# Den Europæiske Unions C 334/2013

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2013.334.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 334 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 56. årgang15. november 2013 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2013.334.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 334

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

56. årgang15. november 2013

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 334/01 | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten — Konsolideret årsregnskab for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2012 | 1 |
| 2013/C 334/02 | Rettens revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet — Den uafhængige revisors beretning | 122 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2013/C 334/01

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten — Konsolideret årsregnskab for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2012

1

2013/C 334/02

Rettens revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet — Den uafhængige revisors beretning

122

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 15.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 334/1

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG REVISIONSRETTEN

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB FOR DEN EUROPÆISKE UNION FOR REGNSKABSÅRET 2012

2013/C 334/01

INDHOLD

Note til det konsoliderede årsregnskab

EU-budgettet: fra forberedelse til decharge

| DEL I | Konsolideret årsregnskab og forklarende bemærkninger |
| --- | --- |

DEL I

Balance

Resultatopgørelse

Pengestrømsopgørelse

Bevægelser i nettoaktiver

Bemærkninger til årsregnskabet

| DEL II | Konsolideret beretning om gennemførelsen af budgettet og forklarende bemærkninger |
| --- | --- |

DEL II

Resultatet af gennemførelsen af EU's budget og forklarende bemærkninger

Konsolideret beretning om gennemførelsen af budgettet

NOTE TIL DET KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKAB

Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2012 er udarbejdet på grundlag af de oplysninger, som de andre institutioner og organer har fremlagt, jf. artikel 148, stk. 2, i finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget. Jeg erklærer herved, at regnskabet er udarbejdet i overensstemmelse med afsnit IX i finansforordningen og med de regnskabsprincipper, -regler og -metoder, som er beskrevet i bemærkningerne til årsregnskabet.

Jeg har fra regnskabsførerne for ovennævnte institutioner og organer, som har attesteret pålideligheden heraf, modtaget alle de oplysninger, der var nødvendige for opstillingen af regnskabet, der viser Den Europæiske Unions aktiver og passiver samt budgetgennemførelsen.

Jeg attesterer herved, at jeg på grundlag af disse oplysninger og den kontrol, jeg har anset for at være nødvendig for underskrivelsen af Europa-Kommissionens regnskab, har rimelig sikkerhed for, at regnskabet på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af Den Europæiske Unions finansielle stilling, resultaterne af dens operationer samt dens pengestrømme.

[underskrift]

Manfred KRAFF

Regnskabsfører for Europa-Kommissionen

24. juli 2013

EU-BUDGETTET: FRA FORBEREDELSE TIL DECHARGE

EU-BUDGETTET: FRA FORBEREDELSE TIL DECHARGE

Det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union (i det følgende benævnt "EU") indeholder oplysninger om institutionernes, agenturernes og de andre EU-organers aktiviteter ud fra et budgetmæssigt synspunkt og i henhold til princippet om periodiseret regnskabsføring. Dette regnskab omfatter ikke medlemsstaternes årsregnskaber.

1.   ÅRLIGT BUDGET

ÅRLIGT BUDGET

En lang række politikker og programmer i hele EU finansieres over EU's budget. I overensstemmelse med medlemsstaternes prioriteringer, der fastsættes i den flerårige finansielle ramme (FFR), gennemfører Kommissionen specifikke programmer, aktiviteter og projekter på de pågældende områder. Der kan være tale om støtte til uddannelsesprogrammer vedrørende studerendes og læreres mobilitet, støtte til landbrugere, støtte til erhvervsinvesteringer, der skaber eller bibeholder job, udviklingsbistand, støtte til projekter, der har til formål at støtte et bedre arbejdsmiljø for arbejdstagere i EU, og forbedring af kontrollen ved de ydre grænser.

Mere end 90 % af EU's budget bruges til at finansiere de EU-politikker og -aktiviteter, som alle medlemsstaterne er enedes om. Den direkte forbindelse mellem årsbudgettet og EU's politikker sikres via en aktivitetsbaseret budgetlægning. Den aktivitetsbaserede budgetkontoplan gør det muligt at foretage en tydelig indkredsning af EU's politikområder og det samlede beløb, der er afsat til hvert af disse områder.

Politikområderne er underopdelt i ca. 200 aktiviteter, hvoraf mere end 110 omfatter aktionsbudgetposter og dermed er afspejlet i budgetkontoplanen som budgetkapitler. Disse politikområder er overvejende operationelle, da der i de fleste tilfælde er tale om aktiviteter til fordel for eksterne modtagere inden for de forskellige aktivitetsområder. Der er dog en række horisontale politikområder, som skal sikre, at Kommissionen fungerer ordentligt, f.eks. koordinering og juridisk vejledning samt budget. Den aktivitetsbaserede budgetstruktur giver fælles begrebsmæssige rammer for prioritering, planlægning, budgettering, overvågning og rapportering, hvilket først og fremmest har til formål at sikre en mere økonomisk og effektiv anvendelse af ressourcerne.

Budgettet udarbejdes af Kommissionen og vedtages normalt af Europa-Parlamentet og Rådet i midten af december i henhold til proceduren i artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

2.   HVORDAN FINANSIERES EU?

HVORDAN FINANSIERES EU?

Den Europæiske Union finansieres ved hjælp af to hovedkategorier af indtægter, nemlig egne indtægter og diverse indtægter.

2.1   Egne indtægter

Egne indtægter

Egne indtægter tilgår automatisk EU, således at EU kan finansiere sit budget, uden at det er nødvendigt, at de nationale myndigheder træffer særlige beslutninger herom. De samlede egne indtægter, der er nødvendige for at finansiere budgettet, bestemmes af de samlede udgifter minus andre indtægter. De samlede egne indtægter må ikke overstige 1,23 % af EU's bruttonationalindkomst (BNI). Egne indtægter kan opdeles i traditionelle egne indtægter, egne indtægter baseret på moms og indtægten baseret på bruttonationalindkomsten (BNI).

2.2   Diverse indtægter

Diverse indtægter

Diverse indtægter fra EU's aktiviteter udgør mindre end 10 % af de samlede indtægter. Der kan f.eks. være tale om bøder i konkurrencesager og indtægtsordrer til private og offentlige debitorer i forbindelse med forvaltning af EU-projekter. Tvangsbøder, som Domstolen har pålagt medlemsstater, der ikke efterkommer en dom, falder også inden for denne kategori. På al gæld, der ikke betales til tiden, påløber der morarenter. Når andre tredjeparter end medlemsstaterne ikke betaler deres gæld, kan Kommissionen (og Rådet) vedtage afgørelser, der pålægger debitorerne at betale, og som fuldbyrdes direkte i overensstemmelse med den civile retsplejelov det sted, hvor tvangsfuldbyrdelsen skal ske. Kommissionens Juridisk Tjeneste indleder inddrivelsesprocedurer over for debitorer, der har misligholdt deres forpligtelser, med hjælp fra eksterne advokatfirmaer.

3.   SÅDAN FORVALTES OG ANVENDES EU-BUDGETTET

SÅDAN FORVALTES OG ANVENDES EU-BUDGETTET

3.1   Primære driftsudgifter

Primære driftsudgifter

Den Europæiske Unions driftsudgifter dækker de forskellige udgiftsområder i den finansielle ramme og antager forskellige former afhængigt af, hvordan pengene udbetales og forvaltes. I årsregnskabet for 2012 opdeler Kommissionen sine udgifter således:

| | Direkte central forvaltning: Det er tilfældet, når gennemførelsen af budgettet foretages direkte af Kommissionens tjenestegrene. |
| --- | --- |

Direkte central forvaltning: Det er tilfældet, når gennemførelsen af budgettet foretages direkte af Kommissionens tjenestegrene.

Direkte central forvaltning:

| | Indirekte central forvaltning: Det er tilfældet, når Kommissionen tildeler opgaven med gennemførelse af budgettet til EU-retlige eller nationalretlige organer, som f.eks. offentligretlige EU-agenturer eller agenturer, der har fået overdraget offentlige serviceopgaver. |
| --- | --- |

Indirekte central forvaltning: Det er tilfældet, når Kommissionen tildeler opgaven med gennemførelse af budgettet til EU-retlige eller nationalretlige organer, som f.eks. offentligretlige EU-agenturer eller agenturer, der har fået overdraget offentlige serviceopgaver.

Indirekte central forvaltning:

| | Decentral forvaltning: Det er tilfældet, når Kommissionen uddelegerer visse opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen til tredjelande. |
| --- | --- |

Decentral forvaltning: Det er tilfældet, når Kommissionen uddelegerer visse opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen til tredjelande.

Decentral forvaltning:

| | Delt forvaltning: Ved denne forvaltningsmetode overdrages visse gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne. Hovedparten af udgifterne henhører under denne post såsom landbrugsudgifter og strukturforanstaltninger. |
| --- | --- |

Delt forvaltning: Ved denne forvaltningsmetode overdrages visse gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne. Hovedparten af udgifterne henhører under denne post såsom landbrugsudgifter og strukturforanstaltninger.

Delt forvaltning:

| | Fælles forvaltning: Ved denne forvaltningsmetode overdrager Kommissionen visse gennemførelsesopgaver til en international organisation. |
| --- | --- |

Fælles forvaltning: Ved denne forvaltningsmetode overdrager Kommissionen visse gennemførelsesopgaver til en international organisation.

Fælles forvaltning:

Fra 2014 og frem ændres denne opdeling, idet den opdaterede finansforordning træder i kraft.

3.2   De forskellige finansielle aktører i Kommissionen

De forskellige finansielle aktører i Kommissionen

Kommissionskollegiet påtager sig det kollektive politiske ansvar, men udøver i praksis ikke selv sine beføjelser til at gennemføre budgettet. Kollegiet uddelegerer hvert år disse opgaver til individuelle tjenestemænd, der skal stå til ansvar over for kollegiet, og som er omfattet af finansforordningen og tjenestemandsvedtægten. Det pågældende personale – generelt generaldirektører og kontorchefer – kaldes "de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede". De kan yderligere uddelegere opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen til "de ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede".

Kommissionskollegiet

De anvisningsberettigedes ansvar dækker hele forvaltningsprocessen lige fra at fastslå, hvad det er nødvendigt at gøre, til at nå de af institutionen fastsatte politiske mål, for så vidt angår forvaltning af aktiviteter, der iværksættes både ud fra et drifts- og budgetmæssigt standpunkt, herunder vedtagelse af juridiske forpligtelser, overvågning af resultater, gennemførelse af betalinger og om nødvendigt inddrivelse af midler. I hver tjenestegren sikres der forsvarlig økonomisk forvaltning og ordentlig ansvarlighed ved hjælp af en adskillelse af kontrollen med forvaltningen (de anvisningsberettigede) og den interne revision, kontrol med overholdelsen af klare interne kontrolstandarder (baseret på internationale standarder), forudgående og efterfølgende kontrol, uafhængig intern revision på grundlag af risikovurderinger og regelmæssig rapportering om aktiviteterne til de individuelle kommissærer.

anvisningsberettigedes

Hver anvisningsberettiget skal udarbejde en årlig aktivitetsrapport vedrørende de aktiviteter, som den pågældende har ansvar for. I den årlige aktivitetsrapport redegør den anvisningsberettigede for de opnåede resultater og for, hvorvidt han har rimelig sikkerhed for, at de midler, der er afsat til de i rapporten beskrevne aktiviteter, er blevet anvendt til det fastsatte formål og i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning. Endvidere vurderes det, om de anvendte kontrolprocedurer giver den nødvendige sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. På baggrund af artikel 66 i finansforordningen og under hensyntagen til den interne revisors generelle udtalelse vedtager Kommissionen en sammenfattende rapport om de årlige aktivitetsrapporter, hvorved Kommissionen tager ansvar for forvaltningen af EU-budgettet i overensstemmelse med artikel 317 i TEUF. Denne rapport samt de årlige aktivitetsrapporter kan findes på: http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_en.htm.

Regnskabsføreren gennemfører betalinger og indtægtsordrer udstedt af de anvisningsberettigede og er ansvarlig for forvaltningen af likviditetsbeholdningen, fastsættelsen af regnskabsregler og -metoder, valideringen af regnskabssystemer, bogføringen og udarbejdelsen af institutionens årsregnskab. Regnskabsføreren skal desuden underskrive regnskaberne og erklære, at de på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af EU's finansielle stilling, resultaterne af dens operationer samt dens pengestrømme.

Regnskabsføreren

3.3   Indgåelse af forpligtelser for at anvende EU's budget

Indgåelse af forpligtelser for at anvende EU's budget

Inden der kan indgås en juridisk forpligtelse (f.eks. en kontrakt eller en støtteaftale) med tredjemand, skal der på årsbudgettet være en budgetpost for den pågældende aktivitet. Der skal også være tilstrækkelige midler på budgetposten til at dække udgifterne. Hvis disse betingelser er opfyldt, skal de nødvendige midler reserveres på budgettet ved hjælp af en budgetmæssig forpligtelse i regnskabssystemet.

Der kan ikke foretages betalinger over EU-budgettet medmindre den anvisningsberettigede har indgået en juridisk forpligtelse.

Når den budgetmæssige forpligtelse er godkendt, registreres den i budgetregnskabssystemet, og de tilsvarende bevillinger anvendes. Det har imidlertid ingen virkning på det almindelige regnskab (eller det generelle bogholderi), da der endnu ikke er påløbet udgifter.

3.4   Gennemførelse af en betaling

Gennemførelse af en betaling

3.4.1   Generelle bestemmelser

Generelle bestemmelser

Der kan ikke foretages en betaling, medmindre den anvisningsberettigede, der behandler den pågældende transaktion, har godkendt en budgetmæssig forpligtelse. Når en betaling er godkendt i regnskabssystemet, er næste trin overførslen til modtagerens konto. Kommissionen gennemfører 1,8 mio. betalinger om året. Kommissionen er med i SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication).

3.4.2   Forfinansiering, omkostningsopgørelser og støtteberettigede udgifter

Forfinansiering, omkostningsopgørelser og støtteberettigede udgifter

Forfinansiering er en betaling, hvis formål er at yde modtageren et forskud i form af et kontant beløb. Forfinansieringen kan opdeles i et antal betalinger over en periode, der er fastsat i den pågældende juridiske forpligtelse. Kontantbeløbet eller forskuddet bruges enten til det formål, som det blev ydet til at dække i den periode, der er defineret i den juridiske forpligtelse, eller tilbagebetales, idet modtageren har pligt til at returnere forfinansieringsbeløbet til EU, hvis der ikke er påløbet støtteberettigede udgifter. Dermed er udbetalt forfinansiering først en afholdt udgift, når de relevante betingelser er opfyldt, hvorfor beløbet posteres som et aktiv på balancen, når den første betaling finder sted. Forfinansieringen nedsættes (helt eller delvis) på aktivsiden, efterhånden som støtteberettigede udgifter bliver godkendt, og ubrugte beløb tilbagebetales.

Nogen tid efter udbetalingen af forfinansieringen, vil det relevante EU-organ modtage et godtgørelseskrav for at bevise, at forfinansieringsbeløbet er blevet anvendt af modtageren i overensstemmelse med den juridiske forpligtelse. Disse godtgørelseskrav sendes med forskellige mellemrum året igennem afhængigt af aktivitetens type og betingelser, og de er ikke nødvendigvis alle modtaget inden årets udgang.

Støtteberettigelseskriterier defineres i basisretsakten, forslagsindkaldelser, andre oplysende dokumenter til støttemodtagerne og/eller i støtteaftalernes kontraktbestemmelser eller i afgørelsen om tilskud. Efter analysen flyttes de støtteberettigede beløb over til udgifter, og modtageren informeres om eventuelle ikke-støtteberettigede beløb.

4.   LÅNTAGNINGS- OG LÅNGIVNINGSAKTIVITETER

LÅNTAGNINGS- OG LÅNGIVNINGSAKTIVITETER

EU-traktaten bemyndiger EU til at vedtage låneprogrammer for at mobilisere de finansielle midler, der er nødvendige for, at EU kan yde finansiel bistand til medlemsstaterne og tredjelande. Europa-Kommissionen, som handler på vegne af EU, forvalter på nuværende tidspunkt tre større programmer, som gør det muligt for den at yde lån og finansiere disse ved at udstede gældsinstrumenter på kapitalmarkederne eller hos finansielle institutioner: den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM), betalingsbalancelån og makrofinansiel bistand (MFA). Da disse midler har de samme egenskaber som "back-to-back"-transaktioner, har de ikke indvirkning på EU's budget, men set ud fra et juridisk synspunkt påhviler betalingen af afdrag og renter for disse låntagninger imidlertid EU.

5.   BESKYTTELSE AF EU-BUDGETTET: FINANSIELLE KORREKTIONER OG INDDRIVELSER

BESKYTTELSE AF EU-BUDGETTET: FINANSIELLE KORREKTIONER OG INDDRIVELSER

I henhold til finansforordningen og andre gældende retsakter, navnlig vedrørende landbrugs- og samhørighedspolitikken, kan udgifter kontrolleres i mange år, efter at de er opstået. I tilfælde af fejl, uregelmæssigheder eller svig foretages der inddrivelse eller finansielle korrektioner. Registreringen af fejl, uregelmæssigheder eller svig og korrektion heraf er sidste fase i kontrolsystemerne og er væsentlig for at kunne udvise forsvarlig økonomisk forvaltning.

I forbindelse med tilskud er det de relevante EU-tjenestegrene eller i tilfælde af delt forvaltning medlemsstaterne, der på grundlag af de bilag, der er anført i gennemførelsesbestemmelserne eller betingelserne for hvert tilskud, kontrollerer, om udgifter, der dækkes over budgettet, er støtteberettigede. Med henblik på at sikre det bedst mulige forhold mellem udgifterne til og fordelene ved kontrolsystemer er der tendens til, at kontrollen af bilagene til den sidste betalingsanmodning ved direkte central forvaltning er mere indgående end i forbindelse med de mellemliggende betalingsanmodninger, og der kan således afsløres fejl i forbindelse med mellemliggende betalinger, der korrigeres ved justering af den endelige betaling. EU og/eller medlemsstaterne er desuden forpligtet til under gennemførelsen af den finansierede foranstaltning og/eller herefter at kontrollere, at bilagene er korrekte, ved at foretage kontrol af ansøgerens lokaler. Den gældende lovgivning omhandler forskellige procedurer for behandlingen af fejl, uregelmæssigheder og svig, som Kommissionen og medlemsstaterne konstaterer. Se bemærkning 6 til regnskabet for yderligere oplysninger om dette område.

6

6.   REGNSKABSAFLÆGGELSE

REGNSKABSAFLÆGGELSE

Den Europæiske Unions årsregnskab omfatter to særskilte, men indbyrdes forbundne elementer:

| a) | årsregnskabet |
| --- | --- |

a)

årsregnskabet

| b) | beretning om gennemførelsen af budgettet, der gør det muligt i detaljer at følge gennemførelsen af budgettet. |
| --- | --- |

b)

beretning om gennemførelsen af budgettet, der gør det muligt i detaljer at følge gennemførelsen af budgettet.

Årsregnskabet vedtages af Kommissionen og forelægges Revisionsretten med henblik på revision og endelig for Europa-Parlamentet og Rådet som en del af dechargeproceduren.

I tillæg til ovenstående udarbejdes der desuden månedlige beretninger om budgetgennemførelsen.

6.1   Årsregnskabet

Årsregnskabet

Kommissionens regnskabsfører er ansvarlig for at udarbejde årsregnskabet og for at sikre, at det på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af EU's finansielle stilling, resultaterne af dens operationer samt dens pengestrømme. Årsregnskabet udarbejdes i overensstemmelse med EU's regnskabsregler, der er baseret på de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (IPSAS). Se bemærkning 1 i regnskabet for yderligere oplysninger.

1

6.2   Bevillingsregnskabet

Bevillingsregnskabet

Kommissionens regnskabsfører er ansvarlig for at udarbejde beretningen om gennemførelsen af budgettet på måneds- såvel som årsbasis. Det er kun Kommissionens budget, der omfatter både administrationsbevillinger og aktionsbevillinger. De andre institutioner har kun administrationsbevillinger. Budgettet omfatter desuden to forskellige former for bevillinger, nemlig ikke-opdelte bevillinger (IOB) og opdelte bevillinger (OB). De ikke-opdelte bevillinger skal dække de transaktioner, der er etårige (og som stemmer overens med princippet om etårighed). Opdelte bevillinger er indført for at forene princippet om etårighed med nødvendigheden af at finansiere foranstaltninger, som gennemføres over flere år. De skal primært dække de flerårige transaktioner. De opdelte bevillinger består af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):

| — | forpligtelsesbevillinger: dækker samtlige udgifter til de forpligtelser, der indgås i løbet af regnskabsåret med henblik på foranstaltninger, der strækker sig over flere år. Budgetforpligtelser for foranstaltninger, der løber over mere end ét regnskabsår, kan imidlertid opdeles på flere år i årlige trancher |
| --- | --- |

—

forpligtelsesbevillinger: dækker samtlige udgifter til de forpligtelser, der indgås i løbet af regnskabsåret med henblik på foranstaltninger, der strækker sig over flere år. Budgetforpligtelser for foranstaltninger, der løber over mere end ét regnskabsår, kan imidlertid opdeles på flere år i årlige trancher

forpligtelsesbevillinger

| — | betalingsbevillinger: dækker de udgifter, der følger af gennemførelsen af de forpligtelser, der er indgået i løbet af det pågældende regnskabsår og/eller de foregående regnskabsår. |
| --- | --- |

—

betalingsbevillinger: dækker de udgifter, der følger af gennemførelsen af de forpligtelser, der er indgået i løbet af det pågældende regnskabsår og/eller de foregående regnskabsår.

betalingsbevillinger

Indførelsen af opdelte forpligtelser har medført, at der er opstået en forskel mellem de indgåede forpligtelser og de gennemførte betalinger. Denne forskel, som svarer til de uindfriede forpligtelser, er udtryk for, at der går en vis tid, fra forpligtelserne indgås, til de tilsvarende betalinger foretages. Dette kendes som RAL ("Reste à Liquider").

7.   REVISION OG DECHARGE

REVISION OG DECHARGE

7.1   Revision

Revision

Den Europæiske Unions årsregnskaber og ressourceforvaltning kontrolleres af dens eksterne revisor, Den Europæiske Revisionsret, der udarbejder en årsberetning til Europa-Parlamentet og Rådet. Revisionsrettens hovedopgave er at foretage en ekstern, uafhængig revision af EU's årsregnskab. Revisionsretten udarbejder som en del af sine aktiviteter:

| 1) | en årsberetning om de aktiviteter, der er finansieret over det almindelige budget med nærmere bemærkninger til årsregnskaberne og de underliggende transaktioner |
| --- | --- |

1)

en årsberetning om de aktiviteter, der er finansieret over det almindelige budget med nærmere bemærkninger til årsregnskaberne og de underliggende transaktioner

| 2) | en udtalelse på grundlag af revisionen og afgivet i årsberetningen i form af en revisionserklæring vedrørende i) regnskabernes pålidelighed og ii) de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, der omfatter både indtægter fra afgiftspligtige personer og betalinger til slutmodtagere |
| --- | --- |

2)

en udtalelse på grundlag af revisionen og afgivet i årsberetningen i form af en revisionserklæring vedrørende i) regnskabernes pålidelighed og ii) de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, der omfatter både indtægter fra afgiftspligtige personer og betalinger til slutmodtagere

| 3) | særberetninger om resultaterne af revisioner inden for bestemte områder. |
| --- | --- |

3)

særberetninger om resultaterne af revisioner inden for bestemte områder.

7.2   Decharge

Decharge

Den sidste fase i budgetproceduren er decharge for budgettet for et givet regnskabsår. Europa-Parlamentet er dechargemyndighed for EU. Det betyder, at det efter revisionen og afslutningen af årsregnskabet påhviler Rådet at henstille og dernæst Europa-Parlamentet at give decharge til Kommissionen og andre EU-organer for gennemførelsen af EU's budget for det foregående regnskabsår. Afgørelsen træffes på grundlag af en gennemgang af regnskabet, Kommissionens årlige evalueringsrapport, Revisionsrettens årsberetning og Kommissionens svar samt efterfølgende spørgsmål og yderligere anmodninger om oplysninger til Kommissionen.

Dechargen udgør det politiske aspekt af den eksterne kontrol med budgetgennemførelsen og er den afgørelse, hvorved Europa-Parlamentet, der handler efter en henstilling fra Rådet, "fritager" Kommissionen (og andre EU-organer) for dens ansvar for forvaltningen af et givet budget ved at markere afslutningen af budgettets eksistens. Dechargeproceduren kan give et af tre resultater: meddelelse, udsættelse eller nægtelse af decharge. Høringen af kommissærerne, som udspørges af medlemmer af Europa-Parlamentets budgetkontroludvalg om de politikområder, der er den enkelte kommissærs ansvar, er en integreret del af Europa-Parlamentets årlige budget- og dechargeprocedure. Den endelige betænkning om decharge, der omfatter en specifik anmodning til Kommissionen om at træffe visse foranstaltninger, vedtages på et plenarmøde. Rådets dechargehenstilling vedtages af ECOFIN. Både Europa-Parlamentets betænkning og Rådets henstilling giver anledning til en årlig opfølgningsrapport, i hvilken Kommissionen beskriver de konkrete skridt, den har taget for at gennemføre Europa-Parlamentets anmodning og Rådets henstillinger.

DEL I

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER
   (1)

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

1

INDHOLD

INDHOLD

Balance

Resultatopgørelse

Pengestrømsopgørelse

Bevægelser i nettoaktiver

Bemærkninger til årsregnskabet

| 1. | Væsentlige regnskabspolitikker |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bemærkninger til balancen |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bemærkninger til resultatopgørelsen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bemærkninger til pengestrømsopgørelsen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eventualaktiver, eventualforpligtelser og andre oplysninger |
| --- | --- |

5.

| 6. | Beskyttelse af EU-budgettet |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finansielle støttemekanismer |
| --- | --- |

7.

| 8. | Finansiel risikostyring |
| --- | --- |

8.

| 9. | Oplysninger om nærtstående parter |
| --- | --- |

9.

| 10. | Begivenheder efter balancedatoen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Anvendelsesområdet for konsolidering |
| --- | --- |

11.

