säännellä niiden käyttöä omin toimenpitein ja kannustimin (vihreä aalto, oikeus käyttää joukkoliikennekaistoja, alennetut pysäköintimaksut jne.). Kaupunkien olisi myös vaihdettava hyviä käytänteitä muiden kaupunkien kanssa, jotta parannetaan elämänlaatua kaupungeissa ja motivoidaan näin kuluttajia käyttämään entistä enemmän vaihtoehtoisilla polttoaineilla toimivia ajoneuvoja. |
| --- | --- |

39.

on vakuuttunut siitä, että hybridiautojen, kuten myös vetyteknologiaan perustuvilla ratkaisuilla toimivien autojen, ja etenkin sähköautojen välitön hyödyntämispotentiaali on suurin kaupungeissa ja että kaupungeilla olisi oltava oikeus säännellä niiden käyttöä omin toimenpitein ja kannustimin (vihreä aalto, oikeus käyttää joukkoliikennekaistoja, alennetut pysäköintimaksut jne.). Kaupunkien olisi myös vaihdettava hyviä käytänteitä muiden kaupunkien kanssa, jotta parannetaan elämänlaatua kaupungeissa ja motivoidaan näin kuluttajia käyttämään entistä enemmän vaihtoehtoisilla polttoaineilla toimivia ajoneuvoja.

| 40. | odottaa vaihtoehtoisilla polttoaineilla toimivien ajoneuvojen käytön lisääntymisen lisäävän myös tällaisten autojen tuotantoa ja luovan alalle uusia työpaikkoja. Komitea viittaa tässä yhteydessä CARS 2020 -toimintasuunnitelmaa käsittelevään lausuntoonsa. |
| --- | --- |

40.

odottaa vaihtoehtoisilla polttoaineilla toimivien ajoneuvojen käytön lisääntymisen lisäävän myös tällaisten autojen tuotantoa ja luovan alalle uusia työpaikkoja. Komitea viittaa tässä yhteydessä CARS 2020 -toimintasuunnitelmaa käsittelevään lausuntoonsa.

| 41. | suhtautuu myönteisesti siihen, että unionitasolla kehitetään älykkäitä liikennejärjestelmiä (ITS) ja teknologioita sekä siihen, että niitä sovelletaan paikallistasolla, jotta varmistetaan erilaisten järjestelmien yhteisvaikutus koko EU:ssa, vältetään puutteita ja edistetään myös vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä järjestelmissä kattavasti. |
| --- | --- |

41.

suhtautuu myönteisesti siihen, että unionitasolla kehitetään älykkäitä liikennejärjestelmiä (ITS) ja teknologioita sekä siihen, että niitä sovelletaan paikallistasolla, jotta varmistetaan erilaisten järjestelmien yhteisvaikutus koko EU:ssa, vältetään puutteita ja edistetään myös vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä järjestelmissä kattavasti.

Kuluttajakäyttäytymisen muuttaminen

| 42. | panee merkille, että vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönotto EU:ssa tarkoittaa myös muutosta kuluttajakäyttäytymisessä siten, että kannustetaan käyttämään vaihtoehtoisilla polttoaineilla toimivia ajoneuvoja. Tätä varten on toteutettava julkisia kampanjoita, jotta kuluttajille tiedotetaan muutoksista ja niiden mahdollisista vaikutuksista. |
| --- | --- |

42.

panee merkille, että vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönotto EU:ssa tarkoittaa myös muutosta kuluttajakäyttäytymisessä siten, että kannustetaan käyttämään vaihtoehtoisilla polttoaineilla toimivia ajoneuvoja. Tätä varten on toteutettava julkisia kampanjoita, jotta kuluttajille tiedotetaan muutoksista ja niiden mahdollisista vaikutuksista.

| 43. | katsoo, että kuluttajakäyttäytymisen muuttamisella on keskeinen merkitys paikallis- ja alueviranomaisille, jotka puolestaan voivat omin tavoin vaikuttaa kuluttajien mieltymyksiin ja valintoihin ja tarjota jäsenvaltioiden toimia täydentäviä (kuluttajia hyödyttäviä) etuja kestäväpohjaisten liikennemuotojen valitsemiseksi. Kuluttajan on tiedostettava muutoksista saatava suora hyöty. |
| --- | --- |

43.

katsoo, että kuluttajakäyttäytymisen muuttamisella on keskeinen merkitys paikallis- ja alueviranomaisille, jotka puolestaan voivat omin tavoin vaikuttaa kuluttajien mieltymyksiin ja valintoihin ja tarjota jäsenvaltioiden toimia täydentäviä (kuluttajia hyödyttäviä) etuja kestäväpohjaisten liikennemuotojen valitsemiseksi. Kuluttajan on tiedostettava muutoksista saatava suora hyöty.

Vähän kuluttavat moottorit

| 44. | toteaa, että eräiden tutkimusten (12) mukaan vähän kuluttavien moottorien käyttäminen yhdessä hybridimoottorien kanssa voi auttaa saavuttamaan päästövähennystavoitteet. Komitea panee merkille komission kunnianhimoiset ja periaatteelliset pyrkimykset toteuttaa muutoksia uusien polttoainemuotojen käyttöön ottamiseksi. Saattaa kuitenkin olla paikallaan harkita edellä mainittujen moottorien käytön edistämistä siirtymäkautena. |
| --- | --- |

44.

toteaa, että eräiden tutkimusten (12) mukaan vähän kuluttavien moottorien käyttäminen yhdessä hybridimoottorien kanssa voi auttaa saavuttamaan päästövähennystavoitteet. Komitea panee merkille komission kunnianhimoiset ja periaatteelliset pyrkimykset toteuttaa muutoksia uusien polttoainemuotojen käyttöön ottamiseksi. Saattaa kuitenkin olla paikallaan harkita edellä mainittujen moottorien käytön edistämistä siirtymäkautena.

| 45. | on samaa mieltä siitä, että ajoneuvojen energiatehokkuuden jatkuvalla parantamisella yhdessä vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön kanssa on oltava keskeinen rooli varmistettaessa vaihtoehtoisia polttoaineita käsittelevän poliittisen paketin kannattavuus ja vähennettäessä hiilidioksidipäästöjä. |
| --- | --- |

45.

on samaa mieltä siitä, että ajoneuvojen energiatehokkuuden jatkuvalla parantamisella yhdessä vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön kanssa on oltava keskeinen rooli varmistettaessa vaihtoehtoisia polttoaineita käsittelevän poliittisen paketin kannattavuus ja vähennettäessä hiilidioksidipäästöjä.

Tuottaja-kuluttaja vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön tukimahdollisuutena

| 46. | painottaa, että koska ei ole olemassa kaikille soveltuvaa yhteistä ratkaisua, olisi vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä voitava edistää eri tavoin. Esimerkiksi kuluttajien osallisuus energiaverkossa (energian tuottajat, varastoijat ja käyttäjät) voisi olla (oikeudellinen) väline, jolla yhtäältä vastataan lisääntyvään energiantarpeeseen ja toisaalta varmistetaan siirtyminen hiilidioksidipitoisista energialähteistä kestäväpohjaisiin energialähteisiin. |
| --- | --- |

46.

painottaa, että koska ei ole olemassa kaikille soveltuvaa yhteistä ratkaisua, olisi vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä voitava edistää eri tavoin. Esimerkiksi kuluttajien osallisuus energiaverkossa (energian tuottajat, varastoijat ja käyttäjät) voisi olla (oikeudellinen) väline, jolla yhtäältä vastataan lisääntyvään energiantarpeeseen ja toisaalta varmistetaan siirtyminen hiilidioksidipitoisista energialähteistä kestäväpohjaisiin energialähteisiin.