BALANCE

BALANCE

| mio. EUR |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| LANGFRISTEDE AKTIVER |
| Immaterielle aktiver | 2.1 | 188 | 149 |
| Materielle anlægsaktiver | 2.2 | 5 978 | 5 071 |
| Investeringer behandlet regnskabsmæssigt efter den indre værdis metode | 2.3 | 392 | 374 |
| Finansielle aktiver | 2.4 | 62 311 | 43 672 |
| Tilgodehavender og inddrivelige beløb | 2.5 | 564 | 289 |
| Forfinansiering | 2.6 | 44 505 | 44 723 |
| | | 113 938 | 94 278 |
| OMSÆTNINGSAKTIVER |
| Lagerbeholdninger | 2.7 | 138 | 94 |
| Finansielle aktiver | 2.8 | 1 981 | 3 721 |
| Tilgodehavender og inddrivelige beløb | 2.9 | 14 039 | 9 477 |
| Forfinansiering | 2.10 | 13 238 | 11 007 |
| Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | 2.11 | 10 674 | 18 935 |
| | | 40 070 | 43 234 |
| AKTIVER I ALT | | 154 008 | 137 512 |
| LANGFRISTET GÆLD |
| Pension og andre ydelser til medarbejderne | 2.12 | 42 503 | 34 835 |
| Hensættelser | 2.13 | (1 258) | (1 495) |
| Finansielle forpligtelser | 2.14 | (57 232) | (41 179) |
| Anden gæld | 2.15 | (2 527) | (2 059) |
| | | (103 520) | (79 568) |
| KORTFRISTET GÆLD |
| Hensættelser | 2.16 | (806) | (270) |
| Finansielle forpligtelser | 2.17 | (15) | (51) |
| Gæld | 2.18 | (90 083) | (91 473) |
| | | (90 904) | (91 794) |
| PASSIVER I ALT | | (194 424) | (171 362) |
| NETTOAKTIVER | | (40 416) | (33 850) |
| Reserver | 2.19 | 4 061 | 3 608 |
| Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (2) | 2.20 | (44 477) | (37 458) |
| NETTOAKTIVER | | (40 416) | (33 850) |

mio. EUR

Bemærkning

31.12.2012

31.12.2011

LANGFRISTEDE AKTIVER

Immaterielle aktiver

2.1

2.1

188

149

Materielle anlægsaktiver

2.2

2.2

5 978

5 071

Investeringer behandlet regnskabsmæssigt efter den indre værdis metode

2.3

2.3

392

374

Finansielle aktiver

2.4

2.4

62 311

43 672

Tilgodehavender og inddrivelige beløb

2.5

2.5

564

289

Forfinansiering

2.6

2.6

44 505

44 723

113 938

94 278

OMSÆTNINGSAKTIVER

Lagerbeholdninger

2.7

2.7

138

94

Finansielle aktiver

2.8

2.8

1 981

3 721

Tilgodehavender og inddrivelige beløb

2.9

2.9

14 039

9 477

Forfinansiering

2.10

2.10

13 238

11 007

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

2.11

2.11

10 674

18 935

40 070

43 234

AKTIVER I ALT

154 008

137 512

LANGFRISTET GÆLD

Pension og andre ydelser til medarbejderne

2.12

2.12

42 503

34 835

Hensættelser

2.13

2.13

(1 258)

(1 495)

Finansielle forpligtelser

2.14

2.14

(57 232)

(41 179)

Anden gæld

2.15

2.15

(2 527)

(2 059)

(103 520)

(79 568)

KORTFRISTET GÆLD

Hensættelser

2.16

2.16

(806)

(270)

Finansielle forpligtelser

2.17

2.17

(15)

(51)

Gæld

2.18

2.18

(90 083)

(91 473)

(90 904)

(91 794)

PASSIVER I ALT

(194 424)

(171 362)

NETTOAKTIVER

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

Reserver

2.19

2.19

4 061

3 608

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (2)

2

2.20

2.20

(44 477)

(37 458)

NETTOAKTIVER

NETTOAKTIVER

(40 416)

(40 416)

(33 850)

(33 850)

RESULTATOPGØRELSE

RESULTATOPGØRELSE

| mio. EUR |
| --- |
| | Bemærkning | 2012 | 2011 |
| DRIFTSINDTÆGTER |
| Egne indtægter og indtægter fra bidrag | 3.1 | 130 919 | 124 677 |
| Andre driftsindtægter | 3.2 | 6 826 | 5 376 |
| | | 137 745 | 130 053 |
| DRIFTSUDGIFTER |
| Administrationsudgifter | 3.3 | (9 320) | (8 976) |
| Driftsudgifter | 3.4 | (124 633) | (123 778) |
| | | (133 953) | (132 754) |
| OVERSKUD/(UNDERSKUD) PÅ DRIFTEN | | 3 792 | (2 701) |
| Finansielle indtægter | 3.5 | 2 157 | 1 491 |
| Finansielle udgifter | 3.6 | (1 942) | (1 355) |
| Bevægelser i forpligtelser vedrørende pension og ydelser til medarbejdere | | (8 846) | 1 212 |
| Andel af nettounderskud fra joint ventures og tilknyttede organer | 3.7 | (490) | (436) |
| REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT | | (5 329) | (1 789) |

mio. EUR

Bemærkning

2012

2011

DRIFTSINDTÆGTER

Egne indtægter og indtægter fra bidrag

3.1

3.1

130 919

124 677

Andre driftsindtægter

3.2

3.2

6 826

5 376

137 745

137 745

130 053

130 053

DRIFTSUDGIFTER

Administrationsudgifter

3.3

3.3

(9 320)

(8 976)

Driftsudgifter

3.4

3.4

(124 633)

(123 778)

(133 953)

(133 953)

(132 754)

(132 754)

OVERSKUD/(UNDERSKUD) PÅ DRIFTEN

3 792

3 792

(2 701)

(2 701)

Finansielle indtægter

3.5

3.5

2 157

1 491

Finansielle udgifter

3.6

3.6

(1 942)

(1 355)

Bevægelser i forpligtelser vedrørende pension og ydelser til medarbejdere

(8 846)

1 212

Andel af nettounderskud fra joint ventures og tilknyttede organer

3.7

3.7

(490)

(436)

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

PENGESTRØMSOPGØRELSE

PENGESTRØMSOPGØRELSE

| mio. EUR |
| --- |
| | Bemærkning | 2012 | 2011 |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | (5 329) | (1 789) |
| Pengestrømme fra driften | 4.2 | | |
| Nedskrivning | | 39 | 33 |
| Afskrivning | | 405 | 361 |
| (Stigning)/fald i lån | | (16 062) | (27 692) |
| (Stigning)/fald i fordringer og inddrivelige beløb | | (4 837) | 1 605 |
| (Stigning)/fald i forfinansiering | | (2 013) | (1 534) |
| (Stigning)/fald i lagerbeholdninger | | (44) | (3) |
| Stigning/(fald) i hensættelser | | 299 | 234 |
| Stigning/(fald) i finansielle forpligtelser | | 16 017 | 27 781 |
| Stigning/fald i anden gæld | | 468 | (45) |
| Stigning/(fald) i gæld | | (1 390) | 6 944 |
| Det foregående års budgetoverskud bogført som ikke-likvid indtægt | | (1 497) | (4 539) |
| Andre ikke-likvide bevægelser | | 260 | (75) |
| Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende pension og ydelser til medarbejdere | | 7 668 | (2 337) |
| Investeringsaktiviteter | 4.3 | | |
| (Stigning)/fald i immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver | | (1 390) | (693) |
| (Stigning)/ fald i investeringer behandlet regnskabsmæssigt efter den indre værdis metode | | (18) | 118 |
| (Stigning)/ fald i finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje | | (837) | (1 497) |
| NETTOPENGESTRØM | | (8 261) | (3 128) |
| Nettostigning/(fald) i kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | | (8 261) | (3 128) |
| Kassebeholdning og likvide midler ved årets begyndelse | 2.11 | 18 935 | 22 063 |
| Kassebeholdning og likvide midler ved årets udgang | 2.11 | 10 674 | 18 935 |

mio. EUR

Bemærkning

2012

2011

Regnskabsårets økonomiske resultat

Regnskabsårets økonomiske resultat

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Pengestrømme fra driften

Pengestrømme fra driften

4.2

4.2

Nedskrivning

39

33

Afskrivning

405

361

(Stigning)/fald i lån

(16 062)

(27 692)

(Stigning)/fald i fordringer og inddrivelige beløb

(4 837)

1 605

(Stigning)/fald i forfinansiering

(2 013)

(1 534)

(Stigning)/fald i lagerbeholdninger

(44)

(3)

Stigning/(fald) i hensættelser

299

234

Stigning/(fald) i finansielle forpligtelser

16 017

27 781

Stigning/fald i anden gæld

468

(45)

Stigning/(fald) i gæld

(1 390)

6 944

Det foregående års budgetoverskud bogført som ikke-likvid indtægt

(1 497)

(4 539)

Andre ikke-likvide bevægelser

260

(75)

Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende pension og ydelser til medarbejdere

7 668

(2 337)

Investeringsaktiviteter

Investeringsaktiviteter

4.3

4.3

(Stigning)/fald i immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver

(1 390)

(693)

(Stigning)/ fald i investeringer behandlet regnskabsmæssigt efter den indre værdis metode

(18)

118

(Stigning)/ fald i finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje

(837)

(1 497)

NETTOPENGESTRØM

NETTOPENGESTRØM

(8 261)

(8 261)

(3 128)

(3 128)

Nettostigning/(fald) i kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

(8 261)

(3 128)

Kassebeholdning og likvide midler ved årets begyndelse

2.11

2.11

18 935

22 063

Kassebeholdning og likvide midler ved årets udgang

2.11

2.11

10 674

18 935

BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER

BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER

| mio. EUR |
| --- |
| | Reserver (A) | Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (B) | |
| Dagsværdireserve | Andre reserver | Akkumuleret overskud/ (underskud) | Regnskabsårets økonomiske resultat |
| BALANCE PR. 31.12.2010 | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | | 165 | (165) | | 0 |
| Bevægelser i dagsværdien | (47) | | | | (47) |
| Andet | | 2 | (30) | | (28) |
| Tildeling af det økonomiske resultat for 2010 | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Budgetresultat for 2010 krediteret medlemsstaterne | | | (4 539) | | (4 539) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | | | (1 789) | (1 789) |
| BALANCE PR. 31.12.2011 | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | | 168 | (168) | | 0 |
| Bevægelser i dagsværdien | 258 | | | | 258 |
| Andet | | 21 | (19) | | 2 |
| Tildeling af det økonomiske resultat for 2011 | | 6 | (1 795) | 1 789 | 0 |
| Budgetresultat for 2011 krediteret medlemsstaterne | | | (1 497) | | (1 497) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | | | (5 329) | (5 329) |
| BALANCE PR. 31.12.2012 | 150 | 3 911 | (39 148) | (5 329) | (40 416) |

mio. EUR

Reserver (A)

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (B)

Formula

Dagsværdireserve

Andre reserver

Akkumuleret overskud/ (underskud)

Regnskabsårets økonomiske resultat

BALANCE PR. 31.12.2010

BALANCE PR. 31.12.2010

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

Bevægelser i Garantifondens reserve

165

(165)

0

Bevægelser i dagsværdien

(47)

(47)

Andet

2

(30)

(28)

Tildeling af det økonomiske resultat for 2010

4

17 228

(17 232)

0

Budgetresultat for 2010 krediteret medlemsstaterne

(4 539)

(4 539)

Regnskabsårets økonomiske resultat

(1 789)

(1 789)

BALANCE PR. 31.12.2011

BALANCE PR. 31.12.2011

(108)

(108)

3 716

3 716

(35 669)

(35 669)

(1 789)

(1 789)

(33 850)

(33 850)

Bevægelser i Garantifondens reserve

168

(168)

0

Bevægelser i dagsværdien

258

258

Andet

21

(19)

2

Tildeling af det økonomiske resultat for 2011

6

(1 795)

1 789

0

Budgetresultat for 2011 krediteret medlemsstaterne

(1 497)

(1 497)

Regnskabsårets økonomiske resultat

(5 329)

(5 329)

BALANCE PR. 31.12.2012

BALANCE PR. 31.12.2012

150

150

3 911

3 911

(39 148)

(39 148)

(5 329)

(5 329)

(40 416)

(40 416)

BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET

BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET

1.   VÆSENTLIGE REGNSKABSPOLITIKKER

1.1   LOVGIVNING OG REGNSKABSREGLER

LOVGIVNING OG REGNSKABSREGLER

Regnskaberne for Den Europæiske Union (i det følgende benævnt "EU") føres i overensstemmelse med Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 ( (3) om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (i det følgende benævnt "finansforordningen") og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 af 29. oktober 2012 (4) om gennemførelsesbestemmelser til denne finansforordning.

3

4

Den Europæiske Union udarbejder i overensstemmelse med finansforordningens artikel 143 sit årsregnskab på grundlag af en regnskabspraksis, der er baseret på periodisering, og som tager udgangspunkt i de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (IPSAS). Disse regnskabsregler, der er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører, skal anvendes af alle de EU-institutioner og -organer, der er omfattet af konsolideringen, således at man har et fælles sæt regler for regnskabsførelse, værdiansættelse og regnskabsaflæggelse, der gør det muligt at harmonisere proceduren for udarbejdelse og konsolidering af årsregnskabet. Regnskaberne føres i euro på basis af kalenderåret.

1.2   REGNSKABSPRINCIPPER

REGNSKABSPRINCIPPER

Formålet med årsregnskabet er at give en række oplysninger om et organs finansielle stilling, resultater og pengestrømme, som kan være nyttige for en bred vifte af brugere. For et offentligt organ som EU er formålene mere specifikt at give oplysninger, som kan være nyttige i forbindelse med beslutningsprocessen, og at bevise organets ansvarlighed for de ressourcer, det har fået betroet. Det er med disse mål for øje, at nærværende dokument er udarbejdet.

De overordnede hensyn (eller regnskabsprincipper), der skal følges under udarbejdelsen af årsregnskabet, er fastsat i EU-regnskabsregel 2 og er de samme som dem, der er beskrevet i IPSAS 1, dvs. principperne om et retvisende billede, periodisering, going concern, ensartethed, sammendrag af poster, modregning og sammenligningstal.

For at kunne udarbejde et årsregnskab i overensstemmelse med ovennævnte regler og principper skal ledelsen udarbejde en række overslag, som har indflydelse på de beløb, der præsenteres for visse poster i balancen og resultatopgørelsen, samt oplysningerne om eventualforpligtelser og eventualaktiver.

1.3   KONSOLIDERING

KONSOLIDERING

Anvendelsesområde for konsolidering

Anvendelsesområde for konsolidering

Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab omfatter alle væsentlige kontrollerede enheder (institutioner og agenturer), tilknyttede organer og joint ventures; på nuværende tidspunkt er der i alt 51 kontrollerede enheder, 5 joint ventures og 4 tilknyttede organer. Den fulde fortegnelse over konsoliderede enheder findes i bemærkning 11.1. Anvendelsesområdet for konsolideringen er blevet øget med 1 kontrolleret enhed (1 agentur) i forhold til 2011. Virkningen af disse forøgelser på det konsoliderede årsregnskab var ikke væsentlig.

11.1

Kontrollerede enheder

Kontrollerede enheder

Beslutningen om at medtage en enhed i anvendelsesområdet for konsolideringen er baseret på kontrolbegrebet. Kontrollerede enheder er alle de enheder, hvori EU direkte eller indirekte har beføjelse til at styre såvel drift som økonomi og dermed få udbytte af enhedernes aktiviteter. Denne beføjelse skal kunne udøves umiddelbart. De kontrollerede enheder konsolideres fuldt ud. Konsolideringen begynder på den første dag, hvor denne kontrol finder sted, og slutter, når kontrollen ophører.

De mest almindelige indikatorer for, at EU udøver kontrol, er oprettelse af enheden via oprettelsesretsakter eller sekundær lovgivning, finansiering af enheden over EU's almindelige budget, stemmerettigheder i de styrende organer, revision udført af Den Europæiske Revisionsret og decharge meddelt af Europa-Parlamentet. Det er klart, at der skal foretages en vurdering for hver enkelt enhed for at afgøre, om der er tale om kontrol, når ét af ovennævnte kriterier er opfyldt, eller om alle kriterierne skal være opfyldt.

Ud fra denne synsvinkel betragtes EU-institutionerne (med undtagelse af Den Europæiske Centralbank) og agenturerne (med undtagelse af agenturerne fra den tidligere anden søjle) som værende underlagt EU's kontrol, og de er derfor også omfattet af konsolideringen. Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling) betragtes endvidere også som en kontrolleret enhed.

Alle væsentlige transaktioner og saldi mellem EU's kontrollerede enheder elimineres. De urealiserede gevinster og tab på transaktioner mellem enheder er ikke væsentlige og er derfor ikke blevet elimineret.

Joint ventures

Joint ventures

Et joint venture er et kontraktligt arrangement, hvori EU og en eller flere (risikovillige) parter er fælles om at drive en økonomisk aktivitet, der er underlagt fælles kontrol. Fælles kontrol er en kontraktligt fastsat deling af den direkte eller indirekte kontrol med en aktivitet, der omfatter mulighed for tjenesteydelser.

Investeringer i joint ventures bogføres ved hjælp af den indre værdis metode og indregnes først til anskaffelsesværdien. EU's andel af over- eller underskud i de fælles kontrollerede enheder indregnes i resultatopgørelsen, og andelen af bevægelserne i reserverne indregnes i EU's reserver. Den indledende investering plus alle bevægelser (yderligere investeringer, andel af økonomisk overskud eller underskud og bevægelser i reserverne, forringelser og udbytte) giver tilsammen den bogførte værdi af det pågældende joint venture i regnskabet på balancedatoen.

De urealiserede gevinster og tab på transaktioner mellem EU og dets fælles kontrollerede enheder er ikke væsentlige og er derfor ikke blevet elimineret. Regnskabspraksis for joint ventures kan adskille sig fra den, som EU har vedtaget for lignende transaktioner og begivenheder under lignende omstændigheder.

Tilknyttede organer

Tilknyttede organer

Tilknyttede organer er enheder, hvori EU direkte eller indirekte har en betydelig indflydelse, men ingen kontrol. Det antages, at der udøves betydelig indflydelse, hvis EU direkte eller indirekte ejer mindst 20 % af stemmerettighederne.

Investeringer i tilknyttede organer bogføres ved hjælp af den indre værdis metode og indregnes først til anskaffelsesværdien. EU's andel af de tilknyttede organers over- eller underskud indregnes i resultatopgørelsen, og andelen af bevægelserne i reserverne indregnes i reserverne. Den indledende investering plus alle bevægelser (yderligere investeringer, andel af økonomisk overskud eller underskud og bevægelser i reserverne, forringelser og udbytte) giver tilsammen den bogførte værdi af det pågældende tilknyttede organ i regnskabet på balancedatoen. Modtagne udlodningsbeløb fra et tilknyttet organ nedbringer investeringens regnskabsmæssige værdi. De urealiserede fortjenester og tab på transaktioner mellem EU og dets tilknyttede organer er ikke væsentlige og er derfor ikke blevet elimineret.

Regnskabspraksis for tilknyttede organer kan adskille sig fra den, som EU har vedtaget for lignende transaktioner og begivenheder under lignende omstændigheder. I tilfælde, hvor EU har en andel på 20 % eller mere af en kapitalinvesteringsfond, har EU ikke ønske om at øve nogen betydelig indflydelse. Disse fonde behandles derfor som finansielle instrumenter, der kategoriseres som instrumenter, der besiddes med handel for øje (AFS, dvs. available for sale).

Ikke-konsoliderede enheder, hvis midler forvaltes af Kommissionen

Ikke-konsoliderede enheder, hvis midler forvaltes af Kommissionen

Midlerne i den fælles sygeforsikringsordning for personalet i EU, Den Europæiske Udviklingsfond og Deltagergarantifonden forvaltes af Kommissionen på deres vegne. Da disse enheder ikke kontrolleres af EU, er de dog ikke omfattet af det konsoliderede regnskab (der gives yderligere oplysninger om de relevante beløb i bemærkning 11.2).

11.2

1.4   GRUNDLAGET FOR OPSTILLINGEN AF ÅRSREGNSKABET

GRUNDLAGET FOR OPSTILLINGEN AF ÅRSREGNSKABET

1.4.1   
  Valuta og omregningsgrundlag

Valuta og omregningsgrundlag

Funktionel valuta og rapporteringsvaluta

Funktionel valuta og rapporteringsvaluta

Årsregnskabet er opstillet i millioner euro, idet euroen er EU's funktionelle valuta og rapporteringsvaluta.

Transaktioner og balancer

Transaktioner og balancer

Valutatransaktioner omregnes til euro ved hjælp af de gældende kurser på transaktionsdagen. Gevinster og tab på udenlandsk valuta fra valutatransaktioner og fra omregning af monetære aktiver og forpligtelser i fremmed valuta til de valutakurser, der er gældende ved årets udgang, indregnes i resultatopgørelsen.

Der anvendes særlige omregningsmetoder for materielle anlægsaktiver og immaterielle aktiver, nemlig værdiansættelse til købsprisen omregnet til den eurokurs, der var gældende på købsdagen.

Årsopgørelser over monetære aktiver og passiver i udenlandske valutaer omregnes til euro på grundlag af de gældende valutakurser pr. 31. december:

Vekselkurs i forhold til euro

Vekselkurs i forhold til euro

| Valuta | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,1510 | 25,7870 |
| DKK | 7,4610 | 7,4342 |
| GBP | 0,8161 | 0,8353 |
| HUF | 292,3000 | 314,5800 |
| LVL | 0,6977 | 0,6995 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,0740 | 4,4580 |
| RON | 4,4445 | 4,3233 |
| SEK | 8,5820 | 8,9120 |
| CHF | 1,2072 | 1,2156 |
| JPY | 113,6100 | 100,2000 |
| USD | 1,3194 | 1,2939 |

Valuta

31.12.2012

31.12.2011

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,1510

25,7870

DKK

7,4610

7,4342

GBP

0,8161

0,8353

HUF

292,3000

314,5800

LVL

0,6977

0,6995

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,0740

4,4580

RON

4,4445

4,3233

SEK

8,5820

8,9120

CHF

1,2072

1,2156

JPY

113,6100

100,2000

USD

1,3194

1,2939

Ændringer i dagsværdien af monetære finansielle instrumenter i fremmed valuta, der er klassificeret som besiddet med handel for øje (AFS), og som vedrører omregningsforskelle, opføres i resultatopgørelsen. Omregningsforskellene vedrørende ikke-monetære finansielle aktiver og forpligtelser, der holdes til dagsværdi gennem resultatet, indregnes i resultatopgørelsen. Omregningsforskelle vedrørende ikke-monetære finansielle aktiver, der er klassificeret som besiddet med handel for øje (AFS), medtages i dagsværdireserven.

1.4.2   
  Anvendelse af overslag

Anvendelse af overslag

I henhold til IPSAS og almindeligt accepterede regnskabsprincipper omfatter regnskabet nødvendigvis beløb, der er baseret på overslag og forvaltningens antagelser på baggrund af de mest pålidelige tilgængelige oplysninger. Vigtige overslag omfatter, men er ikke begrænset til, forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere, hensættelser, finansielle risici forbundet med lageropgørelser og tilgodehavender, periodeafgrænsningsposter, eventualaktiver og -forpligtelser og værdiforringelsesgraden af immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver. De faktiske resultater kan vise sig at være forskellige fra overslagene. Ændringer i overslagene indarbejdes i den periode, hvor man får kendskab til ændringerne.

1.5   BALANCEN

BALANCEN

1.5.1   
  Immaterielle aktiver

Immaterielle aktiver

Erhvervede softwarelicenser opføres til kostpris minus samlede afdrag og afskrivningstab. Aktiverne amortiseres på lineær basis over deres forventede levetid. Immaterielle aktiver, der er udviklet internt, kapitaliseres, når de relevante kriterier i EU's regnskabsregler er opfyldt. De omkostninger, der kan kapitaliseres, omfatter alle nødvendige omkostninger, der er direkte forbundet med at oprette, fremstille og forberede aktivet til den af ledelsen planlagte anvendelse. Omkostninger forbundet med forskningsaktiviteter, udviklingsomkostninger, der ikke kan kapitaliseres, og vedligeholdelsesomkostninger indregnes som udgifter, efterhånden som de afholdes.

1.5.2   
  Materielle anlægsaktiver

Materielle anlægsaktiver

Alle ejendomme og installationer samt alt udstyr opføres til den historiske anskaffelsesværdi med fradrag af afskrivning og værdiforringelse. Den historiske anskaffelsesværdi omfatter udgifter, der direkte kan henføres til anskaffelsen eller opførelsen af aktivet.

Efterfølgende omkostninger bliver kun medregnet i aktivets regnskabsmæssige værdi eller indregnet som et selvstændigt aktiv, når det er sandsynligt, at det fremtidige økonomiske udbytte heraf eller mulighed for tjenesteydelser vil tilfalde EU, og dets værdi kan ansættes pålideligt. Reparation og vedligeholdelse opføres på resultatopgørelsen for den regnskabsperiode, hvori udgifterne er afholdt.

Grunde og kunstværker afskrives ikke, da de skønnes at have en ubegrænset levetid. Aktiver under opførelse afskrives ikke, da disse aktiver endnu ikke kan anvendes. Andre aktiver afskrives efter den lineære metode, så anskaffelsesværdien fordeles på den resterende værdi i henhold til den skønsmæssige levetid, som følger:

| Type af aktiver | Lineære afskrivningssatser |
| --- | --- |
| Ejendomme | 4 % |
| Installationer, maskiner og udstyr | 10 % til 25 % |
| Møbler | 10 % til 25 % |
| Inventar og tilbehør | 10 % til 33 % |
| Transportmateriel | 25 % |
| Computerhardware | 25 % |
| Andre materielle aktiver | 10 % til 33 % |

Type af aktiver

Lineære afskrivningssatser

Ejendomme

4 %

Installationer, maskiner og udstyr

10 % til 25 %

Møbler

10 % til 25 %

Inventar og tilbehør

10 % til 33 %

Transportmateriel

25 %

Computerhardware

25 %

Andre materielle aktiver

10 % til 33 %

Gevinster eller tab på afhændelser fastlægges ved at sammenligne provenuet minus salgsomkostninger med den regnskabsmæssige værdi og medtages i resultatopgørelsen.

Leasing

Leasing

Leasing af materielle aktiver, hvor EU bærer alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som finansiel leasing. Finansiel leasing kapitaliseres pr. datoen for indgåelse af leasingaftalen til den laveste værdi af dagsværdien for det leasede aktiv og nutidsværdien for minimumsbetalingerne på leasingaftalen. Hver leasingbetaling fordeles mellem restgælden og de finansielle afgifter, så der fremkommer en konstant sats på den udestående finanssaldo. Lejeforpligtelserne fratrukket finansielle afgifter medregnes i anden gæld (langfristet og kortfristet). Renteelementet i de finansielle afgifter bogføres i resultatopgørelsen over leasingperioden, så der for hver periode fremkommer en konstant periodisk rentesats for den resterende gældssaldo. Aktiver, der er erhvervet i henhold til finansiel leasing, afskrives over den korteste periode af aktivets levetid og leasingperioden.

Lejeaftaler, hvor udlejeren bærer en væsentlig del af risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som operationel leasing. Betalingerne for operationel leasing opføres på resultatopgørelsen på lineær basis over leasingperioden.

1.5.3   
  Værdiforringelse af ikke-finansielle aktiver

Værdiforringelse af ikke-finansielle aktiver

Aktiver med ubestemt levetid amortiseres/afskrives ikke, men vurderes årligt med hensyn til nedskrivning på grund af værdiforringelse. Nedskrivning af aktiver tages op til overvejelse, hver gang en begivenhed eller en ændring i omstændighederne antyder, at den regnskabsmæssige værdi måske ikke er erholdelig. Tab som følge af en ændring i omstændighederne antyder, at den regnskabsmæssige værdi måske ikke er erholdelig. Det erholdelige beløb er det højeste beløb af et aktivs dagsværdi minus salgsomkostninger og dets brugsværdi.

De immaterielle aktivers og de materielle anlægsaktivers restværdi og levetid vurderes og korrigeres om nødvendigt mindst én gang om året. Et aktivs regnskabsmæssige værdi nedskrives straks til det erholdelige beløb, hvis den regnskabsmæssige værdi er større end de anslåede erholdelige beløb. Hvis de årsager til værdiforringelser, der var konstateret i de foregående år, ikke længere er relevante, tilbageføres det tidligere bogførte værdiforringelsestab tilsvarende.

1.5.4   
  Investeringer

Investeringer

Investeringer i tilknyttede organer og andele i joint ventures

Investeringer i tilknyttede organer og andele i joint ventures

Investeringer i tilknyttede organer og andele i joint ventures regnskabsføres efter den indre værdis metode. Omkostningerne vedrørende kapitalandelene justeres med henblik på at afspejle den stigning eller det fald i nettoaktiverne for de tilknyttede organer og joint ventures, der kan henføres til EU efter den første indregning, hvis der er tegn på værdiforringelse, og nedskrives om nødvendigt til det lavere erholdelige beløb. Det erholdelige beløb vurderes som beskrevet i bemærkning 1.5.3. Hvis årsagen til værdiforringelsen ikke længere er relevant på et senere tidspunkt, tilbageføres værdiforringelsestab til den regnskabsmæssige værdi, der ville være blevet bogført, hvis værdiforringelsestabet ikke var blevet bogført.

1.5.3

Investeringer i risikokapitalfonde

Investeringer i risikokapitalfonde

Investeringer i risikokapitalfonde klassificeres som aktiver, der besiddes med handel for øje (se bemærkning 1.5.5), og regnskabsføres derfor til dagsværdi, mens gevinster og tab fra ændringer i dagsværdien (herunder omregningsforskelle) indregnes i dagsværdireserven.

1.5.5

Eftersom investeringer i risikokapitalfonde ikke har en noteret markedsværdi på et aktivt marked, værdiansættes de linje for linje til den laveste værdi af anskaffelsesværdien og den identificerbare nettoaktivværdi (NAV). Urealiserede gevinster, som skyldes dagsværdimålingen, indregnes gennem reserverne, og urealiserede tab vurderes med hensyn til værdiforringelse for at afgøre, om de bør indregnes som værdiforringelsestab i resultatopgørelsen eller som ændringer i dagsværdireserven.

1.5.5   
  Finansielle aktiver

Finansielle aktiver

Klassificering

Klassificering

Den Europæiske Union rubricerer sine investeringer i følgende kategorier: finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, lån og tilgodehavender, hold til udløb-investeringer, samt finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje. Klassifikationen af de finansielle instrumenter bestemmes ved den første bogføring og revurderes pr. hver balancedag.

i)   Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet

Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet

Et finansielt instrument klassificeres i denne kategori, hvis det hovedsagligt er erhvervet med henblik på salg på kort sigt, eller hvis EU betegner det således. Afledte finansielle aktiver hører også til i denne kategori. Aktiver i denne kategori klassificeres som omsætningsaktiver, hvis det kan forventes, at de realiseres inden 12 måneder fra balancedagen.

ii)   Lån og tilgodehavender

Lån og tilgodehavender

Lån og tilgodehavender er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger, der ikke er noteret på et aktivt marked. De fremkommer, når EU tilvejebringer penge, varer eller tjenesteydelser direkte til debitor uden at have til hensigt at handle tilgodehavendet. De er inkluderet i de langfristede aktiver, undtagen hvis de udløber inden for 12 måneder fra balancedagen.

iii)   Hold-til-udløb-investeringer

Hold-til-udløb-investeringer

Hold-til-udløb-investeringer er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger og fast løbetid, som EU agter og formår at beholde til udløb. I dette regnskabsår havde EU ingen investeringer, der hørte til i denne kategori.

iv)   Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, er ikke-afledte aktiver, der enten hører til i denne kategori eller ikke er rubriceret i nogen anden kategori. De klassificeres enten som omsætningsaktiver eller langfristede aktiver afhængigt af, hvornår EU forventer at afhænde dem, hvilket normalt svarer til udløbsdatoen på balancedatoen. Investeringer i ikke-konsoliderede enheder og andre kapitalandele (f.eks. risikokapitaltransaktioner), der ikke bogføres ved hjælp af den indre værdis metode, klassificeres også som AFS-aktiver (available for sale).

Første indregning og måling

Første indregning og måling

Køb og salg af finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, hold-til-udløb-aktiver samt aktiver, der besiddes med handel for øje, indregnes på handelsdatoen, som er den dato, hvor EU forpligter sig til at købe eller sælge aktivet. Udlån indregnes, når låntagerne får et kontant beløb. Finansielle instrumenter indregnes første gang til dagsværdi. Alle finansielle aktiver, der ikke er indregnet til dagsværdi gennem resultatet, indregnes første gang til dagsværdi plus transaktionsomkostninger. Finansielle aktiver, der indregnes til dagsværdi gennem resultatet, indregnes første gang til dagsværdi, og transaktionsomkostningerne bogføres under udgifter i resultatopgørelsen.

Dagsværdien af et finansielt aktiv ved første indregning er normalt transaktionsprisen (dvs. dagsværdien af det modtagne vederlag). Når der ydes et langfristet lån, der er rentefrit eller forrentes under markedsvilkår, kan dets dagsværdi dog vurderes til nutidsværdien af alle fremtidige kontantbetalinger skønnet ved hjælp af den gældende markedsrentesats for lignende instrumenter med en lignende kreditvurdering.

Lån ydet af lånte midler måles til deres nominelle beløb, som anses for at være lånets dagsværdi. Det skyldes følgende:

| — | "Markedsmiljøet" for EU-lån er meget specifikt og forskelligt fra det kapitalmarked, der bruges til at udstede kommercielle obligationer eller statsobligationer. Da långiverne på disse markeder har mulighed for at vælge alternative investeringer, indregnes offeromkostningerne i markedspriserne. Denne mulighed for alternative investeringer findes imidlertid ikke for EU, som ikke har lov til at investere penge på kapitalmarkederne; EU låner kun penge med henblik på udlån til samme rente. Det betyder, at EU ikke har nogen alternativ udlåns- eller investeringsmulighed for de lånte beløb. Der er således ingen offeromkostninger og derfor ikke noget grundlag for sammenligning med markedsrenten. Faktisk udgør EU's lånetransaktion i sig selv markedet. Da muligheden med offeromkostninger således ikke kan anvendes, afspejler markedsprisen ikke på rimelig vis forholdene i forbindelse med EU's lånetransaktioner. Det er derfor ikke hensigtsmæssigt at fastlægge dagsværdien af EU's lån i forhold til kommercielle obligationer eller statsobligationer. |
| --- | --- |

—

"Markedsmiljøet" for EU-lån er meget specifikt og forskelligt fra det kapitalmarked, der bruges til at udstede kommercielle obligationer eller statsobligationer. Da långiverne på disse markeder har mulighed for at vælge alternative investeringer, indregnes offeromkostningerne i markedspriserne. Denne mulighed for alternative investeringer findes imidlertid ikke for EU, som ikke har lov til at investere penge på kapitalmarkederne; EU låner kun penge med henblik på udlån til samme rente. Det betyder, at EU ikke har nogen alternativ udlåns- eller investeringsmulighed for de lånte beløb. Der er således ingen offeromkostninger og derfor ikke noget grundlag for sammenligning med markedsrenten. Faktisk udgør EU's lånetransaktion i sig selv markedet. Da muligheden med offeromkostninger således ikke kan anvendes, afspejler markedsprisen ikke på rimelig vis forholdene i forbindelse med EU's lånetransaktioner. Det er derfor ikke hensigtsmæssigt at fastlægge dagsværdien af EU's lån i forhold til kommercielle obligationer eller statsobligationer.

| — | Da der ikke er noget aktivt marked eller tilsvarende transaktioner at sammenligne med, bør den rente, som EU skal bruge til at fastsætte dagsværdien af sine lånetransaktioner i forbindelse med EFSM-lån, betalingsbalancelån og andre tilsvarende lån, desuden være den faktisk anvendte rente. |
| --- | --- |

—

Da der ikke er noget aktivt marked eller tilsvarende transaktioner at sammenligne med, bør den rente, som EU skal bruge til at fastsætte dagsværdien af sine lånetransaktioner i forbindelse med EFSM-lån, betalingsbalancelån og andre tilsvarende lån, desuden være den faktisk anvendte rente.

| — | Desuden sker der for disse lån en opvejning mellem långivning og låntagning, fordi der er tale om "back-to-back"-transaktioner. Den effektive rente for de ydede lån er således lig med den effektive rente for den tilsvarende låntagning. EU's transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen. |
| --- | --- |

—

Desuden sker der for disse lån en opvejning mellem långivning og låntagning, fordi der er tale om "back-to-back"-transaktioner. Den effektive rente for de ydede lån er således lig med den effektive rente for den tilsvarende låntagning. EU's transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Finansielle instrumenter indregnes ikke længere i regnskabet, når rettighederne til at modtage pengestrømme fra investeringerne er ophørt eller overført, og EU har overdraget alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten.

Efterfølgende måling

Efterfølgende måling

| i) | Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet regnskabsføres efterfølgende til dagsværdi. Gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien for kategorien "finansielle instrumenter til dagsværdi gennem resultatet" indregnes i resultatopgørelsen i det regnskabsår, hvor de opstår. |
| --- | --- |

i)

Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet regnskabsføres efterfølgende til dagsværdi. Gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien for kategorien "finansielle instrumenter til dagsværdi gennem resultatet" indregnes i resultatopgørelsen i det regnskabsår, hvor de opstår.

| ii) | Lån og tilgodehavender og hold-til-udløb-investeringer regnskabsføres til den amortiserede anskaffelsesværdi ved anvendelse af den effektive rentemetode. I tilfælde af lån ydet af lånte midler anvendes den samme effektive rente på både långivning og låntagning, da disse lån har de samme egenskaber som "back-to-back"-transaktioner, og forskellene mellem låntagnings- og långivningsvilkårene og beløbene ikke er væsentlige. EU's transaktionsomkostninger, der videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen. |
| --- | --- |

ii)

Lån og tilgodehavender og hold-til-udløb-investeringer regnskabsføres til den amortiserede anskaffelsesværdi ved anvendelse af den effektive rentemetode. I tilfælde af lån ydet af lånte midler anvendes den samme effektive rente på både långivning og låntagning, da disse lån har de samme egenskaber som "back-to-back"-transaktioner, og forskellene mellem låntagnings- og långivningsvilkårene og beløbene ikke er væsentlige. EU's transaktionsomkostninger, der videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

| iii) | Hold-til-udløb-investeringer – EU har på nuværende tidspunkt ingen hold-til-udløb-investeringer. |
| --- | --- |

iii)

Hold-til-udløb-investeringer – EU har på nuværende tidspunkt ingen hold-til-udløb-investeringer.

| iv) | Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS), indregnes efterfølgende til dagsværdi. Gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien af AFS-aktiver indregnes i resultatopgørelsen. Når aktiver, der er klassificeret som finansielle AFS-aktiver, sælges eller nedskrives, skal de akkumulerede dagsværdijusteringer, der før blev indregnet i dagsværdireserven, indregnes i resultatopgørelsen. Renter af finansielle AFS-aktiver, der udregnes efter den effektive rentemetode, indregnes i resultatopgørelsen. Udbytte af AFS-egenkapitalinstrumenter indregnes fra det tidspunkt, hvor EU's ret til at modtage betaling er fastslået.
  Dagsværdien af noterede investeringer på et aktivt marked baseres på budprisen. Hvis markedet for et finansielt aktiv ikke er aktivt (og i tilfælde af unoterede værdipapirer), ansætter EU dagsværdien ved hjælp af værdiansættelsesteknikker, f.eks. nylige armslængdetransaktioner, henvisninger til andre i hovedtræk identiske instrumenter, tilbagediskonteret pengestrømsanalyse, modeller for prisfastsættelse af optioner og andre værdiansættelsesteknikker, som i almindelighed benyttes af markedsdeltagerne.
  Når dagsværdien af investeringer i egenkapitalinstrumenter, som ikke er noteret på et aktivt marked, ikke kan måles pålideligt, værdiansættes disse investeringer til anskaffelsesværdien minus værdiforringelse. |
| --- | --- |

iv)

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS), indregnes efterfølgende til dagsværdi. Gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien af AFS-aktiver indregnes i resultatopgørelsen. Når aktiver, der er klassificeret som finansielle AFS-aktiver, sælges eller nedskrives, skal de akkumulerede dagsværdijusteringer, der før blev indregnet i dagsværdireserven, indregnes i resultatopgørelsen. Renter af finansielle AFS-aktiver, der udregnes efter den effektive rentemetode, indregnes i resultatopgørelsen. Udbytte af AFS-egenkapitalinstrumenter indregnes fra det tidspunkt, hvor EU's ret til at modtage betaling er fastslået.

Dagsværdien af noterede investeringer på et aktivt marked baseres på budprisen. Hvis markedet for et finansielt aktiv ikke er aktivt (og i tilfælde af unoterede værdipapirer), ansætter EU dagsværdien ved hjælp af værdiansættelsesteknikker, f.eks. nylige armslængdetransaktioner, henvisninger til andre i hovedtræk identiske instrumenter, tilbagediskonteret pengestrømsanalyse, modeller for prisfastsættelse af optioner og andre værdiansættelsesteknikker, som i almindelighed benyttes af markedsdeltagerne.

Når dagsværdien af investeringer i egenkapitalinstrumenter, som ikke er noteret på et aktivt marked, ikke kan måles pålideligt, værdiansættes disse investeringer til anskaffelsesværdien minus værdiforringelse.

Nedskrivning af finansielle aktiver

Nedskrivning af finansielle aktiver

Den Europæiske Union vurderer på hver balancedag, om der er objektive beviser for, at værdien af et finansielt aktiv er blevet forringet. Et finansielt aktivt bliver udelukkende nedskrevet, og der opstår udelukkende tab ved værdiforringelse, hvis der er objektive beviser for en værdiforringelse som følge af en eller flere begivenheder, der er indtruffet efter første indregning af aktivet, og den eller de tabsgivende begivenheder har en indvirkning på de skønnede fremtidige pengestrømme fra det finansielle aktiv, der kan værdiansættes pålideligt.

a)   Aktiver regnskabsført til amortiseret anskaffelsesværdi

Aktiver regnskabsført til amortiseret anskaffelsesværdi

Hvis der er objektive beviser for, at der er opstået et værdiforringelsestab på lån og tilgodehavender eller hold-til-udløb-investeringer, som regnskabsføres til amortiseret anskaffelsesværdi, måles størrelsen af tabet som forskellen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og nutidsværdien af de skønnede fremtidige pengestrømme (ekskl. fremtidige kredittab, som endnu ikke er opstået) diskonteret til det finansielle aktivs oprindelige effektive rentesats. Aktivets regnskabsmæssige værdi reduceres, og tabet indregnes i resultatopgørelsen. Hvis et lån eller en hold-til-udløb-investering er variabelt forrentet, er diskonteringssatsen til måling af eventuelle værdiforringelsestab den gældende effektive rentesats, der er fastsat i kontrakten. Beregningen af nutidsværdien af de skønnede fremtidige pengestrømme fra et finansielt aktiv, der er stillet i pant, afspejler de pengestrømme, der kan hidrøre fra overtagelse af pantet med fradrag af omkostninger forbundet med erhvervelse og salg af pantet, uanset om en sådan overtagelse af pantet er sandsynlig. Hvis størrelsen af værdiforringelsestabet reduceres i et efterfølgende regnskabsår, og reduktionen objektivt kan henføres til en begivenhed, der er indtruffet, efter at værdiforringelsen er indregnet, tilbageføres det tidligere indregnede værdiforringelsestab gennem resultatopgørelsen.

b)   Aktiver regnskabsført til dagsværdi

Aktiver regnskabsført til dagsværdi

For kapitalandele, der klassificeres som AFS-aktiver, tages der ved vurderingen af, om aktierne er værdiforringet, hensyn til, hvorvidt der er tale om et væsentligt eller permanent (længerevarende) fald i aktiens dagsværdi til under anskaffelsesværdien. Hvis der findes belæg herfor for finansielle AFS-aktiver, bliver det akkumulerede tab, der måles som forskellen mellem anskaffelsesværdien og den aktuelle dagsværdi med fradrag af eventuelle værdiforringelsestab, som tidligere er indregnet i resultatopgørelsen, fjernet fra reserverne og indregnet i resultatopgørelsen. Værdiforringelsestab på egenkapitalinstrumenter, der er indregnet i resultatopgørelsen, tilbageføres ikke gennem resultatopgørelsen. Hvis dagsværdien af et AFS-gældsinstrument stiger i et efterfølgende regnskabsår, og stigningen objektivt kan henføres til en begivenhed, der er indtruffet, efter at værdiforringelsestabet er indregnet, tilbageføres værdiforringelsestabet gennem resultatopgørelsen.

1.5.6   
  Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger opføres til den laveste værdi af kostprisen og nettorealisationsværdien. Kostprisen bestemmes efter først ind, først ud-metoden (FIFU). Kostprisen på færdigvarer og varer under fremstilling omfatter råmaterialer, direkte løn, andre direkte omkostninger og tilknyttede produktionsomkostninger (baseret på normal driftskapacitet). Nettorealisationsværdien er den skønnede salgspris i et normalt forretningsforløb med fradrag af færdiggørelsesomkostninger og salgsomkostninger. Når lagerbeholdninger gratis eller for et symbolsk beløb opbevares til distribution, måles de til det laveste beløb af kostprisen og de aktuelle genanskaffelsesomkostninger. De aktuelle genanskaffelsesomkostninger er de omkostninger, som EU skulle afholde, hvis den erhvervede aktivet på tidspunktet for regnskabsaflæggelse.

1.5.7   
  Forfinansiering

Forfinansiering

Forfinansiering er en betaling, hvis formål er at yde modtageren et forskud i form af et kontant beløb. Forfinansieringen kan opdeles i et antal betalinger over en periode, der er fastsat i den pågældende forfinansieringsaftale. Kontantbeløbet eller forskuddet tilbagebetales eller anvendes til det formål, det er ydet til, inden for den periode, der er fastlagt i aftalen. Hvis modtageren ikke afholder støtteberettigede udgifter, har han pligt til at tilbagebetale forfinansieringen til EU. Forfinansieringsbeløbet nedsættes (helt eller delvis), efterhånden som de støtteberettigede omkostninger (der er indregnet som udgifter) godkendes, og beløb tilbagebetales.

Ved årets udgang værdiansættes udestående forfinansiering til det eller de oprindeligt udbetalte beløb minus tilbagebetalte beløb, udgiftsførte støtteberettigede beløb, anslåede støtteberettigede udgifter, der endnu ikke var afregnet ved årets udgang, samt værdinedsættelser.

Renter af forfinansiering indregnes, efterhånden som de påløber, i henhold til bestemmelserne i den pågældende aftale. Ved årets udgang foretages der på grundlag af de mest pålidelige oplysninger et skøn over indtægterne fra påløbne renter, og dette beløb indregnes i balancen.

1.5.8   
  Tilgodehavender

Tilgodehavender

Tilgodehavender regnskabsføres til det oprindelige beløb med fradrag af nedskrivninger for værdiforringelse. En nedskrivning for værdiforringelse af et tilgodehavende foretages, når der er objektive beviser for, at EU ikke vil modtage alle forfaldne beløb i henhold til de oprindelige betingelser for tilgodehavendet. Nedskrivningsbeløbet svarer til differencen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb. Nedskrivningsbeløbet indregnes i resultatopgørelsen. På grundlag af tidligere erfaringer foretages der også en almindelig nedskrivning for udestående indtægtsordrer, som endnu ikke specifikt er blevet nedskrevet. Se bemærkning 1.5.14 med hensyn til behandlingen af periodiserede indtægter ved regnskabsårets udgang.

1.5.14

1.5.9   
  Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler er finansielle instrumenter og defineres som omsætningsaktiver. De omfatter kontantbeholdning, anfordringsindskud i banker og andre kortfristede, letomsættelige investeringer med en oprindelig løbetid på tre måneder eller kortere.

1.5.10   
  Pension og andre ydelser til medarbejderne

Pension og andre ydelser til medarbejderne

Pensionsforpligtelser

Pensionsforpligtelser

Den Europæiske Union har en ydelsesbaseret pensionsordning. Medarbejderne betaler en tredjedel af de forventede omkostninger til disse ydelser ud af deres løn, men forpligtelsen er ikke finansieret. Den forpligtelse, der indregnes i balancen i forbindelse med den ydelsesbaserede pensionsordning, er nutidsværdien af den ydelsesbaserede forpligtelse på balancedagen. Den fastsatte ydelsesbaserede forpligtelse bliver beregnet af aktuarer ved hjælp af den såkaldte projected unit credit-metode. Nutidsværdien af en ydelsesbaseret forpligtelse fastsættes ved at diskontere de skønnede fremtidige udgående pengestrømme ved hjælp af rentesatserne for statsobligationer, der er udstedt i den valuta, som pensionerne vil blive udbetalt til modtagerne i, og med løbetider, der er nogenlunde de samme som for pensionsforpligtelserne.

Aktuarmæssige gevinster og tab fra erfaringsbaserede justeringer og fra ændringer i de aktuarmæssige forudsætninger indregnes straks i resultatopgørelsen. Omkostninger vedrørende tidligere tjenesteår indregnes straks i resultatopgørelsen, medmindre ændringerne i pensionsordningen afhænger af, om de ansatte forbliver i tjeneste i en bestemt periode (vestingperioden). I dette tilfælde afskrives omkostningerne vedrørende tidligere tjenesteår på lineær basis over vestingperioden.

Ydelser ved sygdom efter medarbejdernes fratrædelse

Ydelser ved sygdom efter medarbejdernes fratrædelse

Den Europæiske Union godtgør medarbejdernes lægeudgifter. Der er oprettet en særskilt fond, som varetager den daglige administration. Både nuværende medarbejdere, pensionister, enker og enkemænd og deres ydelsesberettigede pårørende nyder godt af systemet. De ydelser, der udbetales til andre end nuværende medarbejdere (pensionister, forældreløse børn mv.), opføres som "Ydelser efter medarbejdernes fratrædelse". I betragtning af disse ydelsers art er det nødvendigt at foretage en aktuarberegning. Den forpligtelse, der indregnes i balancen, fastlægges på samme grundlag som forpligtelsen for pensionsforpligtelser (se ovenfor).

1.5.11   
  Hensættelser

Hensættelser

Hensættelser indregnes, når EU som følge af tidligere begivenheder har en aktuel juridisk forpligtelse eller en implicit forpligtelse over for tredjemand, og når det er overvejende sandsynligt, at en udbetaling bliver nødvendig for at opfylde denne forpligtelse, og der kan foretages et pålideligt skøn over beløbet. Der foretages ikke hensættelser for fremtidige driftstab. Størrelsen af hensættelsen er det bedst mulige skøn over de forventede udgifter, der er nødvendige for at afregne den aktuelle forpligtelse på tidspunktet for regnskabsaflæggelse. Når hensættelsen omfatter et stort antal poster, værdiansættes forpligtelsen ved at vægte alle mulige udfald og disses sandsynlighed (expected value-metoden).

1.5.12   
  Finansielle forpligtelser

Finansielle forpligtelser

Finansielle forpligtelser klassificeres som finansielle forpligtelser til dagsværdi gennem resultatet eller finansielle forpligtelser regnskabsført til den amortiserede anskaffelsesværdi (låntagning). Låntagning omfatter lån hos kreditinstitutter og gældsbeviser. Lånene indregnes først til dagsværdi, dvs. deres emissionsprovenu (dagsværdien af modtagne vederlag) fratrukket påløbne transaktionsomkostninger, og regnskabsføres efterfølgende til den amortiserede anskaffelsesværdi ved hjælp af den effektive rentemetode. Forskelle mellem provenuet med fradrag af påløbne transaktionsomkostninger og indløsningsværdien indregnes i resultatopgørelsen i hele låntagningsperioden ved hjælp af den effektive rentemetode.

De klassificeres som langfristede forpligtelser, undtagen hvis de udløber inden for 12 måneder fra balancedagen. Ud fra en væsentlighedsbetragtning må den effektive rentemetode ikke anvendes på långivning og låntagning, når der er tale om lån ydet af lånte midler. EU's transaktionsomkostninger, der videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Finansielle forpligtelser til dagsværdi gennem resultatet omfatter afledte instrumenter, når deres dagsværdi er negativ. Regnskabsmæssigt behandles de på samme måde som finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet (se bemærkning 1.5.5).