Tiede ja tutkimus

| 47. | on tyytyväinen tätä säädösehdotusta edeltäneeseen komission perusteelliseen yhteistyöhön teollisuuden, viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa sekä siihen, että EU on jo pitkään investoinut vaihtoehtoisten polttoaineiden alalla tehtävään tutkimus- ja kehittämistyöhön. Komitea painottaa, että on jatkettava kuulemismenettelyjä sekä investoitava edelleen tutkimukseen, sillä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi monet kysymykset on ratkaistava selkeämmin, tehokkaammin ja pikaisemmin. |
| --- | --- |

47.

on tyytyväinen tätä säädösehdotusta edeltäneeseen komission perusteelliseen yhteistyöhön teollisuuden, viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa sekä siihen, että EU on jo pitkään investoinut vaihtoehtoisten polttoaineiden alalla tehtävään tutkimus- ja kehittämistyöhön. Komitea painottaa, että on jatkettava kuulemismenettelyjä sekä investoitava edelleen tutkimukseen, sillä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi monet kysymykset on ratkaistava selkeämmin, tehokkaammin ja pikaisemmin.

| 48. | painottaa, kuten jo uusiutuvia energialähteitä käsittelevässä aiemmassa lausunnossaan (13), että tutkimus- ja kehittämistoimien rahoitus on keskeisen tärkeää innovoinnin ja teknologisen kehityksen edistämiseksi. Myös puhtaan energian ja liikenteen aloilla uusien materiaalien kehittäminen on erityisen tärkeää energian tuotannon ja varastoinnin kannalta. |
| --- | --- |

48.

painottaa, kuten jo uusiutuvia energialähteitä käsittelevässä aiemmassa lausunnossaan (13), että tutkimus- ja kehittämistoimien rahoitus on keskeisen tärkeää innovoinnin ja teknologisen kehityksen edistämiseksi. Myös puhtaan energian ja liikenteen aloilla uusien materiaalien kehittäminen on erityisen tärkeää energian tuotannon ja varastoinnin kannalta.

Toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate

| 49. | on samaa mieltä siitä, että uudet teknologiat, jotka ovat myös puhtaan liikenteen teknologioita, ovat pääomaintensiivisiä. Tämän vuoksi EU-tason toimissa on varmistettava liikennealan vähimmäisrakenteet ja vältettävä markkinoiden pirstoutumista. Näin ollen komission ehdotukset puhtaan energian paketista, jossa säädetään EU:n yhteisistä teknisistä eritelmistä ja infrastruktuuria koskevista vähimmäisvaatimuksista, jotta varmistetaan koko EU:ssa vaihtoehtoisten polttoaineiden kierto, ovat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia. |
| --- | --- |

49.

on samaa mieltä siitä, että uudet teknologiat, jotka ovat myös puhtaan liikenteen teknologioita, ovat pääomaintensiivisiä. Tämän vuoksi EU-tason toimissa on varmistettava liikennealan vähimmäisrakenteet ja vältettävä markkinoiden pirstoutumista. Näin ollen komission ehdotukset puhtaan energian paketista, jossa säädetään EU:n yhteisistä teknisistä eritelmistä ja infrastruktuuria koskevista vähimmäisvaatimuksista, jotta varmistetaan koko EU:ssa vaihtoehtoisten polttoaineiden kierto, ovat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia.

| 50. | painottaa, että velvoitteet infrastruktuurin rakentamiseksi (lataus- ja huoltoasemien määrä) olisi kaupunkien läheisyydessä ja kaupungeissa sijaitsevan infrastruktuurin osalta korvattava jäsenvaltioiden itse asettamilla tavoitteilla, joiden laatimiseen paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat, sillä tällä hetkellä ei ole selkeitä vaihtoehtoisten polttoaineiden teknologisia kehityssuuntia eikä myöskään ole havaittavissa kuluttajakäyttäytymisen muuttumista tai rahoitusmahdollisuuksia infrastruktuurin rakentamiseksi. |
| --- | --- |

50.