1.5.5

1.5.13   
  Gæld

Gæld

En betydelig del af EU's gæld er ikke forbundet med køb af varer eller tjenesteydelser. I stedet vedrører den ubetalte krav om godtgørelse af udgifter fra modtagere af tilskud eller anden EU-finansiering. Kravene opføres som gæld med det krævede beløb, når kravet om godtgørelse modtages. Når de støtteberettigede omkostninger er verificeret og godkendt, værdiansættes gælden til det godkendte og støtteberettigede beløb.

Gæld, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, indregnes ved modtagelse af fakturaen til det oprindelige beløb, og de tilsvarende udgifter opføres i regnskaberne, når varerne eller tjenesteydelserne er leveret til og accepteret af EU.

1.5.14   
  Periodeafgrænsningsposter

Periodeafgrænsningsposter

I henhold til EU's regnskabsregler indregnes transaktioner og begivenheder i regnskaberne i den periode, de vedrører. Ved udgangen af regnskabsperioden fastsættes de påløbne udgifter ved hjælp af et skøn over periodens overførselsforpligtelser. Beregningen af påløbne udgifter sker i overensstemmelse med detaljerede operationelle og praktiske retningslinjer fra Kommissionen, der skal sikre, at årsregnskabet giver et retvisende billede.

Indtægter bogføres også i den periode, de vedrører. Hvis der ikke ved årets udgang er udsendt en faktura, og EU har leveret ydelsen eller varerne, eller hvis der findes en kontraktlig aftale (dvs. med henvisning til en traktat), skal en periodiseret indtægt indregnes i årsregnskabet.

Hvis der ved årets udgang derimod er udsendt en faktura, men tjenesteydelserne eller varerne endnu ikke er leveret, vil indtægten blive periodiseret og opført i den efterfølgende regnskabsperiode.

1.6   RESULTATOPGØRELSE

RESULTATOPGØRELSE

1.6.1   
  Indtægter

Indtægter

Ikke-kommercielle indtægter

Ikke-kommercielle indtægter

Disse udgør langt størstedelen af EU's indtægter og omfatter hovedsaglig direkte og indirekte afgifter samt egne indtægter. Ud over afgifter kan EU også modtage betalinger fra andre parter, f.eks. told, bøder og donationer.

BNI-baserede indtægter og momsindtægter

BNI-baserede indtægter og momsindtægter

Indtægter indregnes i den periode, hvor Kommissionen anmoder medlemsstaterne om at indbetale deres bidrag. De måles til deres "indkaldte beløb". Da momsindtægterne og de BNI-baserede indtægter bygger på skøn over oplysningerne for det pågældende regnskabsår, kan de revideres, når der sker ændringer, indtil medlemsstaterne indsender de endelige oplysninger. Virkningen af en ændring af et skøn medtages i beregningen af nettooverskuddet eller -underskuddet for den periode, hvor ændringen indtraf.

Traditionelle egne indtægter

Traditionelle egne indtægter

Tilgodehavender og tilknyttede indtægter indregnes, når de relevante månedlige A-regnskaber (herunder told og skyldige beløb, som er garanteret og ikke anfægtes) modtages fra medlemsstaterne. På tidspunktet for regnskabsaflæggelse foretages der et skøn over de indtægter, som medlemsstaterne har opkrævet for perioden, men som endnu ikke er betalt til Kommissionen, og de indregnes som tjente, men endnu ikke modtagne indtægter. De kvartalsmæssige B-regnskaber (herunder told, der hverken er indbetalt eller garanteret, såvel som garanterede beløb, der anfægtes af debitor), der indsendes af medlemsstaterne, indregnes under indtægter efter fradrag af de opkrævningsomkostninger, som medlemsstaterne har ret til at fratrække (25 %). Derudover indregnes en værdinedskrivning i resultatopgørelsen på det beløb, der mangler at blive inddrevet.

Bøder

Bøder

Indtægter fra bøder indregnes, når EU har truffet beslutning om at pålægge en bøde, og det officielt er meddelt debitor. Hvis der er tvivl om virksomhedens solvens, indregnes der en værdinedskrivning af fordringen. Efter at der er truffet beslutning om en bøde, har debitor to måneder fra meddelelsen til enten:

| — | at acceptere beslutningen og derfor betale bøden inden for den fastsatte frist, hvorved EU har inkasseret beløbet endeligt |
| --- | --- |

—

at acceptere beslutningen og derfor betale bøden inden for den fastsatte frist, hvorved EU har inkasseret beløbet endeligt

| — | eller ikke at acceptere beslutningen og klage i henhold til EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

—

eller ikke at acceptere beslutningen og klage i henhold til EU-lovgivningen.

Selv hvis der klages over en bøde, skal bødens hovedstol imidlertid indbetales inden for den fastsatte frist på tre måneder, idet klagen ikke har opsættende virkning (artikel 278 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde). Debitor kan under visse omstændigheder og med Kommissionens regnskabsførers samtykke i stedet stille en bankgaranti.

Hvis virksomheden påklager beslutningen og allerede foreløbigt har betalt bøden, indregnes beløbet som en eventualforpligtelse. Da en klage over EU's beslutning ikke har opsættende virkning, anvendes det modtagne beløb til at frigøre tilgodehavendet. Hvis der er modtaget en garanti i stedet for betaling, udgør bøden fortsat en fordring. Hvis det forekommer sandsynligt, at Retten ikke giver EU medhold, indregnes en hensættelse til dækning af denne risiko. Hvis der i stedet er blevet stillet en garanti, nedskrives det udestående tilgodehavende som foreskrevet. De akkumulerede renter, som Kommissionen modtager på de bankkonti, hvor det modtagne beløb er indsat, indregnes som indtægt, og eventualforpligtelserne øges tilsvarende.

Kommercielle indtægter

Kommercielle indtægter

Indtægter fra salg af varer og tjenesteydelser indregnes, når alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten til varerne er overgået til køber. Indtægter fra transaktioner i forbindelse med tjenesteydelser bogføres på tidspunktet for regnskabsaflæggelse, i henhold til hvor stor en del af transaktionen, der er fuldført.

Renteindtægter og -udgifter

Renteindtægter og -udgifter

Renteindtægter og -udgifter indregnes i resultatopgørelsen ved hjælp af den effektive rentemetode. Det er en metode til at beregne den amortiserede anskaffelsesværdi for et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse og til allokering af renteindtægter eller renteudgifter i den relevante periode. Når den effektive rente beregnes, foretager EU et skøn over pengestrømmene under hensyntagen til alle det finansielle instruments kontraktlige betingelser (f.eks. optioner på førtidig indfrielse), men uden hensyntagen til fremtidige kredittab. I beregningen medtages alle gebyrer og rentetillæg kontrahenterne imellem, der udgør en integrerende del af den effektive rente, transaktionsomkostninger samt alle andre tillæg og fradrag.

Når et finansielt aktiv eller en gruppe af ensartede finansielle aktiver er nedskrevet som følge af et tab ved værdiforringelse, indregnes renteindtægter på grundlag af den rentesats, som ved målingen af tab ved værdiforringelse blev anvendt til diskontering af de fremtidige pengestrømme.

Udbytte

Udbytte

Udbytte indregnes, når retten til at modtage betaling er fastslået.

1.6.2   
  Udgifter

Udgifter

Kommercielle udgifter, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, indregnes, når ydelserne er leveret til og accepteret af EU. De værdiansættes til den oprindelige fakturapris. Ikke-kommercielle udgifter er et særtræk ved EU og udgør størsteparten af dens udgifter. De vedrører overførsler til støttemodtagere og kan opdeles i tre typer: fordringer, overførsler i henhold til aftaler samt tilskud, bidrag og donationer.

Overførslerne indregnes som udgifter i den periode, hvor den udløsende begivenhed fandt sted, for så vidt overførslen er tilladt ved forordning (finansforordningen, tjenestemandsvedtægten eller andre bestemmelser), eller der er indgået en kontrakt om tilladelse til overførslen, såfremt støttemodtageren opfylder kriterierne for støtteberettigelse, og der kan foretages et rimeligt skøn over beløbets størrelse.

Når der modtages en betalingsanmodning eller et godtgørelseskrav, som opfylder kriterierne for indregning, indregnes anmodningen eller kravet som en udgift på det støtteberettigede beløb. Ved regnskabsårets udgang skønnes og indregnes støtteberettigede udgifter, der allerede er skyldige, men som endnu ikke er anmeldt, som påløbne udgifter i regnskabet.

1.7   EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER

EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER

1.7.1   
  Eventualaktiver

Eventualaktiver

Et eventualaktiv er et muligt aktiv, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af EU, indtræffer eller ej. Der gives oplysninger om et eventualaktiv, når det er sandsynligt, at der opstår økonomiske gevinster eller mulighed for tjenesteydelser.

1.7.2   
  Eventualforpligtelser

Eventualforpligtelser

En eventualforpligtelse er en mulig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af EU, indtræffer eller ej, eller en nutidig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, som endnu ikke er blevet indregnet, fordi det ikke er sandsynligt, at en udgående strøm af ressourcer med økonomiske gevinster eller muligheder for tjenesteydelser vil være nødvendig for at opfylde forpligtelsen, eller i de sjældne tilfælde, hvor forpligtelsens størrelse ikke kan måles tilstrækkeligt pålideligt.

2.   BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN

LANGFRISTEDE AKTIVER

LANGFRISTEDE AKTIVER

2.1   IMMATERIELLE AKTIVER

IMMATERIELLE AKTIVER

| mio. EUR |
| --- |
| | Beløb |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31.12.2011 | 301 |
| Tilføjelser | 89 |
| Afhændelser | (11) |
| Andre ændringer | 0 |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31.12.2012 | 379 |
| Akkumulerede afdrag pr. 31.12.2011 | (152) |
| Afdragsbyrde for regnskabsåret | (39) |
| Afhændelser | 4 |
| Andre ændringer | (4) |
| Akkumulerede afdrag pr. 31.12.2012 | (191) |
| Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31.12.2012 | 188 |
| Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31.12.2011 | 149 |

mio. EUR

Beløb

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31.12.2011

301

Tilføjelser

89

Afhændelser

(11)

Andre ændringer

0

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31.12.2012

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31.12.2012

379

379

Akkumulerede afdrag pr. 31.12.2011

(152)

Afdragsbyrde for regnskabsåret

(39)

Afhændelser

4

Andre ændringer

(4)

Akkumulerede afdrag pr. 31.12.2012

Akkumulerede afdrag pr. 31.12.2012

(191)

(191)

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31.12.2012

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31.12.2012

188

188

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31.12.2011

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31.12.2011

149

149

Ovenstående beløb vedrører hovedsagelig computersoftware.

2.2   MATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

MATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

Pr. 31. december 2012 omfatter aktiver under opførelse 660 mio. EUR (2011: 219 mio. EUR) i aktiver vedrørende Galileo-projektet, EU's globale satellitnavigationssystem, som opbygges med hjælp fra Den Europæiske Rumorganisation (ESA). Når systemet er færdigt, vil det omfatte 30 satellitter, 2 kontrolcentre og 16 jordstationer. Beløbet i balancen afspejler de omkostninger, der kan kapitaliseres, som Kommissionen har afholdt til dette projekt siden den 22. oktober 2011, hvor systemets første to satellitter blev opsendt med succes. Før denne dato betragtede Kommissionen som forklaret i tidligere årsregnskaber projektet som værende i forskningsfasen, og alle de afholdte omkostninger blev derfor udgiftsført i overensstemmelse med EU's regnskabsregler. Fra iværksættelsen af projektet og indtil afslutningen af den nuværende finansielle ramme udgør EU's omkostninger efter planen 3 837 mio. EUR. For den næste finansielle ramme regner man med at bruge yderligere 5 400 mio. EUR på fuld ibrugtagning af systemet, anvendelse af systemet, levering af Galileo-tjenester frem til 2020 og forberedelse af næste generation af konstellationen, og dette vil fuldt ud blive finansieret over EU's budget. Et beløb på 13 mio. EUR er i 2012 indregnet som forskningsudgifter, der ikke kan kapitaliseres.

På balancedatoen er der opsendt i alt fire satellitter siden efteråret 2011, og når den efterfølgende afprøvning af dem er afsluttet, slutter projektets kredsløbsvalideringsfase (In-Orbit Validation, IOV). Denne fase er finansieret af EU og ESA i fællesskab, og ifølge den tilskudsaftale, som de to parter har indgået, skal ESA foretage en officiel overførsel af de opførte aktiver til EU. Den retlige overførsel vil kræve ESA-Ministerrådets godkendelse, idet det skal bemærkes, at alle medlemmerne af ESA undtagen to (Norge og Schweiz) også er EU-medlemsstater. På nuværende tidspunkt har Kommissionen ingen grund til at tro, at et eller flere medlemmer af ESA vil blokere for en sådan overførsel.

MATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

MATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

| mio. EUR |
| --- |
| | Grunde og bygninger | Installationer og udstyr | Inventar og køretøjer | Computerhardware | Andre materielle aktiver | Finansiel leasing | Anlægsaktiver under opførelse | I alt |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi ved udgangen af foregående år | 4 118 | 528 | 229 | 557 | 228 | 2 685 | 645 | 8 990 |
| Tilføjelser | 96 | 42 | 22 | 52 | 11 | 511 | 583 | 1 317 |
| Afhændelser | (26) | (23) | (21) | (54) | (11) | 0 | 0 | (135) |
| Overførsler mellem kategorier af aktiver | 102 | 8 | 0 | 12 | 0 | (14) | (111) | (3) |
| Andre ændringer | 24 | 3 | 3 | 11 | 3 | (1) | 1 | 44 |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi ved årets udgang | 4 314 | 558 | 233 | 578 | 231 | 3 181 | 1 118 | 10 213 |
| Akkumuleret afskrivning ved udgangen af foregående år | (1 999) | (425) | (166) | (396) | (137) | (796) | | (3 919) |
| Afskrivningsbyrde for regnskabsåret | (138) | (45) | (20) | (67) | (21) | (114) | | (405) |
| Tilbageførte afskrivninger | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | | 1 |
| Afhændelser | 3 | 23 | 21 | 51 | 10 | 5 | | 113 |
| Overførsler mellem kategorier af aktiver | — | 0 | 0 | (11) | 0 | 14 | | 3 |
| Andre ændringer | (3) | (2) | (1) | (13) | (2) | (7) | | (28) |
| Akkumuleret afskrivning ved årets udgang | (2 137) | (449) | (166) | (436) | (150) | (897) | | (4 235) |
| Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31.12.2012 | 2 177 | 109 | 67 | 142 | 81 | 2 284 | 1 118 | 5 978 |
| Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31.12.2011 | 2 119 | 103 | 63 | 161 | 91 | 1 889 | 645 | 5 071 |

mio. EUR

Grunde og bygninger

Installationer og udstyr

Inventar og køretøjer

Computerhardware

Andre materielle aktiver

Finansiel leasing

Anlægsaktiver under opførelse

I alt

Regnskabsmæssig bruttoværdi ved udgangen af foregående år

4 118

528

229

557

228

2 685

645

8 990

Tilføjelser

96

42

22

52

11

511

583

1 317

Afhændelser

(26)

(23)

(21)

(54)

(11)

0

0

(135)

Overførsler mellem kategorier af aktiver

102

8

0

12

0

(14)

(111)

(3)

Andre ændringer

24

3

3

11

3

(1)

1

44

Regnskabsmæssig bruttoværdi ved årets udgang

Regnskabsmæssig bruttoværdi ved årets udgang

4 314

4 314

558

558

233

233

578

578

231

231

3 181

3 181

1 118

1 118

10 213

10 213

Akkumuleret afskrivning ved udgangen af foregående år

(1 999)

(425)

(166)

(396)

(137)

(796)

(3 919)

Afskrivningsbyrde for regnskabsåret

(138)

(45)

(20)

(67)

(21)

(114)

(405)

Tilbageførte afskrivninger

0

0

0

0

0

1

1

Afhændelser

3

23

21

51

10

5

113

Overførsler mellem kategorier af aktiver

—

0

0

(11)

0

14

3

Andre ændringer

(3)

(2)

(1)

(13)

(2)

(7)

(28)

Akkumuleret afskrivning ved årets udgang

Akkumuleret afskrivning ved årets udgang

(2 137)

(2 137)

(449)

(449)

(166)

(166)

(436)

(436)

(150)

(150)

(897)

(897)

(4 235)

(4 235)

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31.12.2012

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31.12.2012

2 177

2 177

109

109

67

67

142

142

81

81

2 284

2 284

1 118

1 118

5 978

5 978

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31.12.2011

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31.12.2011

2 119

103

63

161

91

1 889

645

5 071

De endnu ikke betalte afgifter i forbindelse med finansiel leasing og lignende anføres under langfristede og kortfristede forpligtelser på balancen (se bemærkning 2.15 og 2.18.1). De fordeler sig som følger:

2.15

2.18.1

FINANSIEL LEASING

FINANSIEL LEASING

| mio. EUR |
| --- |
| Beskrivelse | Akkumulerede udgifter | Beløb, der skal betales i fremtiden | Samlet værdi | Efterfølgende udgifter på aktiver | Værdi af aktiver | Afskrivning | Regnskabsmæssig nettoværdi |
| (A) | < 1 år | > 1 år | > 5 år | Passiver i alt
  (B) | (A+B) | (C) | (A+B+C) | (D) | = (A+B+C+D) |
| Grunde og bygninger | 992 | 63 | 342 | 1 686 | 2 091 | 3 083 | 61 | 3 144 | (877) | 2 267 |
| Andre materielle aktiver | 18 | 7 | 11 | 1 | 19 | 37 | — | 37 | (20) | 17 |
| I alt pr. 31.12.2012 | 1 010 | 70 | 353 | 1 687 | 2 110 | 3 120 | 61 | 3 181 | (897) | 2 284 |
| Renteelementet | | 85 | 307 | 502 | 893 | | | | | |
| I alt fremtidige minimumsbetalinger på leasingaftaler pr. 31.12.2012 | | 155 | 660 | 2 189 | 3 003 |
| I alt fremtidige minimumsbetalinger på leasingaftaler pr. 31.12.2011 | | 153 | 608 | 1 859 | 2 620 |

mio. EUR

Beskrivelse

Akkumulerede udgifter

Beløb, der skal betales i fremtiden

Samlet værdi

Efterfølgende udgifter på aktiver

Værdi af aktiver

Afskrivning

Regnskabsmæssig nettoværdi

(A)

< 1 år

> 1 år

> 5 år

Passiver i alt

(B)

(A+B)

(C)

(A+B+C)

(D)

= (A+B+C+D)

Grunde og bygninger

992

63

342

1 686

2 091

3 083

61

3 144

(877)

2 267

2 267

Andre materielle aktiver

18

7

11

1

19

37

—

37

(20)

17

17

I alt pr. 31.12.2012

1 010

70

353

1 687

2 110

3 120

61

3 181

(897)

2 284

Renteelementet

85

307

502

893

I alt fremtidige minimumsbetalinger på leasingaftaler pr. 31.12.2012

155

660

2 189

3 003

I alt fremtidige minimumsbetalinger på leasingaftaler pr. 31.12.2011

153

608

1 859

2 620

2.3   INVESTERINGER BEHANDLET REGNSKABSMÆSSIGT EFTER DEN INDRE VÆRDIS METODE

INVESTERINGER BEHANDLET REGNSKABSMÆSSIGT EFTER DEN INDRE VÆRDIS METODE

| mio. EUR |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Andele i joint ventures | 2.3.1 | 42 | 62 |
| Investeringer i tilknyttede organer | 2.3.2 | 350 | 312 |
| I alt | | 392 | 374 |

mio. EUR

Bemærkning

31.12.2012

31.12.2011

Andele i joint ventures

2.3.1

2.3.1

42

62

Investeringer i tilknyttede organer

2.3.2

2.3.2

350

312

I alt

392

374

2.3.1   
  Andele i joint ventures

Andele i joint ventures

| mio. EUR |
| --- |
| | GJU | SESAR | ITER | IMI | BCB | I alt |
| Beløb pr. 31.12.2011 | 0 | 0 | 0 | 25 | 37 | 62 |
| Bidrag | — | 70 | 116 | 98 | 54 | 338 |
| Andel af nettoresultat | — | (70) | (106) | (91) | (91) | (358) |
| Beløb pr. 31.12.2012 | 0 | 0 | 10 | 32 | 0 | 42 |

mio. EUR

GJU

SESAR

ITER

IMI

BCB

I alt

Beløb pr. 31.12.2011

0

0

0

25

37

62

Bidrag

—

70

116

98

54

338

Andel af nettoresultat

—

(70)

(106)

(91)

(91)

(358)

Beløb pr. 31.12.2012

Beløb pr. 31.12.2012

0

0

0

0

10

10

32

32

0

0

42

42

Andele i joint ventures regnskabsføres efter den indre værdis metode. Følgende regnskabsmæssige værdier kan tilskrives EU baseret på dets procentvise andel i joint ventures:

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Langfristede aktiver | 226 | 211 |
| Omsætningsaktiver | 106 | 123 |
| Langfristet gæld | 0 | 0 |
| Kortfristet gæld | (291) | (314) |
| Indtægter | 8 | 8 |
| Udgifter | (427) | (379) |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Langfristede aktiver

226

211

Omsætningsaktiver

106

123

Langfristet gæld

0

0

Kortfristet gæld

(291)

(314)

Indtægter

8

8

Udgifter

(427)

(379)

Fællesforetagendet Galileo (GJU) under afvikling

Fællesforetagendet Galileo (GJU) under afvikling

Afviklingen af fællesforetagendet Galileo blev iværksat i slutningen af 2006 og er fortsat i gang. Da enheden ikke var aktiv og stadig var under afvikling i 2012, var der ingen indtægter eller udgifter i den.

Fællesforetagendet SESAR

Fællesforetagendet SESAR

Dette fællesforetagende har til opgave at sikre moderniseringen af det europæiske lufttrafikstyringssystem og en hurtig gennemførelse af masterplanen for europæisk lufttrafik ved at koordinere og samle alle relevante forsknings- og udviklingsindsatser i EU. Pr. 31. december 2012 tegnede Kommissionen sig for 46,12 % af ejerandelen i SESAR. Kommissionens samlede (vejledende) bidrag til SESAR (fra 2007 til 2013) er på 700 mio. EUR. Den ikke-indregnede andel af tabet i regnskabsåret og kumulativt er på 157 mio. EUR.

Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER (ITER-organisationen)

Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER (ITER-organisationen)

Deltagerne i ITER er EU og Kina, Indien, Rusland, Sydkorea, Japan og USA. ITER-organisationen blev oprettet med henblik på at forvalte ITER-anlæggene, fremme udnyttelsen af ITER-anlæggene, fremme befolkningens forståelse og accept af fusionsenergi og gennemføre andre aktiviteter, der er nødvendige for at opfylde formålet med ITER. EU's (Euratoms) bidrag til ITER-organisationen ydes via agenturet "Fusion for Energy" og omfatter også bidrag fra medlemsstaterne og Schweiz. Det samlede bidrag betragtes juridisk som et bidrag fra Euratom til ITER, da medlemsstaterne og Schweiz ikke har ejerandele i ITER. Da EU juridisk ejer andelen i fællesforetagendet ITER International, skal Kommissionen indregne investeringen i sit konsoliderede regnskab. Pr. 31. december 2012 tegnede Kommissionen sig for 44,25 % af ejerandelen i ITER. Euratoms samlede (vejledende) bidrag til ITER (fra 2007 til 2041) er på 8 949 mio. EUR.

Fælles teknologiinitiativer

Fælles teknologiinitiativer

Offentligt-private partnerskaber i form af fælles teknologiinitiativer, som er gennemført via fællesforetagender, jf. artikel 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, er blevet oprettet med henblik på at gennemføre målsætningerne i Lissabondagsordenen for vækst og beskæftigelse. IMI og BCB er medtaget under denne post, men tre andre, Artemis, Clean Sky og ENIAC, som rent juridisk betragtes som fællesforetagender, må ud fra et regnskabsmæssigt synspunkt betragtes som tilknyttede organer (og dermed medtages som sådan i bemærkning 2.3.2), fordi Kommissionen har betydelig indflydelse på dem, men ikke fælles kontrol over dem.

2.3.2

Fællesforetagendet for Initiativet om Innovative Lægemidler (IMI)

Fællesforetagendet for Initiativet om Innovative Lægemidler (IMI)

Fællesforetagendet IMI støtter prækompetitiv forskning i og udvikling af lægemidler i medlemsstaterne og de associerede lande med henblik på at styrke forskningsinvesteringerne i biofarmakasektoren og fremme små og mellemstore virksomheders involvering i aktiviteterne. Pr. 31. december 2012 tegnede Kommissionen sig for 78,58 % af ejerandelen i IMI. Kommissionens maksimale vejledende bidrag udgør 1 mia. EUR indtil den 31.12.2017.

Fællesforetagendet for brændselsceller og brint (BCB)

Fællesforetagendet for brændselsceller og brint (BCB)

Fællesforetagendet BCB’s målsætning er at kombinere ressourcer fra den offentlige og den private sektor for at styrke forskningsaktiviteterne med henblik på at øge den overordnede effektivitet i den europæiske forskningsindsats og fremskynde udviklingen og udbredelsen af brændselscelle- og brintteknologier. Pr. 31. december 2012 tegnede Kommissionen sig for 80,6 % af ejerandelen i BCB. EU's maksimale vejledende bidrag udgør 470 mio. EUR indtil den 31.12.2017. Den ikke-indregnede andel af tabet i regnskabsåret og kumulativt er på 12 mio. EUR.