painottaa, että velvoitteet infrastruktuurin rakentamiseksi (lataus- ja huoltoasemien määrä) olisi kaupunkien läheisyydessä ja kaupungeissa sijaitsevan infrastruktuurin osalta korvattava jäsenvaltioiden itse asettamilla tavoitteilla, joiden laatimiseen paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat, sillä tällä hetkellä ei ole selkeitä vaihtoehtoisten polttoaineiden teknologisia kehityssuuntia eikä myöskään ole havaittavissa kuluttajakäyttäytymisen muuttumista tai rahoitusmahdollisuuksia infrastruktuurin rakentamiseksi.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Koska vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehittämistä ei ole yhdenmukaistettu unionin tasolla, ei ole mahdollista saavuttaa mittakaavaetuja tarjontapuolella ja unionin laajuista liikkuvuutta kysyntäpuolella. On tarpeen rakentaa uusia infrastruktuuriverkkoja erityisesti sähköä, vetyä ja maakaasua (nesteytetty maakaasu (LNG) ja paineistettu maakaasu (CNG)) varten. | Koska vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehittämistä ei ole yhdenmukaistettu unionin tasolla, ei ole mahdollista saavuttaa mittakaavaetuja tarjontapuolella ja unionin laajuista liikkuvuutta kysyntäpuolella. Kun otetaan huomioon teknologinen kehitys, ympäristövaikutukset ja kustannukset, on
  On tarpeen rakentaa uusia infrastruktuuriverkkoja erityisesti sähköä, vetyä ja maakaasua (nesteytetty maakaasu (LNG) ja paineistettu maakaasu (CNG)) varten. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Koska vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehittämistä ei ole yhdenmukaistettu unionin tasolla, ei ole mahdollista saavuttaa mittakaavaetuja tarjontapuolella ja unionin laajuista liikkuvuutta kysyntäpuolella. On tarpeen rakentaa uusia infrastruktuuriverkkoja erityisesti sähköä, vetyä ja maakaasua (nesteytetty maakaasu (LNG) ja paineistettu maakaasu (CNG)) varten.

Koska vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehittämistä ei ole yhdenmukaistettu unionin tasolla, ei ole mahdollista saavuttaa mittakaavaetuja tarjontapuolella ja unionin laajuista liikkuvuutta kysyntäpuolella. Kun otetaan huomioon teknologinen kehitys, ympäristövaikutukset ja kustannukset, on
  On tarpeen rakentaa uusia infrastruktuuriverkkoja erityisesti sähköä, vetyä ja maakaasua (nesteytetty maakaasu (LNG) ja paineistettu maakaasu (CNG)) varten.

Perustelu

Ehdotuksessa tarkastellut toimet edistävät osaltaan ympäristötavoitteiden saavuttamista liikenteestä johtuvien kasvihuonekaasupäästöjen ja muiden epäpuhtauksien vähentämiseksi, mikä on todellinen haaste ja ongelma EU:ssa kokonaisuudessaan. Samalla eräät vaihtoehtoisiin polttoaineisiin perustuvat teknologiat ovat vielä kehittämisvaiheessa tai kehittämisen loppuvaiheessa, minkä vuoksi niiden kustannukset ovat korkeat.

Muutosehdotus 2

3 artiklan 1 kohta

Kansalliset toimintakehykset

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava sellainen kansallinen toimintakehys vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden ja infrastruktuurin kehittämiseksi, johon sisältyvät liitteessä I luetellut tiedot ja vähintään seuraavat osa-alueet:






  — | vaihtoehtoisten polttoaineiden tilan ja tulevan kehityksen arviointi, |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava sellainen kansallinen toimintakehys vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden ja infrastruktuurin kehittämiseksi, johon sisältyvät liitteessä I luetellut tiedot ja vähintään seuraavat osa-alueet:

—

vaihtoehtoisten polttoaineiden tilan ja tulevan kehityksen arviointi,

| — | sen arviointi, kuinka vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurikate jatkuu valtion rajojen yli, |
| --- | --- |

—

sen arviointi, kuinka vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurikate jatkuu valtion rajojen yli,

| — | sääntelykehys, jolla tuetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin rakentamista, |
| --- | --- |

—

sääntelykehys, jolla tuetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin rakentamista,

| — | toimenpiteet, joilla tuetaan kansallisen toimintakehyksen täytäntöönpanoa, |
| --- | --- |