2.3.2   
  Investeringer i tilknyttede organer

Investeringer i tilknyttede organer

| mio. EUR |
| --- |
| | EIF | ARTEMIS | Clean Sky | ENIAC | I alt |
| Beløb pr. 31.12.2011 | 292 | 0 | 0 | 20 | 312 |
| Bidrag | — | 22 | 97 | 16 | 135 |
| Andel af nettooverskud/(underskud) | 9 | (22) | (97) | (22) | (132) |
| Andre kapitalbevægelser | 35 | — | — | — | 35 |
| Beløb pr. 31.12.2012 | 336 | 0 | 0 | 14 | 350 |

mio. EUR

EIF

ARTEMIS

Clean Sky

ENIAC

I alt

Beløb pr. 31.12.2011

292

0

0

20

312

312

Bidrag

—

22

97

16

135

135

Andel af nettooverskud/(underskud)

9

(22)

(97)

(22)

(132)

(132)

Andre kapitalbevægelser

35

—

—

—

35

35

Beløb pr. 31.12.2012

Beløb pr. 31.12.2012

336

336

0

0

0

0

14

14

350

350

Investeringer i tilknyttede organer regnskabsføres efter den indre værdis metode. Følgende regnskabsmæssige værdier kan tilskrives EU baseret på dets procentvise andel i tilknyttede organer:

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Aktiver | 505 | 460 |
| Passiver | (191) | (162) |
| Indtægter | 33 | 28 |
| Underskud | (177) | (182) |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Aktiver

505

460

Passiver

(191)

(162)

Indtægter

33

28

Underskud

(177)

(182)

Den Europæiske Investeringsfond (EIF)

Den Europæiske Investeringsfond (EIF)

Den Europæiske Investeringsfond (EIF) er EU's finansieringsinstitution og er specialiseret i risikovillig kapital og garantier til små og mellemstore virksomheder. Kommissionen har indbetalt 20 % af sin andel, mens resten, der svarer til 720 mio. EUR, ikke er krævet indbetalt.

| mio. EUR |
| --- |
| EIF | EIF's samlede kapital | Kommissionens tegnede andel |
| Samlet aktiekapital | 3 000 | 900 |
| Indbetalt | (600) | (180) |
| Ikke krævet indbetalt | 2 400 | 720 |

mio. EUR

EIF

EIF's samlede kapital

Kommissionens tegnede andel

Samlet aktiekapital

3 000

900

Indbetalt

(600)

(180)

Ikke krævet indbetalt

Ikke krævet indbetalt

2 400

2 400

720

720

Fællesforetagendet Artemis

Fællesforetagendet Artemis

Artemis blev oprettet med henblik på at gennemføre et fælles teknologiinitiativ om integrerede systemer sammen med den private sektor. Kommissionens maksimale vejledende bidrag udgør 420 mio. EUR. Den ikke-indregnede andel af tabet i regnskabsåret og kumulativt er på 5 mio. EUR (95,2 % af ejerandelen).

Fællesforetagendet Clean Sky

Fællesforetagendet Clean Sky

Formålet med Clean Sky er at fremskynde udvikling, validering og demonstration i EU af rene lufttransportteknologier og navnlig at skabe et radikalt innovativt lufttransportsystem med det mål at nedbringe lufttransportens miljøpåvirkninger. Kommissionens maksimale vejledende bidrag udgør 800 mio. EUR. Den ikke-indregnede andel af tabet i regnskabsåret og kumulativt er på 48 mio. EUR (62,89 % af ejerandelen).

Fællesforetagendet ENIAC

Fællesforetagendet ENIAC

Formålet med ENIAC er at opstille en forskningsdagsorden efter fælles overenskomst vedrørende nanoelektronik med henblik på at fastlægge prioriteringerne for udviklingen og indførelsen af vigtige teknologiområder inden for nanoelektronik. Disse mål vil blive nået ved at sammenlægge ressourcer fra den private og den offentlige sektor til støtte for F&U-aktiviteter i form af projekter. EU's samlede forpligtelse udgør 450 mio. EUR. Pr. 31. december 2012 tegnede Kommissionen sig for 95,90 % af ejerandelen i ENIAC.

2.4   LANGFRISTEDE FINANSIELLE AKTIVER

LANGFRISTEDE FINANSIELLE AKTIVER

| mio. EUR |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje | 2.4.1 | 4 870 | 2 272 |
| Lån | 2.4.2 | 57 441 | 41 400 |
| I alt | | 62 311 | 43 672 |

mio. EUR

Bemærkning

31.12.2012

31.12.2011

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje

2.4.1

2.4.1

4 870

2 272

Lån

2.4.2

2.4.2

57 441

41 400

I alt

62 311

43 672

2.4.1   
  Langfristede finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS)

Langfristede finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS)

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Garantifonden (5) | 1 327 | 1 475 |
| Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab - under afvikling | 1 102 | — |
| BUFI-investeringer | 832 | — |
| Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF) | 593 | — |
| Lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter (LGTT) | 52 | — |
| Det Europæiske Kemikalieagentur | 52 | — |
| Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling | 188 | 188 |
| Risikokapitaltransaktioner | 123 | 134 |
| ETF-iværksætterfaciliteten | 305 | 234 |
| Andre AFS-investeringer | 296 | 241 |
| I alt | 4 870 | 2 272 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Garantifonden (5)

5

1 327

1 475

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab - under afvikling

1 102

—

BUFI-investeringer

832

—

Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF)

593

—

Lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter (LGTT)

52

—

Det Europæiske Kemikalieagentur

52

—

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling

188

188

Risikokapitaltransaktioner

123

134

ETF-iværksætterfaciliteten

305

234

Andre AFS-investeringer

296

241

I alt

4 870

2 272

For bedre at afspejle den økonomiske virkelighed indregnes alle AFS-aktiver fra 2012 og frem i henhold til deres udløbsdato på balancedagen. AFS-aktiver med en udløbsdato, der ligger længere end 1 år efter balancedagen, indregnes som langfristede aktiver, mens aktiver, der udløber før 2013, indregnes som kortfristede aktiver (se bemærkning 2.8). Ovenstående beløb for Garantifonden for 2012 vises til forskel fra 2011 eksklusive kassebeholdning og likvide midler (2011: 302 mio. EUR) og den tilknyttede forpligtelse (2011: 1 mio. EUR). Såfremt det nuværende princip var blevet anvendt i 2011, ville sammenligningstallene have set ud som følger:

2.8

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Garantifonden (6) | 1 327 | 973 |
| Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab - under afvikling | 1 102 | 982 |
| BUFI-investeringer | 832 | 588 |
| Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF) | 593 | 365 |
| Lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter (LGTT) | 52 | 47 |
| Det Europæiske Kemikalieagentur | 52 | 91 |
| Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling | 188 | 188 |
| Risikokapitaltransaktioner | 123 | 134 |
| ETF-iværksætterfaciliteten | 305 | 234 |
| Andre AFS-investeringer | 296 | 241 |
| I alt | 4 870 | 3 843 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Garantifonden (6)

6

1 327

973

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab - under afvikling

1 102

982

BUFI-investeringer

832

588

Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF)

593

365

Lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter (LGTT)

52

47

Det Europæiske Kemikalieagentur

52

91

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling

188

188

Risikokapitaltransaktioner

123

134

ETF-iværksætterfaciliteten

305

234

Andre AFS-investeringer

296

241

I alt

4 870

3 843

Garantifonden

Garantifonden

Garantifonden for eksterne aktioner dækker lån, der er garanteret af EU på grundlag af en afgørelse truffet af Rådet, herunder navnlig Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) lånetransaktioner uden for EU, lån i forbindelse med makrofinansiel bistand og Euratom-lån uden for EU. Det er et langsigtet instrument, som dækker misligholdte lån, der er garanteret af EU. Fondens midler stammer fra udbetalinger over EU's almindelige budget svarende til 9 % af transaktionsbeløbet, fra renter af investering af fondens disponible midler og fra inddrivelser hos debitorer, der har misligholdt deres forpligtelser, i tilfælde hvor fonden har måttet indfri garantien. Eventuelle årlige overskud tilbageføres som en indtægt på EU's budget.

EU skal på budgettet opføre en garantireserve for lån til tredjelande. Denne reserve er beregnet på at opfylde Garantifondens behov for tilførsler og om nødvendigt imødekomme anmodninger om indfrielse af garantier, der overstiger fondens disponible midler, således at disse kan opføres på budgettet. Denne reserve svarer til målbeløbet på 9 % af udestående lån ved årets udgang.

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab - under afvikling

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab - under afvikling

Hvad angår beløbene under EKSF under afvikling er alle investeringer, der besiddes med handel for øje, udtrykt i euro og noteret på et aktivt marked. Pr. 31. december 2012 beløb værdipapirer (udtrykt i dagsværdi) med endeligt forfald i løbet af 2013 sig til 490 mio. EUR (2011: 481 mio. EUR).

BUFI-investeringer

BUFI-investeringer

Fra den 1. januar 2010 forvaltes foreløbigt inkasserede bøder af Kommissionen gennem BUFI, en fond som er særligt oprettet til formålet, og investeres i finansielle instrumenter, der kategoriseres som finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje.

Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF)

Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF)

Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF) forvaltes af EIB og Kommissionens investeringsportefølje anvendes til at dække finansielle risici for lån og garantier fra EIB til støtteberettigede forskningsprojekter. I alt er der på Kommissionens budget for perioden 2007-2013 afsat op til 1 mia. EUR, hvoraf op til 800 mio. EUR vedrører særprogrammet "Samarbejde", mens op til 200 mio. EUR vedrører særprogrammet "Kapacitet". EIB har forpligtet sig til at tilvejebringe samme beløb.

Pr. 31. december 2012 havde Kommissionen, inklusive bidrag fra EFTA-lande og tredjelande, bidraget med 1 006 mio. EUR til RSFF. Disse bidrag er blevet investeret i obligationer (dagsværdi 754 mio. EUR pr. 31. december 2012) og tidsindskud (314 mio. EUR). Det beløb på 948 mio. EUR, som er indregnet som eventualaktiv (se bemærkning 5.2.1), udgør det anslåede maksimale tab pr. 31. december 2012, som Kommissionen ville kunne lide i tilfælde af misligholdelse af lån eller garantier fra EIB inden for rammerne af RSFF. Det skal bemærkes, at Kommissionens samlede risiko er begrænset til det beløb, den har bidraget med til faciliteten.

5.2.1

Lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter (LGTT)

Lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter (LGTT)

Lånegarantiinstrumentet for TEN-transportprojekter stiller garantier for at mindske indtægtsrisikoen i TEN-transportprojekters første år. Denne garanti skal nærmere bestemt fuldt ud dække standby-kreditlinjer, som kun vil blive udnyttet i tilfælde af, at et projekt ikke har tilstrækkelig likviditet til at tilbagebetale foranstående gæld. Instrumentet er Kommissionens og EIB's fælles finansielle produkt, og i TEN-T-forordningen er der afsat 500 mio. EUR over EU's budget, som skal tildeles i perioden 2007-2013. EIB vil afsætte yderligere 500 mio. EUR, så der i alt vil være 1 mia. EUR til rådighed for instrumentet.

Pr. 31. december 2012 havde Kommissionen bidraget med 155 mio. EUR til LGTT. EIB har investeret beløbet i obligationer (dagsværdi 75 mio. EUR pr. 31. december 2012) og tidsindskud (88 mio. EUR). Ved udgangen af 2012 var der undertegnet lån til et beløb af 523 mio. EUR, som således er dækket af garantien. Det beløb på 39 mio. EUR, der er indregnet som eventualaktiv (se bemærkning 5.2.1), udgør det anslåede maksimale tab pr. 31. december 2012, som Kommissionen ville kunne lide i tilfælde af misligholdelse af lån ydet af EIB inden for rammerne af LGTT-aktiviteterne. Det svarer til 7,4 % af det samlede beløb, som der er stillet garanti for. Det skal bemærkes, at Kommissionens samlede risiko er begrænset til det beløb, den har bidraget med til instrumentet.

5.2.1

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD)

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD)

Da EBRD ikke er børsnoteret, og i lyset af de kontraktlige restriktioner, der er indeholdt i EBRD's vedtægter om bl.a. salg af kapitalandele, som er begrænset til anskaffelsesværdien og kun tilladt for eksisterende aktieejere, værdiansættes Kommissionens aktiepost til anskaffelsesværdien fratrukket nedskrivninger.

| mio. EUR |
| --- |
| EBRD | EBRD's samlede kapital | Kommissionens tegnede andel |
| Samlet aktiekapital | 29 601 | 900 |
| Indbetalt | (6 202) | (188) |
| Ikke krævet indbetalt | 23 399 | 712 |

mio. EUR

EBRD

EBRD's samlede kapital

Kommissionens tegnede andel

Samlet aktiekapital

29 601

900

Indbetalt

(6 202)

(188)

Ikke krævet indbetalt

Ikke krævet indbetalt

23 399

23 399

712

712

Risikokapitaltransaktioner

Risikokapitaltransaktioner

Risikokapitaltransaktioner omfatter beløb, der ydes til finansielle formidlere til finansiering af kapitalandele. De forvaltes af EIB og finansieres under den europæiske naboskabspolitik.

ETF-iværksætterfaciliteten

ETF-iværksætterfaciliteten

ETF-iværksætterfaciliteten omfatter programmet for vækst og beskæftigelse, MAP-programmet, CIP-programmet og pilotprojektet for teknologioverførsel, hvis finansielle forvaltning varetages af Den Europæiske Investeringsfond (EIF), og som støtter oprettelsen og finansieringen af små og mellemstore virksomheder i opstartsfasen ved at investere i passende specialiserede risikokapitalfonde. Ved årets udgang var yderligere 122 mio. EUR vedrørende ETF-iværksætterfaciliteten afsat til, men endnu ikke udnyttet af, de andre parter.

Andre AFS-investeringer

Andre AFS-investeringer

De primære beløb, der er medtaget under andre langfristede AFS-aktiver ovenfor er Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa (113 mio. EUR), Den Grønne Vækstfond (39 mio. EUR) og GEEREF-fonden (68 mio. EUR).

Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa

Den Grønne Vækstfond

GEEREF-fonden

2.4.2   
  Langfristede lån

Langfristede lån

| mio. EUR |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Lån ydet over EU's budget og lån fra EKSF | 2.4.2.1 | 162 | 170 |
| Lån ydet af lånte midler | 2.4.2.2 | 57 279 | 41 230 |
| I alt | | 57 441 | 41 400 |

mio. EUR

Bemærkning

31.12.2012

31.12.2011

Lån ydet over EU's budget og lån fra EKSF

2.4.2.1

2.4.2.1

162

170

Lån ydet af lånte midler

2.4.2.2

2.4.2.2

57 279

41 230

I alt

57 441

41 400

2.4.2.1   Lån ydet over EU's budget og lån fra EKSF under afvikling

Lån ydet over EU's budget og lån fra EKSF under afvikling

| mio. EUR |
| --- |
| | Lån på særlige vilkår | EKSF-boliglån | I alt |
| I alt pr. 31.12.2011 | 151 | 19 | 170 |
| Nye lån | — | — | — |
| Tilbagebetalinger | (17) | (4) | (21) |
| Kursforskelle | 1 | — | 1 |
| Ændringer i regnskabsmæssig værdi | 11 | 1 | 12 |
| I alt pr. 31.12.2012 | 146 | 16 | 162 |

mio. EUR

Lån på særlige vilkår

EKSF-boliglån

I alt

I alt pr. 31.12.2011

151

19

170

Nye lån

—

—

—

Tilbagebetalinger

(17)

(4)

(21)

Kursforskelle

1

—

1

Ændringer i regnskabsmæssig værdi

11

1

12

I alt pr. 31.12.2012

146

16

162

Lån på særlige vilkår ydes til præferencesats som en del af samarbejdet med tredjelande. Alle beløb forfalder mere end 12 måneder efter årets afslutning. Den effektive rente for disse lån varierer mellem 7,73 % og 14,507 %.

2.4.2.2   Lån ydet af lånte midler

Lån ydet af lånte midler

| mio. EUR |
| --- |
| | Makrofinansiel bistand (MFA) | Euratom-lån | Betalingsbalancelån | EFSM | EKSF under afvikling | I alt |
| I alt pr. 31.12.2011 | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 266 | 41 281 |
| Nye lån | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Tilbagebetalinger | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Kursforskelle | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Ændringer i regnskabsmæssig værdi | (1) | (2) | (2) | 332 | (4) | 323 |
| I alt pr. 31.12.2012 | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 |
| Beløb med forfald < 1 år | 15 | — | — | — | — | 15 |
| Beløb med forfald > 1 år | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 279 |

mio. EUR

Makrofinansiel bistand (MFA)

Euratom-lån

Betalingsbalancelån

EFSM

EKSF under afvikling

I alt

I alt pr. 31.12.2011

595

451

11 625

28 344

266

41 281

Nye lån

39

—

—

15 800

—

15 839

Tilbagebetalinger

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Kursforskelle

—

—

—

—

5

5

Ændringer i regnskabsmæssig værdi

(1)

(2)

(2)

332

(4)

323

I alt pr. 31.12.2012

549

425

11 623

44 476

221

57 294

Beløb med forfald < 1 år

15

—

—

—

—

15

Beløb med forfald > 1 år

Beløb med forfald > 1 år

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

221

221

57 279

57 279

Den store stigning i disse beløb skyldes de EFSM-lån, som blev udbetalt i 2012, og afspejles i en stigning i EU's låntagning (se bemærkning 2.14). Der gives yderligere oplysninger om låntagnings- og långivningsaktiviteter i bemærkning 7.

2.14

7

2.5   LANGFRISTEDE TILGODEHAVENDER OG INDDRIVELIGE BELØB

LANGFRISTEDE TILGODEHAVENDER OG INDDRIVELIGE BELØB

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Medlemsstater | 545 | 268 |
| Andet | 19 | 21 |
| I alt | 564 | 289 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Medlemsstater

545

268

Andet

19

21

I alt

564

289

Ud af ovenstående tilgodehavender vedrører 550 mio. EUR (2011: 273 mio. EUR) ikke-kommercielle transaktioner.

Stigningen i udestående beløb fra medlemsstaterne vedrører ikke-gennemførte afgørelser om regnskabsafslutning vedrørende Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL).

2.6   LANGSIGTET FORFINANSIERING

LANGSIGTET FORFINANSIERING

| mio. EUR |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Forfinansiering | 2.6.1 | 40 790 | 40 625 |
| Forudbetalte omkostninger | 2.6.2 | 3 715 | 4 098 |
| I alt | | 44 505 | 44 723 |

mio. EUR

Bemærkning

31.12.2012

31.12.2011

Forfinansiering

2.6.1

2.6.1

40 790

40 625

Forudbetalte omkostninger

2.6.2

2.6.2

3 715

4 098

I alt

44 505

44 723

2.6.1   
  Forfinansiering

Forfinansiering

Tidspunktet for inddrivelse eller udnyttelse af forfinansieringen bestemmer, om den skal opføres som omsætningsaktiver eller langfristede aktiver. Udnyttelsen defineres i aftalen for projektet. Alle tilbagebetalinger og al udnyttelse, der sker inden 12 måneder fra tidspunktet for regnskabsaflæggelse, opføres som kortsigtet forfinansiering.

Modtagne garantier vedrørende forfinansiering

Modtagne garantier vedrørende forfinansiering

Der er tale om garantier, som Kommissionen i nogle tilfælde kræver af modtagere, når den udbetaler forskud (forfinansiering). Der skal opføres to værdier for denne type garanti, nemlig "den nominelle værdi" og "den løbende værdi". For den nominelle værdi er den udløsende begivenhed knyttet til eksistensen af en garanti. For så vidt angår den løbende værdi er den udløsende begivenhed for garantien udbetalingen af forfinansieringen og/eller den efterfølgende clearing. Pr. 31. december 2012 var den nominelle værdi af de modtagne garantier for forfinansiering på 1 348 mio. EUR, mens den løbende værdi af disse garantier var på 1 083 mio. EUR (2011: henholdsvis 1 330 mio. EUR og 1 083 mio. EUR).

Visse forfinansieringsbeløb udbetalt under det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP7) er dækket af en Deltagergarantifond (DGF) – i 2012 blev der i alt udbetalt 4 mia. EUR i forfinansiering (2011: 3,3 mia. EUR). Denne fond er en særskilt enhed i forhold til EU og er ikke konsolideret i dette regnskab, jf. bemærkning 11.2.3.

11.2.3

| mio. EUR |
| --- |
| Forvaltningstype | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Direkte central forvaltning | 1 249 | 1 219 |
| Indirekte central forvaltning | 1 042 | 774 |
| Decentral forvaltning | 677 | 697 |
| Delt forvaltning | 37 214 | 37 249 |
| Fælles forvaltning | 592 | 686 |
| Gennemført af andre institutioner og agenturer | 16 | — |
| I alt | 40 790 | 40 625 |

mio. EUR

Forvaltningstype

31.12.2012

31.12.2011

Direkte central forvaltning

1 249

1 219

Indirekte central forvaltning

1 042

774

Decentral forvaltning

677

697

Delt forvaltning

37 214

37 249

Fælles forvaltning

592

686

Gennemført af andre institutioner og agenturer

16

—

I alt

40 790

40 625

De største langsigtede forfinansieringer vedrører strukturforanstaltninger for programmeringsperioden 2007-2013: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden, 23,9 mio. EUR, Den Europæiske Socialfond (ESF), 6,5 mio. EUR, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), 6,1 mio. EUR, og Den Europæiske Fiskerifond (EFF), 0,6 mio. EUR. Da mange af disse projekter er langsigtede, er det nødvendigt, at de tilhørende forskud er til rådighed i mere end ét år. Forfinansieringsbeløbene opføres derfor som langfristede aktiver.

Forfinansiering udgør en stor andel af EU's samlede aktiver og kontrolleres derfor grundigt og regelmæssigt. Det skal bemærkes, at størrelsen af forfinansieringen for de forskellige programmer skal være tilstrækkelig til at sikre, at modtagerne har den nødvendige likviditet til at starte projektet, samtidig med at EU's finansielle interesser beskyttes, og de retlige og operationelle hensyn og kravene om omkostningseffektivitet overholdes. Kommissionen har taget behørigt hensyn til alle disse elementer i sine bestræbelser på at forbedre opfølgningen af forfinansieringen.

2.6.2   
  Forudbetalte omkostninger

Forudbetalte omkostninger

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Finansieringstekniske instrumenter | 2 717 | 3 378 |
| Støtteordninger | 998 | 720 |
| I alt | 3 715 | 4 098 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Finansieringstekniske instrumenter

2 717

3 378

Støtteordninger

998

720

I alt

3 715

4 098

Inden for rammerne af strukturfondens programmer for 2007-2013 kan der foretages udbetalinger fra EU's budget til medlemsstaterne for at bidrage til finansieringstekniske instrumenter (enten i form af lån, kapitalandele eller garantier), der er oprettet og forvaltes på medlemsstaternes ansvar. Beløb, som ikke er anvendt af disse instrumenter ved årets udgang, tilhører EU (ligesom med normal forfinansiering) og behandles dermed som et aktiv på Kommissionens balance. Basisretsakterne forpligter imidlertid ikke medlemsstaterne til at sende Kommissionen regelmæssige rapporter om anvendelsen af disse forskud, og i nogle tilfælde pålægger de ikke engang medlemsstaterne at identificere dem i de oversigter over udgifter, som de indsender til Kommissionen. På grundlag af oplysningerne fra medlemsstaterne om anvendelsen af midlerne foretages der derfor hvert år et skøn over dette aktivs værdi.

Beløb medregnet under støtteordninger afspejler Kommissionens skøn af åbne forskud i forbindelse forskellige støtteordninger (statsstøtte, markedsforanstaltninger under EGFL).

OMSÆTNINGSAKTIVER

OMSÆTNINGSAKTIVER

2.7   LAGERBEHOLDNINGER

LAGERBEHOLDNINGER

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Videnskabeligt materiale | 81 | 78 |
| Andet | 57 | 16 |
| I alt | 138 | 94 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Videnskabeligt materiale

81

78

Andet

57

16

I alt

138

94

2.8   KORTFRISTEDE FINANSIELLE AKTIVER

KORTFRISTEDE FINANSIELLE AKTIVER

| mio. EUR |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje | 2.8.1 | 1 858 | 3 619 |
| Lån | 2.8.2 | 123 | 102 |
| I alt | | 1 981 | 3 721 |

mio. EUR

Bemærkning

31.12.2012

31.12.2011

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje

2.8.1

2.8.1

1 858

3 619

Lån

2.8.2

2.8.2

123

102

I alt

1 981

3 721

2.8.1   
  Kortfristede finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje

Kortfristede finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS-aktiver), anskaffes for deres afkast eller udbytte eller holdes i porteføljen med henblik på opbygning af en særlig struktur på aktivsiden eller for at udgøre en sekundær likviditetskilde, hvorfor de kan blive solgt i tilfælde af likviditetsbehov eller renteændringer. Nedenstående tabel giver et overblik over AFS-aktiver, der udløber inden 2013:

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Garantifonden | 268 | — |
| Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab - under afvikling | 490 | 1 463 |
| BUFI-investeringer | 845 | 1 358 |
| Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF) | 160 | 547 |
| Lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter (LGTT) | 23 | 97 |
| Det Europæiske Kemikalieagentur | 69 | 151 |
| Andre AFS-investeringer | 3 | 3 |
| I alt | 1 858 | 3 619 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Garantifonden

268

—

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab - under afvikling

490

1 463

BUFI-investeringer

845

1 358

Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF)

160

547

Lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter (LGTT)

23

97

Det Europæiske Kemikalieagentur

69

151

Andre AFS-investeringer

3

3

I alt

1 858

3 619

Som forklaret i bemærkning 2.4.1, er præsentationen af finansielle AFS-aktiver ændret fra 2012 og frem. Såfremt det samme princip var blevet anvendt i 2011, ville sammenligningstallene have set ud som følger:

2.4.1

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Garantifonden | 268 | 201 |
| Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab - under afvikling | 490 | 481 |
| BUFI-investeringer | 845 | 770 |
| Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF) | 160 | 182 |
| Lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter (LGTT) | 23 | 49 |
| Det Europæiske Kemikalieagentur | 69 | 60 |
| Andre AFS-investeringer | 3 | 3 |
| I alt | 1 858 | 1 746 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Garantifonden

268

201

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab - under afvikling

490

481

BUFI-investeringer

845

770

Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF)

160

182

Lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter (LGTT)

23

49

Det Europæiske Kemikalieagentur

69

60

Andre AFS-investeringer

3

3

I alt

1 858

1 746

2.8.2   
  Kortfristede lån

Kortfristede lån

Under denne post hører bl.a. lån, der forfalder mindre end 12 måneder efter balancedagen (se bemærkning 2.4.2.2 ovenfor for yderligere oplysninger). Under denne post hører også tidsindskud, der vedrører Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (42 mio. EUR) og EKSF under afvikling (22 mio. EUR).

2.4.2.2

2.9   KORTFRISTEDE TILGODEHAVENDER OG INDDRIVELIGE BELØB

KORTFRISTEDE TILGODEHAVENDER OG INDDRIVELIGE BELØB

| mio. EUR |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Bøder | 2.9.1 | 4 090 | 3 125 |
| Medlemsstater | 2.9.2 | 6 270 | 2 693 |
| Periodeafgrænsningsposter | 2.9.3 | 3 368 | 3 267 |
| Andre tilgodehavender og inddrivelige beløb | 2.9.4 | 311 | 392 |
| I alt | | 14 039 | 9 477 |

mio. EUR

Bemærkning

31.12.2012

31.12.2011

Bøder

2.9.1

2.9.1

4 090

3 125

Medlemsstater

2.9.2

2.9.2

6 270

2 693

Periodeafgrænsningsposter

2.9.3

2.9.3

3 368

3 267

Andre tilgodehavender og inddrivelige beløb

2.9.4

2.9.4

311

392

I alt

14 039

9 477

I ovenstående samlede beløb indgår et anslået beløb på 13 729 mio. EUR (2011: 8 955 mio. EUR) vedrørende ikke-kommercielle transaktioner.

2.9.1   
  Bøder

Bøder

Beløb til opkrævning vedrørende bøder udstedt af Kommissionen beløb sig til 4 357 mio. EUR (2011: 3 369 mio.) fratrukket nedskrivninger på 267 mio. EUR (2011: 244 mio. EUR).

Der er modtaget garantier på i alt 2 513 mio. EUR for de bøder, som endnu ikke var betalt pr. 31. december 2012 (2011: 3 012 mio. EUR) vedrørende disse tilgodehavender. Det skal bemærkes, at 1 471 mio. EUR af tilgodehavenderne forfaldt til betaling efter den 31. december 2012.

2.9.2   
  Medlemsstater

Medlemsstater

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Tilgodehavender vedrørende EGFL og udvikling af landdistrikterne: |
| EGFL | 1 172 | 1 439 |
| ELFUL | 14 | 23 |
| TRDI | 44 | 37 |
| SAPARD | 136 | 142 |
| Nedskrivning | (814) | (771) |
| I alt | 552 | 870 |
| Indbetalt moms, der skal inddrives | 44 | 41 |
| Egne indtægter |
| Opført i A-regnskabet | 45 | 29 |
| Opført i det særskilte regnskab | 1 294 | 1 263 |
| Tilgodehavender vedrørende egne indtægter | 3 617 | — |
| Nedskrivning | (773) | (779) |
| Andet | 16 | 114 |
| I alt | 4 199 | 627 |
| Andre tilgodehavender hos medlemsstaterne |
| Forfinansiering, der forventes inddrevet | 1 220 | 963 |
| Andet | 255 | 192 |
| I alt | 1 475 | 1 155 |
| I alt | 6 270 | 2 693 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Tilgodehavender vedrørende EGFL og udvikling af landdistrikterne:

Tilgodehavender vedrørende EGFL og udvikling af landdistrikterne:

EGFL

1 172

1 439

ELFUL

14

23

TRDI

44

37

SAPARD

136

142

Nedskrivning

(814)

(771)

I alt

552

870

Indbetalt moms, der skal inddrives

Indbetalt moms, der skal inddrives

44

44

41

41

Egne indtægter

Egne indtægter

Opført i A-regnskabet

45

29

Opført i det særskilte regnskab

1 294

1 263

Tilgodehavender vedrørende egne indtægter

3 617

—

Nedskrivning

(773)

(779)

Andet

16

114

I alt

4 199

627

Andre tilgodehavender hos medlemsstaterne

Andre tilgodehavender hos medlemsstaterne

Forfinansiering, der forventes inddrevet

1 220

963

Andet

255

192

I alt

1 475

1 155

I alt

6 270

2 693

Tilgodehavender vedrørende EGFL og udvikling af landdistrikterne

Tilgodehavender vedrørende EGFL og udvikling af landdistrikterne

Denne post omfatter navnlig de beløb, som medlemsstaterne skyldte pr. 31. december, som anmeldt og attesteret af medlemsstaterne pr. 15. oktober. Der udarbejdes et skøn over de fordringer, som er opstået fra tidspunktet for anmeldelsen og frem til den 31. december. Kommissionen foretager også et skøn over nedskrivningen af fordringer på støttemodtagere, der sandsynligvis ikke vil kunne inddrives. Det, at denne justering foretages, indebærer dog ikke, at Kommissionen giver afkald på i fremtiden at inddrive disse beløb. Justeringen omfatter også et fradrag på 20 % af beløbet, som svarer til det beløb, medlemsstaterne har ret til at tilbageholde til dækning af administrationsomkostninger.

Tilgodehavender vedrørende egne indtægter

Tilgodehavender vedrørende egne indtægter

Den betydelige stigning i tilgodehavender fra medlemsstaterne skyldes især 3 617 mio. EUR i tilgodehavender vedrørende egne indtægter pr. 31. december 2012, der vedrører ændringsbudget nr. 5 og 6/2012. Disse ændringsbudgetter blev vedtaget henholdsvis den 21. november og den 12. december 2012. I henhold til artikel 10 i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 blev de posteringer, der vedrører justeringen af BNI-bidrag, bogført den første arbejdsdag i januar 2013.

Det skal bemærkes, at medlemsstaterne har ret til at tilbageholde 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af opkrævningsomkostningerne. Ovennævnte tal er således nettobeløb, hvor de 25 % er fratrukket. På grundlag af medlemsstaternes overslag er tilgodehavenderne hos medlemsstaterne nedskrevet. Dette indebærer dog ikke, at Kommissionen giver afkald på i fremtiden at inddrive de beløb, der er dækket af denne værdijustering.

2.9.3   
  Periodeafgrænsningsposter

Periodeafgrænsningsposter

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Periodiserede indtægter | 3 002 | 2 952 |
| Udskudte omkostninger | 351 | 296 |
| Andet | 15 | 19 |
| I alt | 3 368 | 3 267 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Periodiserede indtægter

3 002

2 952

Udskudte omkostninger

351

296

Andet

15

19

I alt

3 368

3 267

Det største beløb under denne post er periodiserede indtægter:

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Egne indtægter | 2 388 | 2 644 |
| Formålsbestemte landbrugsindtægter november og december | 218 | 111 |
| Samhørighedsfonden, EFRU og ELFUL: finansielle korrektioner | 276 | 16 |
| Andre periodiserede indtægter | 120 | 181 |
| I alt | 3 002 | 2 952 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Egne indtægter

2 388

2 644

Formålsbestemte landbrugsindtægter november og december

218

111

Samhørighedsfonden, EFRU og ELFUL: finansielle korrektioner

276

16

Andre periodiserede indtægter

120

181

I alt

3 002

2 952

2.9.4   
  Andre tilgodehavender og inddrivelige beløb

Andre tilgodehavender og inddrivelige beløb

Under denne post hører især inddrivelse af forfinansieringsbeløb, inddrivelse af udgifter samt andre indtægter fra administrative og operationelle aktiviteter.

2.10   KORTSIGTET FORFINANSIERING

KORTSIGTET FORFINANSIERING

| mio. EUR |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Forfinansiering | 2.10.1 | 9 548 | 8 089 |
| Forudbetalte omkostninger | 2.10.2 | 3 690 | 2 918 |
| I alt | | 13 238 | 11 007 |

mio. EUR

Bemærkning

31.12.2012

31.12.2011

Forfinansiering

2.10.1

2.10.1

9 548

8 089

Forudbetalte omkostninger

2.10.2

2.10.2

3 690

2 918

I alt

13 238

11 007

2.10.1   
  Forfinansiering

Forfinansiering

| mio. EUR |
| --- |
| Forvaltningstype | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Direkte central forvaltning | 3 289 | 3 048 |
| Indirekte central forvaltning | 3 908 | 3 037 |
| Decentral forvaltning | 301 | 330 |
| Delt forvaltning | 1 008 | 761 |
| Fælles forvaltning | 844 | 803 |
| Gennemført af andre institutioner og agenturer | 198 | 110 |
| I alt | 9 548 | 8 089 |

mio. EUR

Forvaltningstype

31.12.2012

31.12.2011

Direkte central forvaltning

3 289

3 048

Indirekte central forvaltning

3 908

3 037

Decentral forvaltning

301

330

Delt forvaltning

1 008

761

Fælles forvaltning

844

803

Gennemført af andre institutioner og agenturer

198

110

I alt

9 548

8 089

Balancen for kortsigtet forfinansiering består af to særskilte elementer: forfinansiering brutto og periodisering af denne forfinansiering (foretaget for at afspejle de skønnede tilknyttede udgifter, der er påløbet ved udgangen af regnskabsåret). Begge elementer skal tages i betragtning ved behørig analyse af variationen i balancen for kortsigtet forfinansiering netto fra et år til et andet.

På den ene side udviste 2012 et yderligere fald i den kortsigtede forfinansiering under delt forvaltning brutto på 3 mia. EUR som følge af betydelige fremskridt med afslutningen af programmeringsperioden 2000-2006. På den anden side er periodiseringen af denne forfinansiering faldet 3,3 mia. EUR, hvilket har ført til en samlet stigning på 0,3 mia. EUR i den kortsigtede forfinansiering netto. Årsagen til disse bevægelser skal findes i overlappet med den foregående programmeringsperiode 2000-2006 (som nu er i afslutningsfasen) med den nuværende programmeringsperiode 2007-2013. Mens forfinansiering, der er knyttet til den foregående programmeringsperiode, skønnes at være fuldt brugt (dvs. nettobeløbet er nul), skønnes forfinansieringen for den nuværende programmeringsperiode kun at være delvis brugt pr. 31. december 2012. Den resterende del forventes brugt i 2013 eller senere.

Der er noteret en lignende situation for forfinansiering under direkte central forvaltning, hvor forfinansieringen brutto er faldet med 741 mio. EUR, mens forfinansieringen netto er steget lidt med 241 mio. EUR.

2.10.2   
  Forudbetalte omkostninger

Forudbetalte omkostninger

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Finansieringstekniske instrumenter | 1 358 | 1 126 |
| Støtteordninger | 2 332 | 1 792 |
| I alt | 3 690 | 2 918 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Finansieringstekniske instrumenter

1 358

1 126

Støtteordninger

2 332

1 792

I alt

3 690

2 918

2.11   KASSEBEHOLDNING OG TILSVARENDE LIKVIDE MIDLER

KASSEBEHOLDNING OG TILSVARENDE LIKVIDE MIDLER

| mio. EUR |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Frie likvider: | 2.11.1 | | |
| Konti i statskasser og centralbanker | | 2 203 | 7 450 |
| Anfordringskonti | | 967 | 1 099 |
| Forskudskonti | | 38 | 43 |
| Overførsler (pengetransport) | | (1) | (5) |
| I alt | | 3 207 | 8 587 |
| Kassebeholdning vedrørende finansielle instrumenter og tidsindskud | 2.11.2 | 2 345 | 2 028 |
| Begrænsede likvider | 2.11.3 | 5 122 | 8 320 |
| I alt | | 10 674 | 18 935 |

mio. EUR

Bemærkning

31.12.2012

31.12.2011

Frie likvider:

Frie likvider:

2.11.1

2.11.1

Konti i statskasser og centralbanker

2 203

7 450

Anfordringskonti

967

1 099

Forskudskonti

38

43

Overførsler (pengetransport)

(1)

(5)

I alt

3 207

8 587

Kassebeholdning vedrørende finansielle instrumenter og tidsindskud

Kassebeholdning vedrørende finansielle instrumenter og tidsindskud

2.11.2

2.11.2

2 345

2 345

2 028

2 028

Begrænsede likvider

Begrænsede likvider

2.11.3

2.11.3

5 122

5 122

8 320

8 320

I alt

10 674

18 935

2.11.1   
  Frie likvider

Frie likvider

Frie likvider omfatter EU's disponible midler på konti i medlemsstaterne og EFTA-landene (statskasser eller centralbanken), på anfordring, inden for forskudsforvaltningen og i bikasser.

Det betydelige fald i frie likvide midler skyldes især et fald på konti i statskasser og centralbanker. Slutbalancen for 2012 var væsentlig lavere end slutbalancen for 2011 som følge af den høje budgetgennemførelsesgrad for 2012. Desuden blev de supplerende midler knyttet til ændringsbudget nr. 5/2012 og ændringsbudget nr. 6/2012 først modtaget i 2013.

2.11.2   
  Kassebeholdning vedrørende finansielle instrumenter og tidsindskud

Kassebeholdning vedrørende finansielle instrumenter og tidsindskud

Beløb under denne post er især andre likvide midler (1 845 mio. EUR), der forvaltes af tilsynsførende på Kommissionens vegne med henblik på at gennemføre særlige programmer, som finansieres over EU-budgettet og andre tidsindskud (500 mio. EUR). Kassebeholdningen vedrørende finansielle instrumenter kan således anvendes i det berørte finansielle instruments program. Ved årets udgang var der indgået forpligtelser over for tredjemand vedrørende finansielle instrumenter, der forvaltes af tilsynsførende, for 100 mio. EUR, som de pågældende endnu ikke havde udnyttet.

Som forklaret i bemærkning 2.4.1, er præsentationen af finansielle AFS-aktiver og de tilknyttede kassebeholdninger og tilsvarende likvide midler ændret fra 2012 og frem. I 2012 omfatter denne post Garantifondens kassebeholdning vedrørende finansielle instrumenter og tidsindskud, mens den i 2011 ikke omfattede Garantifondens kassebeholdning vedrørende finansielle instrumenter og tidsindskud på 302 mio. EU, som i stedet var bogført under langfristede finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje. Såfremt det samme princip, herunder posteringen af kassebeholdningen vedrørende alle finansielle instrumenter på en separat linje, var blevet anvendt i årsregnskabet for 2011, ville sammenligningstallene have udvist 963 mio. EUR på anfordringskonti og 2 466 mio. EUR på kassebeholdningen vedrørende finansielle instrumenter og tidsindskud.

2.4.1

2.11.3   
  Begrænsede likvider

Begrænsede likvider

Begrænsede likvider omfatter beløb modtaget i forbindelse med bøder pålagt af Kommissionen i sager, der endnu ikke er afsluttet. De står på særskilte indlånskonti, der ikke anvendes til andre aktiviteter. Hvis der er indgivet en klage, eller hvis det ikke vides, om modparten vil indgive en klage, opføres beløbet som en eventualforpligtelse, jf. bemærkning 5.2.

5.2

Faldet på de begrænsede likvider skyldes navnlig to ting: på den ene side har Domstolen afsagt en række afgørelser, der vedrører betydelige beløb, og på den anden side er der gjort øget brug af BUFI, den fond der er specifikt oprettet til forvaltning af bøder. Fra den 1. januar 2010 forvaltes foreløbigt inkasserede bøder af Kommissionen gennem BUFI og investeres i finansielle instrumenter, der kategoriseres som finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (se bemærkning 2.4 og 2.8).

2.4

2.8

LANGFRISTET GÆLD

LANGFRISTET GÆLD

2.12   PENSION OG ANDRE YDELSER TIL MEDARBEJDERE

PENSION OG ANDRE YDELSER TIL MEDARBEJDERE

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Pensioner – personale | 37 528 | 30 617 |
| Pensioner – andre | 968 | 777 |
| Den fælles sygeforsikringsordning | 4 007 | 3 441 |
| I alt | 42 503 | 34 835 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Pensioner – personale

37 528

30 617

Pensioner – andre

968

777

Den fælles sygeforsikringsordning

4 007

3 441

I alt

42 503

34 835

Den betydelige stigning i pensionsforpligtelserne skyldes det store fald i den anvendte diskonteringssats, som har medført et væsentligt aktuarmæssigt tab for året.

2.12.1   
  Pensioner – personale

Pensioner – personale

I henhold til personalevedtægtens artikel 83 sker udbetalingen af de ydelser, der er fastsat i pensionsordningen for EU-tjenestemænd, over EU's budget. Ordningen er ikke finansieret, men medlemsstaterne garanterer tilsammen udbetalingen af disse ydelser i henhold til den fordelingsnøgle, der er fastsat for finansieringen af disse udgifter. Desuden bidrager tjenestemændene med en tredjedel til langtidsfinansieringen af denne ordning via et obligatorisk bidrag.

Forpligtelserne i forbindelse med pensionsordningen blev vurderet på grundlag af antallet af medarbejdere og pensionerede medarbejdere pr. 31. december 2012 og i overensstemmelse med de regler i tjenestemandsvedtægten, som var gældende på det tidspunkt. Vurderingen blev foretaget i overensstemmelse med IPSAS 25 (og dermed også EU's regnskabsregel nr. 12). Den metode, som bruges til at beregne forpligtelsernes størrelse, kaldes projected unit credit-metoden. De vigtigste aktuarmæssige antagelser, der var til rådighed på vurderingsdatoen, og som blev anvendt til vurderingen, var følgende:

| Pensionsforpligtelser | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Nominel diskonteringssats | 3,6 % | 4,9 % |
| Forventet inflationsrate | 2,0 % | 1,8 % |
| Reel diskonteringssats | 1,6 % | 3,0 % |
| Sandsynlighed for ægteskab: mand/kvinde | 84 % / 38 % | 84 % / 38 % |
| Generel lønvækst/pensionsrevaluering | 0 % | 0 % |
| ICSLT-dødelighedstabellen (international dødelighedstabel for tjenestemænd) for 2008 | Ja | Ja |

Pensionsforpligtelser

31.12.2012

31.12.2011

Nominel diskonteringssats

3,6 %

4,9 %

Forventet inflationsrate

2,0 %

1,8 %

Reel diskonteringssats

1,6 %

3,0 %

Sandsynlighed for ægteskab: mand/kvinde

84 % / 38 %

84 % / 38 %

Generel lønvækst/pensionsrevaluering

0 %

0 %

ICSLT-dødelighedstabellen (international dødelighedstabel for tjenestemænd) for 2008

Ja

Ja

Bevægelser i bruttoforpligtelserne vedrørende ydelser til medarbejdere

Bevægelser i bruttoforpligtelserne vedrørende ydelser til medarbejdere

| mio. EUR |
| --- |
| | Pensionsforpligtelser | Sygeforsikring |
| Bruttoforpligtelse ved udgangen af foregående år | 34 233 | 3 711 |
| Tjenesteomkostninger/normalomkostninger | 1 144 | — |
| Renteomkostninger | 1 043 | — |
| Udbetalte ydelser | (1 243) | — |
| Aktuarmæssige tab | 6 691 | 567 |
| Ændringer pga. nytilkomne | 93 | — |
| Bruttoforpligtelse ved årets udgang | 41 961 | 4 278 |
| Virkningen af anvendelsen af justeringskoefficienter på pensioner | 1 022 | ikke relevant |
| Fradrag af skat på pensioner | (5 455) | ikke relevant |
| Ordningens aktiver | ikke relevant | (271) |
| Nettoforpligtelse ved årets udgang | 37 528 | 4 007 |

mio. EUR

Pensionsforpligtelser

Sygeforsikring

Bruttoforpligtelse ved udgangen af foregående år

Bruttoforpligtelse ved udgangen af foregående år

34 233

34 233

3 711

3 711

Tjenesteomkostninger/normalomkostninger

1 144

—

Renteomkostninger

1 043

—

Udbetalte ydelser

(1 243)

—

Aktuarmæssige tab

6 691

567

Ændringer pga. nytilkomne

93

—

Bruttoforpligtelse ved årets udgang

Bruttoforpligtelse ved årets udgang

41 961

41 961

4 278

4 278

Virkningen af anvendelsen af justeringskoefficienter på pensioner

1 022

ikke relevant

Fradrag af skat på pensioner

(5 455)

ikke relevant

Ordningens aktiver

ikke relevant

(271)

Nettoforpligtelse ved årets udgang

37 528

4 007

2.12.2   
  Pensioner – andre

Pensioner – andre

Der er tale om pensionsforpligtelser over for nuværende og tidligere medlemmer af Kommissionen, Domstolen (og Retten), Revisionsretten, Rådets Generalsekretariat, Ombudsmanden, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Retten for EU-personalesager. Forpligtelser vedrørende pensioner til medlemmerne af Europa-Parlamentet er også medtaget under denne post.

2.12.3   
  Den fælles sygeforsikringsordning

Den fælles sygeforsikringsordning

Der er også foretaget en vurdering af de forpligtelser, som EU vil have med hensyn til bidrag til den fælles sygeforsikringsordning, for så vidt angår pensionerede medarbejdere. Bruttoforpligtelserne er vurderet til 4 278 mio. EUR; fra bruttoforpligtelserne trækkes ordningens aktiver på 271 mio. EUR for at nå frem til nettobeløbet. Den diskonteringssats og den generelle lønvækst, der er anvendt i beregningen, er de samme som dem, der er anvendt i forbindelse med vurderingen af pensionerne til personalet.

2.13   LANGFRISTEDE HENSÆTTELSER

LANGFRISTEDE HENSÆTTELSER

| mio. EUR |
| --- |
| | Beløb pr. 31.12.2011 | Ekstra hensættelser | Tilbagebetalte ikke-anvendte beløb | Anvendte beløb | Overførsel til kortfristet | Ændring i skøn | Beløb pr. 31.12.2012 |
| Retssager | 368 | 58 | (241) | (53) | 0 | 0 | 132 |
| Nedlukning af atomkraftværker | 1 005 | 0 | 0 | (3) | (29) | 24 | 997 |
| Finansielle hensættelser | 100 | 38 | 0 | 0 | (33) | 3 | 108 |
| Andet | 22 | 1 | (1) | (1) | 0 | 0 | 21 |
| I alt | 1 495 | 97 | (242) | (57) | (62) | 27 | 1 258 |

mio. EUR

Beløb pr. 31.12.2011

Ekstra hensættelser

Tilbagebetalte ikke-anvendte beløb

Anvendte beløb

Overførsel til kortfristet

Ændring i skøn

Beløb pr. 31.12.2012

Retssager

368

58

(241)

(53)

0

0

132

Nedlukning af atomkraftværker

1 005

0

0

(3)

(29)

24

997

Finansielle hensættelser

100

38

0

0

(33)

3

108

Andet

22

1

(1)

(1)

0

0

21

I alt

1 495

97

(242)

(57)

(62)

27

1 258

Retssager

Retssager

Denne post omfatter beløb, der sandsynligvis skal betales over 12 måneder efter årets udgang i forbindelse med en række verserende retssager. Faldet i hensættelser til retssager skyldes især afslutningen af EGFL-retssagen i 2012.

Nedlukning af atomkraftværker

Nedlukning af atomkraftværker

I 2008 foretog et konsortium af uafhængige eksperter en opdatering af deres undersøgelse fra 2003 om de anslåede omkostninger ved Det Fælles Forskningscenters program for nedlukning af nukleare anlæg og affaldshåndtering. Deres reviderede skøn på 1 222 mio. EUR (tidligere 1 145 mio. EUR) tages som udgangspunkt for den hensættelse, der skal opføres i regnskabet. I overensstemmelse med EU's regnskabsregler indeksreguleres dette skøn, hvorefter det diskonteres til sin nettonutidsværdi (ved hjælp af nulkuponswapkurven i euro). I betragtning af dette programs forventede varighed (ca. 20 år) skal det påpeges, at dette skøn er præget af en vis usikkerhed, og at de endelige omkostninger kan vise sig at adskille sig fra de beløb, som nu er anført.

Finansielle hensættelser

Finansielle hensættelser

Der er tale om hensættelser, som vedrører de anslåede tab i forbindelse med de garantier, der er stillet i henhold til SMV-garantifaciliteten fra 1998, SMV-garantifaciliteten fra 2001 og SMV-garantifaciliteten fra 2007 under CIP samt garantikomponenten under mikrofinansieringsfaciliteten Progress, hvor Den Europæiske Investeringsfond (EIF) har beføjelse til at udstede garantier i eget navn, men på Kommissionens vegne og risiko. Den finansielle risiko ved udnyttede og uudnyttede garantier er imidlertid begrænset. Langfristede finansielle hensættelser diskonteres til deres nettonutidsværdi (ved hjælp af den årlige swap-rentesats i euro).

2.14   LANGFRISTEDE FINANSIELLE FORPLIGTELSER

LANGFRISTEDE FINANSIELLE FORPLIGTELSER

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Langfristet låntagning | 57 252 | 41 200 |
| Eliminering af Garantifonden (7) | (20) | (21) |
| I alt | 57 232 | 41 179 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Langfristet låntagning

57 252

41 200

Eliminering af Garantifonden (7)

7

(20)

(21)

I alt

57 232

41 179

Langfristet låntagning

Langfristet låntagning

| mio. EUR |
| --- |
| | Makrofinansiel bistand (MFA) | Euratom-lån | Betalingsbalancelån | EFSM | EKSF under afvikling | I alt |
| I alt pr. 31.12.2011 | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 236 | 41 251 |
| Ny låntagning | 39 | — | — | 15 800 | — | 15 839 |
| Tilbagebetalinger | (84) | (24) | — | — | (46) | (154) |
| Kursforskelle | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Ændringer i regnskabsmæssig værdi | (1) | (2) | (2) | 332 | — | 327 |
| I alt pr. 31.12.2012 | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 |
| Beløb med forfald < 1 år | 15 | — | — | — | — | 15 |
| Beløb med forfald > 1 år | 534 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 252 |

mio. EUR

Makrofinansiel bistand (MFA)

Euratom-lån

Betalingsbalancelån

EFSM

EKSF under afvikling

I alt

I alt pr. 31.12.2011

595

451

11 625

28 344

236

41 251

Ny låntagning

39

—

—

15 800

—

15 839

Tilbagebetalinger

(84)

(24)

—

—

(46)

(154)

Kursforskelle

—

—

—

—

4

4

Ændringer i regnskabsmæssig værdi

(1)

(2)

(2)

332

—

327

I alt pr. 31.12.2012

549

425

11 623

44 476

194

57 267

Beløb med forfald < 1 år

Beløb med forfald < 1 år

15

15

—

—

—

—

—

—

—

—

15

15

Beløb med forfald > 1 år

Beløb med forfald > 1 år

534

534

425

425

11 623

11 623

44 476

44 476

194

194

57 252

57 252

Denne post omfatter lån, som EU skal tilbagebetale, og som forfalder om over et år. Låntagningen omfatter gældsbeviser på i alt 57 026 mio. EUR (2011: 41 011 mio. EUR). Ændringerne i den regnskabsmæssige værdi svarer til ændringerne i påløbne renter. Der gives yderligere oplysninger om låntagnings- og långivningsaktiviteter i bemærkning 7.