—

toimenpiteet, joilla tuetaan kansallisen toimintakehyksen täytäntöönpanoa,

| — | laajempaa käyttöä ja tuotantoa tukevat toimenpiteet, |
| --- | --- |

—

laajempaa käyttöä ja tuotantoa tukevat toimenpiteet,

| — | tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin tukeminen, |
| --- | --- |

—

tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin tukeminen,

| — | vaihtoehtoisten polttoaineiden laajempaa käyttöä koskevat tavoitteet, |
| --- | --- |

—

vaihtoehtoisten polttoaineiden laajempaa käyttöä koskevat tavoitteet,

| — | arvio vaihtoehtoista polttoainetta käyttävien ajoneuvojen lukumäärästä vuoden 2020 lopussa, |
| --- | --- |

—

arvio vaihtoehtoista polttoainetta käyttävien ajoneuvojen lukumäärästä vuoden 2020 lopussa,

| — | sen arviointi, miten nesteytetyn maakaasun (LNG) tankkauspisteitä tarvitaan sellaisissa Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) runkoverkon ulkopuolisissa satamissa, jotka ovat tärkeitä muussa kuin kuljetusliikenteessä oleville aluksille, erityisesti kalastusaluksille, |
| --- | --- |

—

sen arviointi, miten nesteytetyn maakaasun (LNG) tankkauspisteitä tarvitaan sellaisissa Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) runkoverkon ulkopuolisissa satamissa, jotka ovat tärkeitä muussa kuin kuljetusliikenteessä oleville aluksille, erityisesti kalastusaluksille,

| — | soveltuvin osin 2 kohdan mukaiset yhteistyöjärjestelyt muiden jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

—

soveltuvin osin 2 kohdan mukaiset yhteistyöjärjestelyt muiden jäsenvaltioiden kanssa.

Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava sellainen kansallinen toimintakehys vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden ja infrastruktuurin kehittämiseksi, johon sisältyvät liitteessä I luetellut tiedot ja vähintään seuraavat osa-alueet:

| — | vaihtoehtoisten polttoaineiden tilan ja tulevan kehityksen arviointi, |
| --- | --- |

—

vaihtoehtoisten polttoaineiden tilan ja tulevan kehityksen arviointi,

| — | sen arviointi, kuinka vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurikate jatkuu valtion rajojen yli, |
| --- | --- |

—

sen arviointi, kuinka vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurikate jatkuu valtion rajojen yli,

| — | sääntelykehys, jolla tuetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin rakentamista, |
| --- | --- |

—

sääntelykehys, jolla tuetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin rakentamista,

| — | toimenpiteet, joilla tuetaan kansallisen toimintakehyksen täytäntöönpanoa, |
| --- | --- |

—

toimenpiteet, joilla tuetaan kansallisen toimintakehyksen täytäntöönpanoa,

| — | laajempaa käyttöä ja tuotantoa tukevat toimenpiteet, |
| --- | --- |

—

laajempaa käyttöä ja tuotantoa tukevat toimenpiteet,

| — | tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin tukeminen, |
| --- | --- |

—

tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin tukeminen,

| — | vaihtoehtoisten polttoaineiden laajempaa käyttöä koskevat tavoitteet, |
| --- | --- |

—

vaihtoehtoisten polttoaineiden laajempaa käyttöä koskevat tavoitteet,

| — | arvio vaihtoehtoista polttoainetta käyttävien ajoneuvojen lukumäärästä vuoden 2020 lopussa, |
| --- | --- |

—

arvio vaihtoehtoista polttoainetta käyttävien ajoneuvojen lukumäärästä vuoden 2020 lopussa,

| — | sen arviointi, miten nesteytetyn maakaasun (LNG) tankkauspisteitä tarvitaan sellaisissa Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) runkoverkon ulkopuolisissa satamissa, jotka ovat tärkeitä muussa kuin kuljetusliikenteessä oleville aluksille, erityisesti kalastusaluksille, |
| --- | --- |