7

2.15   ANDEN LANGFRISTET GÆLD

ANDEN LANGFRISTET GÆLD

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Finansiel leasinggæld | 2 040 | 1 603 |
| Bygninger betalt i trancher | 352 | 367 |
| Andet | 135 | 89 |
| I alt | 2 527 | 2 059 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Finansiel leasinggæld

2 040

1 603

Bygninger betalt i trancher

352

367

Andet

135

89

I alt

2 527

2 059

KORTFRISTET GÆLD

KORTFRISTET GÆLD

2.16   KORTFRISTEDE HENSÆTTELSER

KORTFRISTEDE HENSÆTTELSER

| mio. EUR |
| --- |
| | Beløb pr. 31.12.2011 | Ekstra hensættelser | Tilbagebetalte ikke-anvendte beløb | Anvendte beløb | Overførsel fra langfristet | Ændring i skøn | Beløb pr. 31.12.2012 |
| Retssager | 17 | 218 | (2) | (9) | 0 | 0 | 224 |
| Nedlukning af atomkraftværker | 29 | 0 | 0 | (29) | 29 | 0 | 29 |
| Finansielle hensættelser | 165 | 30 | 0 | (43) | 33 | 3 | 188 |
| Andet | 59 | 342 | (32) | (5) | 1 | 0 | 365 |
| I alt | 270 | 590 | (34) | (86) | 63 | 3 | 806 |

mio. EUR

Beløb pr. 31.12.2011

Ekstra hensættelser

Tilbagebetalte ikke-anvendte beløb

Anvendte beløb

Overførsel fra langfristet

Ændring i skøn

Beløb pr. 31.12.2012

Retssager

17

218

(2)

(9)

0

0

224

Nedlukning af atomkraftværker

29

0

0

(29)

29

0

29

Finansielle hensættelser

165

30

0

(43)

33

3

188

Andet

59

342

(32)

(5)

1

0

365

I alt

270

590

(34)

(86)

63

3

806

2.17   KORTFRISTEDE FINANSIELLE FORPLIGTELSER

KORTFRISTEDE FINANSIELLE FORPLIGTELSER

Denne post vedrører låntagning (se bemærkning 2.14), der forfalder til betaling i løbet af 12 måneder efter balancedagen.

2.14

2.18   GÆLDSFORPLIGTELSER

GÆLDSFORPLIGTELSER

| mio. EUR |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Kortfristet andel af langfristet gæld | 2.18.1 | 89 | 81 |
| Kortfristede gældsforpligtelser | 2.18.2 | 21 558 | 22 311 |
| Periodeafgrænsningsposter | 2.18.3 | 68 436 | 69 081 |
| I alt | | 90 083 | 91 473 |

mio. EUR

Bemærkning

31.12.2012

31.12.2011

Kortfristet andel af langfristet gæld

2.18.1

2.18.1

89

81

Kortfristede gældsforpligtelser

2.18.2

2.18.2

21 558

22 311

Periodeafgrænsningsposter

2.18.3

2.18.3

68 436

69 081

I alt

90 083

91 473

2.18.1   
  Kortfristet andel af langfristet gæld

Kortfristet andel af langfristet gæld

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Finansiel leasinggæld | 70 | 66 |
| Andet | 19 | 15 |
| I alt | 89 | 81 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Finansiel leasinggæld

70

66

Andet

19

15

I alt

89

81

2.18.2   
  Kortfristede gældsforpligtelser

Kortfristede gældsforpligtelser

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Medlemsstater | 23 029 | 22 200 |
| Leverandører og andre | 1 704 | 1 611 |
| Anslåede ikke-støtteberettigede beløb og udestående forfinansiering | (3 175) | (1 500) |
| I alt | 21 558 | 22 311 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Medlemsstater

23 029

22 200

Leverandører og andre

1 704

1 611

Anslåede ikke-støtteberettigede beløb og udestående forfinansiering

(3 175)

(1 500)

I alt

21 558

22 311

Kortfristede gældsforpligtelser omfatter udgiftsopgørelser modtaget af Kommissionen i forbindelse med støtteaktiviteter. De krediteres med det beløb, der anmodes om, så snart anmodningen er modtaget. Hvis modparten er en medlemsstat, bliver de kategoriseret som sådan. Samme procedure gælder for fakturaer og kreditnotaer, der modtages i forbindelse med indkøbsaktiviteter. De pågældende godtgørelseskrav er taget i betragtning ved cut-off-proceduren ved årets udgang. Efter disse cut-off-posteringer indregnes de anslåede støtteberettigede beløb derfor som udgifter, mens den resterende del indregnes som "anslåede ikke-støtteberettigede beløb og udestående forfinansiering" (se nedenfor). For ikke at overvurdere aktiver og passiver er det besluttet at opføre nettobeløbet under kortfristet gæld.

Medlemsstater

Medlemsstater

Det største beløb her vedrører ubetalte godtgørelseskrav i forbindelse med strukturfondsforanstaltninger (5,6 mia. EUR for ESF og 15,6 mia. EUR for EFRU og Samhørighedsfonden).

Leverandører og andre

Leverandører og andre

Denne post omfatter diverse gældsforpligtelser, skyldige beløb vedrørende støtte- og indkøbsaktiviteter samt gældsforpligtelser over for offentlige organer og ikke-konsoliderede enheder (f.eks. Den Europæiske Udviklingsfond).

Anslåede ikke-støtteberettigede beløb og udestående forfinansiering

Anslåede ikke-støtteberettigede beløb og udestående forfinansiering

Gældsforpligtelserne er reduceret med den del af de modtagne, men endnu ikke kontrollerede anmodninger om godtgørelse, som ikke blev betragtet som støtteberettigede. De største beløb vedrører de generaldirektorater, der har ansvaret for strukturforanstaltninger. Gældsforpligtelserne er også reduceret med den del af de modtagne anmodninger om godtgørelse, som svarer til forudbetalte omkostninger, der endnu ikke var betalt ved årets udgang (2,4 mia. EUR).

2.18.3   
  Periodeafgrænsningsposter

Periodeafgrænsningsposter

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Skyldige omkostninger | 68 216 | 68 577 |
| Periodiserede indtægter | 201 | 490 |
| Andet | 19 | 14 |
| I alt | 68 436 | 69 081 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Skyldige omkostninger

68 216

68 577

Periodiserede indtægter

201

490

Andet

19

14

I alt

68 436

69 081

De skyldige omkostninger fordeler sig således:

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Landbrug og udvikling af landdistrikter: |
| EGFL: Udgifter 16/10 til 31/12 | 33 040 | 33 774 |
| EGFL: Direkte støtte – andre fordringer | 11 492 | 10 701 |
| EGFL: Omstrukturering af sukkersektoren | 0 | 224 |
| EGFL: Andet | 1 | 23 |
| ELFUL | 12 497 | 12 127 |
| I alt | 57 030 | 56 849 |
| Strukturforanstaltninger: |
| EFF/FIUF | 66 | 56 |
| EFRU og Samhørighedsfonden | 4 359 | 4 791 |
| ISPA | 382 | 172 |
| ESF | 1 378 | 1 687 |
| I alt | 6 185 | 6 706 |
| Andre skyldige omkostninger: |
| Forskning og udvikling | 1 077 | 1 157 |
| Andet | 3 924 | 3 865 |
| I alt | 5 001 | 5 022 |
| I alt | 68 216 | 68 577 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Landbrug og udvikling af landdistrikter:

Landbrug og udvikling af landdistrikter:

EGFL: Udgifter 16/10 til 31/12

33 040

33 774

EGFL: Direkte støtte – andre fordringer

11 492

10 701

EGFL: Omstrukturering af sukkersektoren

0

224

EGFL: Andet

1

23

ELFUL

12 497

12 127

I alt

57 030

56 849

Strukturforanstaltninger:

Strukturforanstaltninger:

EFF/FIUF

66

56

EFRU og Samhørighedsfonden

4 359

4 791

ISPA

382

172

ESF

1 378

1 687

I alt

6 185

6 706

Andre skyldige omkostninger:

Andre skyldige omkostninger:

Forskning og udvikling

1 077

1 157

Andet

3 924

3 865

I alt

5 001

5 022

I alt

68 216

68 577

NETTOAKTIVER

NETTOAKTIVER

2.19   RESERVER

RESERVER

| mio. EUR |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Dagsværdireserve | 2.19.1 | 150 | (108) |
| Garantifonden | 2.19.2 | 2 079 | 1 911 |
| Andre reserver | 2.19.3 | 1 832 | 1 805 |
| I alt | | 4 061 | 3 608 |

mio. EUR

Bemærkning

31.12.2012

31.12.2011

Dagsværdireserve

2.19.1

2.19.1

150

(108)

Garantifonden

2.19.2

2.19.2

2 079

1 911

Andre reserver

2.19.3

2.19.3

1 832

1 805

I alt

4 061

3 608

2.19.1   
  Dagsværdireserve

Dagsværdireserve

I overensstemmelse med regnskabsreglerne benyttes dagsværdireserven til justering af AFS-aktiver til dagsværdi. I 2012 er et nettobeløb på 5 mio. EUR (2011: 24 mio. EUR) i akkumulerede fald i dagsværdien fjernet fra dagsværdireserven og indregnet i resultatopgørelsen under AFS-aktiver.

2.19.2   
  Garantifonden

Garantifonden

Denne reserve afspejler fondens aktiver, som skal svare til målbeløbet på 9 % af de udestående beløb, der er garanteret af Garantifonden.

2.19.3   
  Andre reserver

Andre reserver

Dette beløb vedrører især reserven for EKSF under afvikling (1 534 mio. EUR), som består af aktiver i EKSF, der blev oprettet i forbindelse med afviklingen.

2.20   BELØB, DER SKAL INDKRÆVES FRA MEDLEMSSTATERNE

BELØB, DER SKAL INDKRÆVES FRA MEDLEMSSTATERNE

| mio. EUR |
| --- |
| | Beløb |
| Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31.12.2011 | 37 458 |
| Tilbagebetaling af budgetoverskud for 2011 til medlemsstaterne | 1 497 |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | 168 |
| Andre reservebevægelser | 25 |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | 5 329 |
| Samlet beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31.12.2012 | 44 477 |
| Fordelt på: | |
| Ydelser til medarbejdere | 42 503 |
| Andre beløb | 1 974 |

mio. EUR

Beløb

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31.12.2011

37 458

Tilbagebetaling af budgetoverskud for 2011 til medlemsstaterne

1 497

Bevægelser i Garantifondens reserve

168

Andre reservebevægelser

25

Regnskabsårets økonomiske resultat

5 329

Samlet beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31.12.2012

44 477

Fordelt på:

Fordelt på:

Ydelser til medarbejdere

42 503

Andre beløb

1 974

Dette beløb dækker den del af de udgifter, som Kommissionen allerede har afholdt frem til 31. december 2012, og som skal finansieres over de fremtidige budgetter. Et stort antal udgifter er indregnet i henhold til periodiseringsprincippet i år n, selv om de måske først reelt bliver betalt i år n+1 og finansieres via budgettet for år n+1. Denne postering under passiverne resulterer sammen med det forhold, at de tilsvarende beløb først finansieres over de fremtidige budgetter, i passiver, der langt overstiger aktiverne ved årets udgang. De største beløb vedrører EGFL-aktiviteter. Hovedparten af de beløb, der skal indkræves, betales af medlemsstaterne inden for 12 måneder efter afslutningen af det pågældende regnskabsår som led i budgettet for det følgende år.

Det er stort set kun Kommissionens forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere, der betales over et længere tidsrum, idet det skal bemærkes, at finansieringen af pensionsbetalingerne over det årlige budget garanteres af medlemsstaterne. Der gives til orientering et skøn over fordelingen af de fremtidige forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere:

| mio. EUR |
| --- |
| | Beløb |
| Beløb, der skal betales i 2013 | 1 399 |
| Beløb, der skal betales efter 2013 | 41 104 |
| Samlede forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere pr. 31.12.2012 | 42 503 |

mio. EUR

Beløb

Beløb, der skal betales i 2013

1 399

Beløb, der skal betales efter 2013

41 104

Samlede forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere pr. 31.12.2012

42 503

Det skal også bemærkes, at ovenstående ikke har nogen indflydelse på resultatet af budgetgennemførelsen. Budgettets indtægter skal altid være lig med eller større end budgettets udgifter, og overskydende indtægter tilbageføres til medlemsstaterne.

3.   BEMÆRKNINGER TIL RESULTATOPGØRELSEN

3.1   EGNE INDTÆGTER OG INDTÆGTER FRA BIDRAG

EGNE INDTÆGTER OG INDTÆGTER FRA BIDRAG

| mio. EUR |
| --- |
| | Bemærkning | 2012 | 2011 |
| BNI-indtægter | | 98 061 | 88 442 |
| Traditionelle egne indtægter: Told | | 16 087 | 16 528 |
| Sukkerafgifter | | 157 | 161 |
| Momsindtægter | | 14 871 | 14 763 |
| Egne indtægter | 3.1.1 | 129 176 | 119 894 |
| Budgetjusteringer | 3.1.2 | 1 439 | 4 533 |
| Bidrag fra tredjelande (herunder EFTA-lande) | | 304 | 250 |
| I alt | | 130 919 | 124 677 |

mio. EUR

Bemærkning

2012

2011

BNI-indtægter

98 061

88 442

Traditionelle egne indtægter: Told

16 087

16 528

Sukkerafgifter

157

161

Momsindtægter

14 871

14 763

Egne indtægter

Egne indtægter

3.1.1

3.1.1

129 176

129 176

119 894

119 894

Budgetjusteringer

3.1.2

3.1.2

1 439

4 533

Bidrag fra tredjelande (herunder EFTA-lande)

304

250

I alt

130 919

124 677

3.1.1   
  Egne indtægter

Egne indtægter

Egne indtægter er den vigtigste bestanddel i EU's driftsindtægter. Størstedelen af udgifterne finansieres således med egne indtægter, idet de øvrige indtægter kun udgør en lille del af den samlede finansiering. Der er tre former for egne indtægter, nemlig traditionelle egne indtægter, momsbaserede indtægter og BNI-baserede indtægter. De traditionelle egne indtægter omfatter sukkerafgifter og told. Ordningen for egne indtægter omfatter også en mekanisme til korrektion af budgetuligevægte (UK-rabatten) og en bruttoreduktion af Nederlandenes og Sveriges årlige BNI-baserede bidrag. Medlemsstaterne tilbageholder 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af opkrævningsomkostninger, og ovenstående beløb er angivet netto, dvs. efter at de 25 % er trukket fra.

Det skal bemærkes at de belgiske myndigheder i 2011 indgav en anmodning om tilbagebetaling af ca. 126 mio. EUR (netto) vedrørende beløb overført til EU-budgettet som traditionelle egne indtægter. Eftersom en række kontroller foretaget af Kommissionen og revisioner foretaget af Revisionsretten har påvist, at der er en række mangler i de belgiske regnskabsafslutnings- og bogføringssystemer, som også har påvirket troværdigheden af de beløb, der er overført til EU's budget som traditionelle egne indtægter, blev der gennemført en ekstern revision. Kommissionens tjenestegrene foretog i første halvdel af 2013 desuden en kontrol af resultaterne af denne revision, herunder af tilbagebetalingskravet, og hvorvidt de korrigerende foranstaltninger var nødvendige. Konklusionerne af revisionen, der understøttes af Kommissionens kontrol, bekræfter, at tilbagebetalingskravet er frit for væsentlige fejl, og at beregningen af den er pålidelig. Derfor er der foretaget en hensættelse i Kommissionens regnskaber pr. 31. december 2012 til dækning af tilbagebetalingen af kravet til de belgiske myndigheder, som vil blive gennemført i 2013.

3.1.2   
  Budgetjusteringer

Budgetjusteringer

Budgetjusteringerne inkluderer budgetoverskuddet fra 2011 (1 497 mio. EUR), som indirekte tilbagebetales til medlemsstaterne gennem fradrag i deres bidrag til EU's egne indtægter det følgende år – det er således en indtægt i 2012.

3.2   ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

| mio. EUR |
| --- |
| | Bemærkning | 2012 | 2011 |
| Bøder | 3.2.1 | 1 884 | 868 |
| Landbrugsafgifter | 3.2.2 | 87 | 65 |
| Inddrevne udgifter | 3.2.3 | | |
| Direkte central forvaltning | | 63 | 76 |
| Indirekte central forvaltning | | 30 | 17 |
| Decentral forvaltning | | 27 | 106 |
| Fælles forvaltning | | 8 | 3 |
| Delt forvaltning | | 1 376 | 845 |
| I alt | | 1 504 | 1 047 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen: | 3.2.4 | | |
| Personale | | 1 209 | 1 141 |
| Indtægter vedrørende materielle anlægsaktiver | | 23 | 94 |
| Andre administrationsindtægter | | 59 | 119 |
| I alt | | 1 291 | 1 354 |
| Diverse driftsindtægter: | 3.2.5 | | |
| Justeringer/hensættelser | | 280 | 59 |
| Kursgevinster | | 335 | 476 |
| Andet | | 1 445 | 1 507 |
| I alt | | 2 060 | 2 042 |
| I alt | | 6 826 | 5 376 |

mio. EUR

Bemærkning

2012

2011

Bøder

Bøder

3.2.1

3.2.1

1 884

1 884

868

868

Landbrugsafgifter

Landbrugsafgifter

3.2.2

3.2.2

87

87

65

65

Inddrevne udgifter

Inddrevne udgifter

3.2.3

3.2.3

Direkte central forvaltning

63

76

Indirekte central forvaltning

30

17

Decentral forvaltning

27

106

Fælles forvaltning

8

3

Delt forvaltning

1 376

845

I alt

1 504

1 047

Indtægter i forbindelse med administrationen:

Indtægter i forbindelse med administrationen:

3.2.4

3.2.4

Personale

1 209

1 141

Indtægter vedrørende materielle anlægsaktiver

23

94

Andre administrationsindtægter

59

119

I alt

1 291

1 354

Diverse driftsindtægter:

Diverse driftsindtægter:

3.2.5

3.2.5

Justeringer/hensættelser

280

59

Kursgevinster

335

476

Andet

1 445

1 507

I alt

2 060

2 042

I alt

6 826

5 376

3.2.1   
  Bøder

Bøder

Disse indtægter vedrører bøder, som Kommissionen pålægger for overtrædelse af konkurrencereglerne. Tilgodehavender og tilknyttede indtægter indregnes, når Kommissionen har truffet beslutning om at pålægge en bøde, og det officielt er meddelt debitor. Stigningen i indtægter vedrørende bøder sammenlignet med 2011 skyldes en bødesag fra 2012 vedrørende katodestrålerør til tv og computere, der omfattede høje beløb.

I marts 2013 er Microsoft blevet idømt en bøde på 561 mio. EUR for at undlade at markedsføre en række internetbrowsere, og ikke kun Internet Explorer, til forbrugerne i EU.

3.2.2   
  Landbrugsafgifter

Landbrugsafgifter

Disse beløb vedrører især mælkeafgifter, som er et markedsstyringsværktøj, der straffer de mælkeproducenter, som overskrider deres referencemængder. Da der ikke er nogen sammenhæng med tidligere udbetalinger fra Kommissionen, anses mælkeafgifterne i praksis som indtægter til dækning af bestemte udgifter.

3.2.3   
  Inddrevne udgifter

Inddrevne udgifter

Denne post omfatter de indtægtsordrer, som er udstedt af Kommissionen, og det fradrag i efterfølgende betalinger, som er opført i Kommissionens regnskaber, med henblik på at inddrive beløb, der tidligere er udbetalt over det almindelige budget, på grundlag af kontrol, afsluttede revisioner eller analyser af støtteberettigelsen, samt indtægtsordrer udstedt af medlemsstaterne til modtagere af midler fra EGFL. Posten omfatter også forskellen i overslagene over periodiserede indtægter fra det foregående år til det aktuelle år.

Det skal bemærkes, at disse beløb kun afspejler virkningen af EU's korrigerende foranstaltninger baseret på EU's gældende regnskabsregler. Derfor viser disse beløb ikke det fulde omfang af inddrivelserne i forbindelse med EU-udgifter, navnlig på områder med store udgifter, f.eks. strukturforanstaltninger, hvor der eksisterer specifikke ordninger, som sikrer tilbagebetaling af ikke-støtteberettigede beløb, hvoraf de fleste ikke medfører, at der udstedes en indtægtsordre og derfor ikke har virkning for EU's bogføringssystem. Desuden er inddrivelse af forfinansieringsbeløb heller ikke medtaget som indtægt i overensstemmelse med EU's regnskabsregler. Der gives yderligere oplysninger om finansielle korrektioner og inddrivelse af udgifter i bemærkning 6.

6

Landbrug: EGFL og udvikling af landdistrikter

Landbrug: EGFL og udvikling af landdistrikter

For så vidt angår Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) er det beløb, der opføres som årets indtægter under denne post, på 1 020 mio. EUR, der fordeler sig som følger:

| — | korrektioner besluttet i løbet af året: 724 mio. EUR |
| --- | --- |

—

korrektioner besluttet i løbet af året: 724 mio. EUR

| — | svig og uregelmæssigheder: 296 mio. EUR, bestående af tilbagebetalinger, som er anmeldt af medlemsstaterne, og som er inddrevet i årets løb, der beløber sig til 195 mio. EUR, plus nettostigningen i de udestående beløb vedrørende svig og uregelmæssigheder, der er anmeldt af medlemsstaterne, og som skal inddrives ved årets udgang, der beløber sig til 101 mio. EUR. |
| --- | --- |

—

svig og uregelmæssigheder: 296 mio. EUR, bestående af tilbagebetalinger, som er anmeldt af medlemsstaterne, og som er inddrevet i årets løb, der beløber sig til 195 mio. EUR, plus nettostigningen i de udestående beløb vedrørende svig og uregelmæssigheder, der er anmeldt af medlemsstaterne, og som skal inddrives ved årets udgang, der beløber sig til 101 mio. EUR.

Strukturforanstaltninger

Strukturforanstaltninger

De inddrevne udgifter vedrørende strukturforanstaltninger, der opføres på denne post, beløber sig til 356 mio. EUR (2011: 109 mio. EUR). Hovedbeløbene under dette underudgiftsområde omfatter indtægtsordrer udstedt af Kommissionen til inddrivelse af uretmæssige betalinger foretaget i tidligere år, 95 mio. EUR (herunder 5 mio. EUR vedrørende EUGFL, Udviklingssektionen, og differencen (stigningen) i periodeafgrænsningsposter ved udgangen af året (261 mio. EUR).

Kommissionen udsteder kun indtægtsordrer i følgende tilfælde:

| — | formelle afgørelser om finansielle korrektioner vedtaget af Kommissionen som følge af påvisning af uregelmæssige udgifter i forbindelse med beløb, som medlemsstaterne anmoder om |
| --- | --- |

—

formelle afgørelser om finansielle korrektioner vedtaget af Kommissionen som følge af påvisning af uregelmæssige udgifter i forbindelse med beløb, som medlemsstaterne anmoder om

| — | tilpasninger ved afslutningen af et program, der medfører en reduktion af EU's bidrag, når en medlemsstat ikke har anmeldt tilstrækkeligt store støtteberettigede udgifter til at berettige den samlede forfinansiering, og der allerede er foretaget midlertidige betalinger; sådanne foranstaltninger kan træffes uden en formel Kommissionsafgørelse, hvis medlemsstaten accepterer det |
| --- | --- |

—

tilpasninger ved afslutningen af et program, der medfører en reduktion af EU's bidrag, når en medlemsstat ikke har anmeldt tilstrækkeligt store støtteberettigede udgifter til at berettige den samlede forfinansiering, og der allerede er foretaget midlertidige betalinger; sådanne foranstaltninger kan træffes uden en formel Kommissionsafgørelse, hvis medlemsstaten accepterer det

| — | tilbagebetaling af inddrevne beløb efter afslutningen af et program som følge af afslutningen af en retssag, der verserede på tidspunktet for afslutningen af programmet. |
| --- | --- |

—

tilbagebetaling af inddrevne beløb efter afslutningen af et program som følge af afslutningen af en retssag, der verserede på tidspunktet for afslutningen af programmet.

Andre indtægtsordrer udstedt i forbindelse med strukturforanstaltninger vedrører inddrivelse af forfinansieringsbeløb – se bemærkning 6.5. Disse beløb er ikke opført som indtægter, men krediteret forfinansieringsposten på balancen.

6.5

3.2.4   
  Indtægter i forbindelse med administrationen

Indtægter i forbindelse med administrationen

Indtægterne opstår ved indeholdelser i personalets løn og består hovedsageligt af to beløb, nemlig personalets pensionsbidrag og indkomstskat.

3.2.5   
  Diverse driftsindtægter

Diverse driftsindtægter

Et beløb på 672 mio. EUR (2011: 535 mio. EUR) vedrører beløb, der er modtaget fra tiltrædelseslandene. Kursgevinster, undtagen på de finansielle aktiviteter, der er omhandlet under nedenstående bemærkning 3.5, er også medtaget under denne post. De opstår i forbindelse med de daglige aktiviteter og dermed forbundne transaktioner, der foretages i andre valutaer end euro, og ved den revaluering ved årets udgang, som er nødvendig for at udarbejde regnskaberne. Der er tale om både realiserede og ikke-realiserede kursgevinster. Der var en nettokursgevinst for året på 52 mio. EUR (2011: 94 mio. EUR).