—

sen arviointi, miten nesteytetyn maakaasun (LNG) tankkauspisteitä tarvitaan sellaisissa Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) runkoverkon ulkopuolisissa satamissa, jotka ovat tärkeitä muussa kuin kuljetusliikenteessä oleville aluksille, erityisesti kalastusaluksille,

| — | soveltuvin osin 2 kohdan mukaiset yhteistyöjärjestelyt muiden jäsenvaltioiden kanssa., |
| --- | --- |

—

soveltuvin osin 2 kohdan mukaiset yhteistyöjärjestelyt muiden jäsenvaltioiden kanssa.,

| — | tulokset, joita odotetaan päästöjen ja öljyriippuvuuden alenemisesta sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön vaikutukset. |
| --- | --- |

—

tulokset, joita odotetaan päästöjen ja öljyriippuvuuden alenemisesta sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön vaikutukset.

Perustelu

Lisätty luetelmakohta: tulosten mittaamisen on perustuttava vertailukelpoisiin osoittimiin, ja tuloksissa on tuotava esiin energian tuottamisen ja käytön tehokkuus tai kestävyysperiaatteiden mukaisuus (polttoaineen käyttöikä tai elinkaari) laajimmassa merkityksessä, ei vain hiilidioksidipäästöjen aleneminen.

Muutosehdotus 3

3 artiklan 5 kohta

Kansalliset toimintakehykset

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on annettava kansalliset toimintakehykset tiedoksi komissiolle [18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta]. | Jäsenvaltioiden on annettava kansalliset toimintakehykset tiedoksi komissiolle [18
  24 kuukauden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta]. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on annettava kansalliset toimintakehykset tiedoksi komissiolle [18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta].

Jäsenvaltioiden on annettava kansalliset toimintakehykset tiedoksi komissiolle [18
  24 kuukauden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta].

Perustelu

Kyse on pitkän aikavälin investointien suunnittelusta, ja niitä varten on löydettävä kestäväpohjainen rahoitusjärjestely. Tämän vuoksi tarvitaan perinpohjaista kansallista analyysia, sidosryhmien osallistamista sekä poliittisia ja hallinnollisia sopimuksia.

Muutosehdotus 4

3 artiklan 7 kohta

Kansalliset toimintakehykset

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 8 artiklan mukaisesti, jotta se voi muuttaa 1 kohdassa säädettyä osa-alueiden luetteloa ja liitteessä I lueteltuja tietoja. | Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 8 artiklan mukaisesti, jotta se voi muuttaa 1 kohdassa säädettyjen osa-alueiden luettelon osalta
  säädettyä osa-alueiden luetteloa ja liitteessä I lueteltuja tietoja. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 8 artiklan mukaisesti, jotta se voi muuttaa 1 kohdassa säädettyä osa-alueiden luetteloa ja liitteessä I lueteltuja tietoja.

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 8 artiklan mukaisesti, jotta se voi muuttaa 1 kohdassa säädettyjen osa-alueiden luettelon osalta
  säädettyä osa-alueiden luetteloa ja liitteessä I lueteltuja tietoja.

Perustelu

Direktiivissä säädetään komission oikeudesta muuttaa delegoiduin säädöksin lataus- ja huoltoasemien teknisiä vaatimuksia, myös standardeja. Tämä on vastoin direktiivin perusajatusta, että olisi varmistettava infrastruktuuriin investoijien sekä teollisuuden ja kuluttajien pitkän aikavälin luottamus. Tässä tapauksessa Euroopan parlamentti, neuvosto ja jäsenvaltiot eivät voi valvoa yhteisiä standardeja, ja investointivarmuus menetetään.

Muutosehdotus 5

4 artiklan 1 kohta

Sähkön jakelu liikennettä varten

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 on sähkökäyttöisten ajoneuvojen latauspisteitä käytössä vähimmäismäärä eli vähintään liitteessä II olevassa taulukossa mainittu määrä. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 on sähkökäyttöisten ajoneuvojen latauspisteitä käytössä vähimmäismäärä, josta sovitaan kansallisella tasolla ottaen huomioon jäsenvaltioiden eri alueiden olosuhteet
  eli vähintään liitteessä II olevassa taulukossa mainittu määrä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 on sähkökäyttöisten ajoneuvojen latauspisteitä käytössä vähimmäismäärä eli vähintään liitteessä II olevassa taulukossa mainittu määrä.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 on sähkökäyttöisten ajoneuvojen latauspisteitä käytössä vähimmäismäärä, josta sovitaan kansallisella tasolla ottaen huomioon jäsenvaltioiden eri alueiden olosuhteet
  eli vähintään liitteessä II olevassa taulukossa mainittu määrä.

Perustelu

Sen sijaan, että direktiivissä säädetään lataus- ja huoltoasemien pakollisesta määrästä, jäsenvaltiot voisivat itse asettaa toimintakehyksessään vastaavat tavoitteet. Näin voitaisiin ottaa huomioon jäsenvaltioiden ominaispiirteet, kuten rahoitusmahdollisuudet, teknologinen kehitys ja kuluttajien mieltymykset.

Muutosehdotus 6

4 artiklan 6 kohta

Sähkön jakelu liikennettä varten

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kaikki sähkökäyttöisten ajoneuvojen julkiset latauspisteet on varustettava direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 28 kohdassa määritellyillä älykkäillä mittausjärjestelmillä, ja niiden on oltava mainitun direktiivin 9 artiklan 2 kohdassa säädettyjen vaatimusten mukaiset. | Kaikki sähkökäyttöisten ajoneuvojen julkiset latauspisteet on varustettava
  suunniteltava niin, että niihin voidaan kytkeä direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 28 kohdassa määritellyillä älykkäillä mittausjärjestelmillä
  määritellyt älykkäät mittausjärjestelmät, ja niiden on oltava mainitun direktiivin 9 artiklan 2 kohdassa säädettyjen vaatimusten mukaiset. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kaikki sähkökäyttöisten ajoneuvojen julkiset latauspisteet on varustettava direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 28 kohdassa määritellyillä älykkäillä mittausjärjestelmillä, ja niiden on oltava mainitun direktiivin 9 artiklan 2 kohdassa säädettyjen vaatimusten mukaiset.

Kaikki sähkökäyttöisten ajoneuvojen julkiset latauspisteet on varustettava
  suunniteltava niin, että niihin voidaan kytkeä direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 28 kohdassa määritellyillä älykkäillä mittausjärjestelmillä
  määritellyt älykkäät mittausjärjestelmät, ja niiden on oltava mainitun direktiivin 9 artiklan 2 kohdassa säädettyjen vaatimusten mukaiset.

Muutosehdotus 7

11 artiklan 1 kohta

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [18 kuukautta tämän direktiivin voimaantulon jälkeen]. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. | Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [18
  36 kuukautta tämän direktiivin voimaantulon jälkeen]. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [18 kuukautta tämän direktiivin voimaantulon jälkeen]. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [18
  36 kuukautta tämän direktiivin voimaantulon jälkeen]. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Perustelu

Kolme vuotta on asianmukainen määräaika direktiivin saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä. On otettava huomioon, että direktiivin hyväksymisen jälkeen kussakin jäsenvaltiossa on hyväksyttävä kansallinen toimintakehys.

Bryssel 4 päivänä heinäkuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2011) 21 final.

1

(2)  CdR 101/2011 fin.

2

(3)  COM(2013) 18 final.

3

(4)  COM(2013) 17 final.

4

(5)  CdR 101/2011 fin.

5

(6)  CdR 2182/2012 fin.

6

(7)  CdR 5/2012 fin.

7

(8)  COM(2011) 144 final.

8

(9)  CdR 160/2008 fin.

9

(10)  CdR 650/2012 fin.

10

(11)  CdR 5/2012 fin.

11

(12)  Puolan rakennetutkimusinstituutti (Institute for Structural Research) esitteli tutkimuksiaan Varsovassa tammikuussa 2013.

12

Institute for Structural Research

(13)  CdR 2182/2012 fin.

13

---