3.5

3.3   ADMINISTRATONSUDGIFTER

ADMINISTRATONSUDGIFTER

| mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Personaleudgifter | 5 708 | 5 416 |
| Afskrivninger og forringelse | 451 | 412 |
| Andre administrationsudgifter | 3 161 | 3 148 |
| I alt | 9 320 | 8 976 |

mio. EUR

2012

2011

Personaleudgifter

5 708

5 416

Afskrivninger og forringelse

451

412

Andre administrationsudgifter

3 161

3 148

I alt

9 320

8 976

Denne post omfatter udgifter på 379 mio. EUR (2011: 358 mio. EUR) vedrørende operationel leasing – de forpligtelser, der skal betales i den resterende del af disse leasingkontrakters løbetid, er som følger:

| mio. EUR |
| --- |
| | Beløb, der skal betales i fremtiden |
| < 1 år | 1-5 år | > 5 år | I alt |
| Ejendomme | 340 | 947 | 575 | 1 862 |
| It-udstyr og andet udstyr | 5 | 7 | 0 | 12 |
| I alt | 345 | 954 | 575 | 1 874 |

mio. EUR

Beløb, der skal betales i fremtiden

< 1 år

1-5 år

> 5 år

I alt

Ejendomme

340

947

575

1 862

It-udstyr og andet udstyr

5

7

0

12

I alt

345

954

575

1 874

3.4   DRIFTSUDGIFTER

DRIFTSUDGIFTER

| mio. EUR |
| --- |
| | Bemærkning | 2012 | 2011 |
| Primære driftsudgifter: | 3.4.1 | | |
| Direkte central forvaltning | | 9 883 | 10 356 |
| Indirekte central forvaltning | | 4 151 | 4 119 |
| Decentral forvaltning | | 1 019 | 766 |
| Delt forvaltning | | 106 378 | 104 067 |
| Fælles forvaltning | | 1 819 | 1 714 |
| I alt | | 123 250 | 121 022 |
| Andre driftsudgifter: | 3.4.2 | | |
| Justeringer/hensættelser | | 427 | 251 |
| Kurstab | | 281 | 382 |
| Andet | | 675 | 2 123 |
| I alt | | 1 383 | 2 756 |
| I alt | | 124 633 | 123 778 |

mio. EUR

Bemærkning

2012

2011

Primære driftsudgifter:

Primære driftsudgifter:

3.4.1

3.4.1

Direkte central forvaltning

9 883

10 356

Indirekte central forvaltning

4 151

4 119

Decentral forvaltning

1 019

766

Delt forvaltning

106 378

104 067

Fælles forvaltning

1 819

1 714

I alt

123 250

121 022

Andre driftsudgifter:

Andre driftsudgifter:

3.4.2

3.4.2

Justeringer/hensættelser

427

251

Kurstab

281

382

Andet

675

2 123

I alt

1 383

2 756

I alt

124 633

123 778

3.4.1   
  Primære driftsudgifter

Primære driftsudgifter

Den Europæiske Unions driftsudgifter dækker de forskellige udgiftsområder i den finansielle ramme og antager forskellige former afhængigt af, hvorledes pengene udbetales og forvaltes. Hovedparten af udgifterne henhører under rubrikken "Delt forvaltning", som omfatter uddelegering af opgaver til medlemsstaterne inden for områder som EGFL-udgifter og strukturforanstaltninger (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Fiskerifond).

Hovedelementerne i driftsudgifterne ovenfor dækker følgende områder: landbrug og udvikling af landdistrikter (57 mia. EUR), regional udvikling og samhørighed (39 mia. EUR), beskæftigelse og sociale anliggender (11 mia. EUR), forskning samt kommunikationsnet, indhold og teknologi (6 mia. EUR) og eksterne forbindelser (3 mia. EUR).

3.4.2   
  Andre driftsudgifter

Andre driftsudgifter

Kurstab, undtagen i forbindelse med de finansielle aktiviteter, der er omhandlet under bemærkning 3.6 nedenfor, opstår i forbindelse med daglige aktiviteter og dermed forbundne transaktioner, der foretages i andre valutaer end euro, og ved den revaluering ved årets udgang, som er nødvendig for at udarbejde regnskaberne; der er tale om både realiserede og ikke-realiserede kursgevinster.

3.6

Posten "Andet" i regnskabet for 2011 (under "Andre driftsudgifter") udgjorde især korrektionen af bøder udstedt i tidligere år til et samlet beløb på 1 471 mio. EUR.

Omkostninger i forbindelse med forskning og udvikling

Omkostninger i forbindelse med forskning og udvikling

Under administrationsudgifter (bemærkning 3.3) og driftsudgifter er medtaget forskning og ikke-kapitaliserede udviklingsomkostninger som følger:

3.3

| mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Forskningsomkostninger | 331 | 327 |
| Ikke-kapitaliserede udviklingsomkostninger | 76 | 145 |
| Indregnet som udgifter | 407 | 472 |

mio. EUR

2012

2011

Forskningsomkostninger

331

327

Ikke-kapitaliserede udviklingsomkostninger

76

145

Indregnet som udgifter

407

472

3.5   FINANSIELLE INDTÆGTER

FINANSIELLE INDTÆGTER

| mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Udbytte | 12 | 5 |
| Renteindtægter: |
| Fra forfinansiering | 28 | 40 |
| Morarenter | 242 | 89 |
| Fra AFS-aktiver | 100 | 113 |
| Fra lån | 1 559 | 921 |
| Fra kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | 26 | 132 |
| Andet | 2 | 5 |
| I alt | 1 957 | 1 300 |
| Andre finansielle indtægter: |
| Realiseret gevinst ved salg af finansielle aktiver | 18 | 3 |
| Andet | 160 | 178 |
| I alt | 178 | 181 |
| Justeringer til nutidsværdi | 0 | 1 |
| Kursgevinster | 10 | 4 |
| I alt | 2 157 | 1 491 |

mio. EUR

2012

2011

Udbytte

Udbytte

12

12

5

5

Renteindtægter:

Renteindtægter:

Fra forfinansiering

28

40

Morarenter

242

89

Fra AFS-aktiver

100

113

Fra lån

1 559

921

Fra kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

26

132

Andet

2

5

I alt

1 957

1 300

Andre finansielle indtægter:

Andre finansielle indtægter:

Realiseret gevinst ved salg af finansielle aktiver

18

3

Andet

160

178

I alt

178

181

Justeringer til nutidsværdi

Justeringer til nutidsværdi

0

0

1

1

Kursgevinster

Kursgevinster

10

10

4

4

I alt

2 157

1 491

Stigningen i de finansielle indtægter skyldes især en stigning i renteindtægter på lån. Denne stigning er i overensstemmelse med stigningen i balancen på EFSM-lån (se bemærkning 2.4.2 og 7). Eftersom disse lån er "back-to-back"-lån, er der noteret en tilsvarende stigning i renteudgifter på lån (se bemærkning 3.6 nedenfor). Faldet i indtægter fra kassebeholdning og tilsvarende likvide midler kan forklares ved en betydelig reduktion i markedsrenterne i 2012. Renter fra midlertidigt inkasserede bøder er den kategori, der er mest påvirket heraf. I denne kategori har den samlede virkning af rentefaldet og et stort antal lukkede bødekonti i 2012 ført til en formindskelse af renteindtægterne på ca. 81 mio. EUR.

2.4.2

7

3.6

3.6   FINANSIELLE UDGIFTER

FINANSIELLE UDGIFTER

| mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Renteudgifter: |
| Leasing | 88 | 91 |
| Fra lån | 1 545 | 903 |
| Andet | 23 | 30 |
| I alt | 1 656 | 1 024 |
| Andre finansielle udgifter: |
| Tilpasning til finansielle bestemmelser | 75 | 74 |
| Udgifter vedrørende finansielle instrumenter, der forvaltes af tilsynsførende | 43 | 47 |
| Værdiforringelse af finansielle AFS-aktiver | 8 | 12 |
| Realiseret tab ved salg af finansielle aktiver | 4 | 5 |
| Andet | 143 | 144 |
| I alt | 273 | 282 |
| Kurstab | 13 | 49 |
| I alt | 1 942 | 1 355 |

mio. EUR

2012

2011

Renteudgifter:

Renteudgifter:

Leasing

88

91

Fra lån

1 545

903

Andet

23

30

I alt

1 656

1 024

Andre finansielle udgifter:

Andre finansielle udgifter:

Tilpasning til finansielle bestemmelser

75

74

Udgifter vedrørende finansielle instrumenter, der forvaltes af tilsynsførende

43

47

Værdiforringelse af finansielle AFS-aktiver

8

12

Realiseret tab ved salg af finansielle aktiver

4

5

Andet

143

144

I alt

273

282

Kurstab

Kurstab

13

13

49

49

I alt

1 942

1 355

3.7   ANDEL AF NETTOUNDERSKUD FRA JOINT VENTURES OG TILKNYTTEDE ORGANER

ANDEL AF NETTOUNDERSKUD FRA JOINT VENTURES OG TILKNYTTEDE ORGANER

I overensstemmelse med den indre værdis metode medtager Kommissionen i resultatopgørelsen sin andel af nettounderskuddet fra sine joint ventures og tilknyttede organer (se også bemærkning 2.3.1 og 2.3.2).

2.3.1

2.3.2

3.8   INDTÆGTER FRA IKKE-KOMMERCIELLE TRANSAKTIONER

INDTÆGTER FRA IKKE-KOMMERCIELLE TRANSAKTIONER

I 2012 er 137 023 mio. EUR (2011: 130 391 mio. EUR) fra ikke-kommercielle transaktioner indregnet i resultatopgørelsen.

3.9   PRÆSENTATION AF SEGMENTOPLYSNINGER

PRÆSENTATION AF SEGMENTOPLYSNINGER

I præsentationen af segmentoplysninger redegøres der for fordelingen af driftsindtægter og driftsudgifter på de enkelte politikområder inden for Kommissionen på grundlag af den aktivitetsbaserede budgetstruktur. Disse politikområder kan samles under tre hovedoverskrifter, nemlig aktiviteter inden for EU, aktiviteter uden for EU samt tjenesteydelser og andet.

"Aktiviteter inden for EU" er det største af disse områder, da det dækker de mange politikområder inden for EU. "Aktiviteter uden for EU" vedrører politikker, der gennemføres uden for EU, såsom handel og bistand. "Tjenesteydelser og andet" er de interne og horisontale aktiviteter, der er nødvendige for, at EU's institutioner og organer kan fungere. Bemærk, at oplysningerne vedrørende agenturerne er medtaget under de relevante politikområder. Bemærk også, at egne indtægter og bidrag ikke er delt op på de forskellige aktiviteter, da de beregnes, opkræves og forvaltes af centrale tjenestegrene i Kommissionen.

| mio. EUR |
| --- |
| | Aktiviteter inden for EU | Aktiviteter uden for EU | Tjenesteydelser og andet | EKSF under afvikling | Andre institutioner | Konsoliderede elimineringer | I alt |
| Bøder | 1 884 | — | — | — | — | — | 1 884 |
| Landbrugsafgifter | 87 | — | — | — | — | — | 87 |
| Inddrevne udgifter | 1 444 | 59 | 1 | — | — | — | 1 504 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen | 99 | 1 | 992 | — | 664 | (465) | 1 291 |
| Diverse driftsindtægter | 2 692 | 90 | 440 | 7 | 8 | (1 177) | 2 060 |
| Andre driftsindtægter | 6 206 | 150 | 1 433 | 7 | 672 | (1 642) | 6 826 |
| Personaleudgifter | (2 256) | (318) | (1 352) | — | (1 802) | 20 | (5 708) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver | (126) | 1 | (113) | — | (213) | — | (451) |
| Andre administrationsudgifter | (1 003) | (311) | (880) | — | (1 594) | 627 | (3 161) |
| Administrationsudgifter | (3 385) | (628) | (2 345) | — | (3 609) | 647 | (9 320) |
| Direkte central forvaltning | (6 996) | (3 572) | (159) | — | — | 844 | (9 883) |
| Indirekte central forvaltning | (3 762) | (422) | (34) | — | — | 67 | (4 151) |
| Decentral forvaltning | (494) | (525) | — | — | — | — | (1 019) |
| Delt forvaltning | (106 464) | 83 | 3 | — | — | — | (106 378) |
| Fælles forvaltning | (269) | (1 550) | — | — | — | — | (1 819) |
| Andre driftsudgifter | (774) | (3) | (634) | (48) | (8) | 84 | (1 383) |
| Driftsudgifter | (118 759) | (5 989) | (824) | (48) | (8) | 995 | (124 633) |
| Driftsudgifter i alt | (122 144) | (6 617) | (3 169) | (48) | (3 617) | 1 642 | (133 953) |
| Nettodriftsudgifter | (115 938) | (6 467) | (1 736) | (41) | (2 945) | 0 | (127 127) |
| Egne indtægter og indtægter fra bidrag | | | | | | | 130 919 |
| Overskud fra driften | | | | | | | 3 792 |
| Finansielle indtægter netto | | | | | | | 215 |
| Bevægelser i forpligtelser vedrørende pension og ydelser til medarbejdere | | | | | | | (8 846) |
| Andel af nettounderskud fra joint ventures og tilknyttede organer | | | | | | | (490) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | | | | | | (5 329) |

mio. EUR

Aktiviteter inden for EU

Aktiviteter uden for EU

Tjenesteydelser og andet

EKSF under afvikling

Andre institutioner

Konsoliderede elimineringer

I alt

Bøder

1 884

—

—

—

—

—

1 884

Landbrugsafgifter

87

—

—

—

—

—

87

Inddrevne udgifter

1 444

59

1

—

—

—

1 504

Indtægter i forbindelse med administrationen

99

1

992

—

664

(465)

1 291

Diverse driftsindtægter

2 692

90

440

7

8

(1 177)

2 060

Andre driftsindtægter

Andre driftsindtægter

6 206

6 206

150

150

1 433

1 433

7

7

672

672

(1 642)

(1 642)

6 826

6 826

Personaleudgifter

(2 256)

(318)

(1 352)

—

(1 802)

20

(5 708)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver

(126)

1

(113)

—

(213)

—

(451)

Andre administrationsudgifter

(1 003)

(311)

(880)

—

(1 594)

627

(3 161)

Administrationsudgifter

Administrationsudgifter

(3 385)

(3 385)

(628)

(628)

(2 345)

(2 345)

—

(3 609)

(3 609)

647

647

(9 320)

(9 320)

Direkte central forvaltning

(6 996)

(3 572)

(159)

—

—

844

(9 883)

Indirekte central forvaltning

(3 762)

(422)

(34)

—

—

67

(4 151)

Decentral forvaltning

(494)

(525)

—

—

—

—

(1 019)

Delt forvaltning

(106 464)

83

3

—

—

—

(106 378)

Fælles forvaltning

(269)

(1 550)

—

—

—

—

(1 819)

Andre driftsudgifter

(774)

(3)

(634)

(48)

(8)

84

(1 383)

Driftsudgifter

Driftsudgifter

(118 759)

(118 759)

(5 989)

(5 989)

(824)

(824)

(48)

(48)

(8)

(8)

995

995

(124 633)

(124 633)

Driftsudgifter i alt

(122 144)

(6 617)

(3 169)

(48)

(3 617)

1 642

(133 953)

Nettodriftsudgifter

Nettodriftsudgifter

(115 938)

(115 938)

(6 467)

(6 467)

(1 736)

(1 736)

(41)

(41)

(2 945)

(2 945)

0

0

(127 127)

(127 127)

Egne indtægter og indtægter fra bidrag

130 919

Overskud fra driften

Overskud fra driften

3 792

3 792

Finansielle indtægter netto

215

Bevægelser i forpligtelser vedrørende pension og ydelser til medarbejdere

(8 846)

Andel af nettounderskud fra joint ventures og tilknyttede organer

(490)

Regnskabsårets økonomiske resultat

Regnskabsårets økonomiske resultat

(5 329)

(5 329)

SEGMENTOPLYSNINGER – AKTIVITETER INDEN FOR EU

SEGMENTOPLYSNINGER – AKTIVITETER INDEN FOR EU

| mio. EUR |
| --- |
| | Økonomiske og finansielle anliggender | Erhvervs- og virksomhedspolitik | Konkurrence | Beskæftigelse | Landbrug | Transport og energi | Miljø | Forskning | Informationssamfundet |
| Andre driftsindtægter: | | | | | | | | | |
| Bøder | 0 | 6 | 1 878 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Landbrugsafgifter | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Inddrevne udgifter | 0 | 1 | 0 | 48 | 1 025 | 10 | 3 | 21 | 18 |
| Indtægter i forbindelse med den administrative drift | 0 | 18 | 0 | 0 | 0 | 16 | 0 | 7 | 0 |
| Diverse driftsindtægter | 4 | 93 | 0 | 34 | 239 | 220 | 39 | 845 | 12 |
| ANDRE DRIFTSINDTÆGTER | 4 | 118 | 1 878 | 82 | 1 351 | 246 | 42 | 873 | 30 |
| Administrationsudgifter: | (68) | (210) | (89) | (107) | (127) | (412) | (126) | (432) | (131) |
| Personaleudgifter | (60) | (147) | (83) | (82) | (107) | (281) | (88) | (236) | (107) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver | 0 | (8) | 0 | (1) | 0 | (15) | (1) | (15) | 0 |
| Andre administrationsudgifter | (8) | (55) | (6) | (24) | (20) | (116) | (37) | (181) | (24) |
| Driftsudgifter: | (40) | 394 | (80) | (10 873) | (56 842) | (2 372) | (329) | (4 365) | (1 312) |
| Direkte central forvaltning | (40) | 211 | 0 | (169) | (48) | (1 061) | (307) | (2 906) | (1 285) |
| Indirekte central forvaltning | 0 | 352 | 0 | (3) | 0 | (1 127) | (10) | (1 408) | (22) |
| Decentral forvaltning | 0 | 0 | 0 | (61) | (38) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Delt forvaltning | 0 | 0 | 0 | (10 618) | (56 655) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Fælles forvaltning | 0 | (130) | 0 | (7) | 0 | (123) | 0 | 0 | 0 |
| Andre driftsudgifter | 0 | (39) | (80) | (15) | (101) | (61) | (12) | (51) | (5) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (108) | 184 | (169) | (10 980) | (56 969) | (2 784) | (455) | (4 797) | (1 443) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (104) | 302 | 1 709 | (10 898) | (55 618) | (2 538) | (413) | (3 924) | (1 413) |

mio. EUR

Økonomiske og finansielle anliggender

Erhvervs- og virksomhedspolitik

Konkurrence

Beskæftigelse

Landbrug

Transport og energi

Miljø

Forskning

Informationssamfundet

Andre driftsindtægter:

Bøder

0

6

1 878

0

0

0

0

0

0

Landbrugsafgifter

0

0

0

0

87

0

0

0

0

Inddrevne udgifter

0

1

0

48

1 025

10

3

21

18

Indtægter i forbindelse med den administrative drift

0

18

0

0

0

16

0

7

0

Diverse driftsindtægter

4

93

0

34

239

220

39

845

12

ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

4

4

118

118

1 878

1 878

82

82

1 351

1 351

246

246

42

42

873

873

30

30

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

(68)

(68)

(210)

(210)

(89)

(89)

(107)

(107)

(127)

(127)

(412)

(412)

(126)

(126)

(432)

(432)

(131)

(131)

Personaleudgifter

(60)

(147)

(83)

(82)

(107)

(281)

(88)

(236)

(107)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver

0

(8)

0

(1)

0

(15)

(1)

(15)

0

Andre administrationsudgifter

(8)

(55)

(6)

(24)

(20)

(116)

(37)

(181)

(24)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(40)

(40)

394

394

(80)

(80)

(10 873)

(10 873)

(56 842)

(56 842)

(2 372)

(2 372)

(329)

(329)

(4 365)

(4 365)

(1 312)

(1 312)

Direkte central forvaltning

(40)

211

0

(169)

(48)

(1 061)

(307)

(2 906)

(1 285)

Indirekte central forvaltning

0

352

0

(3)

0

(1 127)

(10)

(1 408)

(22)

Decentral forvaltning

0

0

0

(61)

(38)

0

0

0

0

Delt forvaltning

0

0

0

(10 618)

(56 655)

0

0

0

0

Fælles forvaltning

0

(130)

0

(7)

0

(123)

0

0

0

Andre driftsudgifter

0

(39)

(80)

(15)

(101)

(61)

(12)

(51)

(5)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(108)

184

(169)

(10 980)

(56 969)

(2 784)

(455)

(4 797)

(1 443)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(104)

(104)

302

302

1 709

1 709

(10 898)

(10 898)

(55 618)

(55 618)

(2 538)

(2 538)

(413)

(413)

(3 924)

(3 924)

(1 413)

(1 413)

| mio. EUR |
| --- |
| | Det Fælles Forskningscenter | Fiskeri | Det indre marked | Regionalpolitik | Beskatning og told | Uddannelse og kultur | Sundhed og forbrugerbeskyttelse | Retfærdighed, frihed og sikkerhed | Aktiviteter inden for EU i alt |
| Andre driftsindtægter: | | | | | | | | | |
| Bøder | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 884 |
| Landbrugsafgifter | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 87 |
| Inddrevne udgifter | 0 | 6 | 0 | 303 | 0 | 6 | 2 | 1 | 1 444 |
| Indtægter i forbindelse med den administrative drift | 39 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 16 | 1 | 99 |
| Diverse driftsindtægter | 78 | 9 | 225 | (3) | 1 | 287 | 363 | 246 | 2 692 |
| ANDRE DRIFTSINDTÆGTER | 117 | 15 | 227 | 300 | 1 | 293 | 381 | 248 | 6 206 |
| Administrationsudgifter: | (358) | (47) | (229) | (78) | (113) | (205) | (348) | (305) | (3 385) |
| Personaleudgifter | (249) | (39) | (150) | (66) | (43) | (110) | (234) | (174) | (2 256) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver | (27) | 0 | (8) | 0 | (10) | (1) | (25) | (15) | (126) |
| Andre administrationsudgifter | (82) | (8) | (71) | (12) | (60) | (94) | (89) | (116) | (1 003) |
| Driftsudgifter: | (82) | (807) | (69) | (38 622) | (14) | (1 808) | (661) | (877) | (118 759) |
| Direkte central forvaltning | (60) | (175) | (36) | (41) | (14) | (229) | (436) | (400) | (6 996) |
| Indirekte central forvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 478) | (66) | 0 | (3 762) |
| Decentral forvaltning | 0 | 0 | 0 | (395) | 0 | 0 | 0 | 0 | (494) |
| Delt forvaltning | 0 | (629) | 0 | (38 186) | 0 | 0 | 0 | (376) | (106 464) |
| Fælles forvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (2) | (7) | 0 | (269) |
| Andre driftsudgifter | (22) | (3) | (33) | 0 | 0 | (99) | (152) | (101) | (774) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (440) | (854) | (298) | (38 700) | (127) | (2 013) | (1 009) | (1 182) | (122 144) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (323) | (839) | (71) | (38 400) | (126) | (1 720) | (628) | (934) | (115 938) |

mio. EUR

Det Fælles Forskningscenter

Fiskeri

Det indre marked

Regionalpolitik

Beskatning og told

Uddannelse og kultur

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

Retfærdighed, frihed og sikkerhed

Aktiviteter inden for EU i alt

Andre driftsindtægter:

Bøder

0

0

0

0

0

0

0

0

1 884

Landbrugsafgifter

0

0

0

0

0

0

0

0

87

Inddrevne udgifter

0

6

0

303

0

6

2

1

1 444

Indtægter i forbindelse med den administrative drift

39

0

2

0

0

0

16

1

99

Diverse driftsindtægter

78

9

225

(3)

1

287

363

246

2 692

ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

117

117

15

15

227

227

300

300

1

1

293

293

381

381

248

248

6 206

6 206

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

(358)

(358)

(47)

(47)

(229)

(229)

(78)

(78)

(113)

(113)

(205)

(205)

(348)

(348)

(305)

(305)

(3 385)

(3 385)

Personaleudgifter

(249)

(39)

(150)

(66)

(43)

(110)

(234)

(174)

(2 256)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver

(27)

0

(8)

0

(10)

(1)

(25)

(15)

(126)

Andre administrationsudgifter

(82)

(8)

(71)

(12)

(60)

(94)

(89)

(116)

(1 003)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(82)

(82)

(807)

(807)

(69)

(69)

(38 622)

(38 622)

(14)

(14)

(1 808)

(1 808)

(661)

(661)

(877)

(877)

(118 759)

(118 759)

Direkte central forvaltning

(60)

(175)

(36)

(41)

(14)

(229)

(436)

(400)

(6 996)

Indirekte central forvaltning

0

0

0

0

0

(1 478)

(66)

0

(3 762)

Decentral forvaltning

0

0

0

(395)

0

0

0

0

(494)

Delt forvaltning

0

(629)

0

(38 186)

0

0

0

(376)

(106 464)

Fælles forvaltning

0

0

0

0

0

(2)

(7)

0

(269)

Andre driftsudgifter

(22)

(3)

(33)

0

0

(99)

(152)

(101)

(774)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(440)

(854)

(298)

(38 700)

(127)

(2 013)

(1 009)

(1 182)

(122 144)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(323)

(323)

(839)

(839)

(71)

(71)

(38 400)

(38 400)

(126)

(126)

(1 720)

(1 720)

(628)

(628)

(934)

(934)

(115 938)

(115 938)

SEGMENTOPLYSNINGER – AKTIVITETER UDEN FOR EU

SEGMENTOPLYSNINGER – AKTIVITETER UDEN FOR EU

| mio. EUR |
| --- |
| | Eksterne forbindelser | Handel | Udvikling | Udvidelse | Humanitær bistand | Aktiviteter uden for EU i alt |
| Andre driftsindtægter: | | | | | | |
| Inddrevne udgifter | 34 | 0 | 2 | 24 | (1) | 59 |
| Indtægter i forbindelse med den administrative drift | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Diverse driftsindtægter | 5 | 0 | 87 | (1) | (1) | 90 |
| ANDRE DRIFTSINDTÆGTER | 40 | 0 | 89 | 23 | (2) | 150 |
| Administrationsudgifter: | (102) | (72) | (342) | (80) | (32) | (628) |
| Personaleudgifter | (15) | (65) | (165) | (49) | (24) | (318) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Andre administrationsudgifter | (88) | (7) | (177) | (31) | (8) | (311) |
| Driftsudgifter: | (2 876) | (11) | (1 091) | (863) | (1 148) | (5 989) |
| Direkte central forvaltning | (1 729) | (6) | (782) | (485) | (570) | (3 572) |
| Indirekte central forvaltning | (350) | 0 | (19) | (53) | 0 | (422) |
| Decentral forvaltning | (218) | 0 | (37) | (270) | 0 | (525) |
| Delt forvaltning | 83 | 0 | 0 | 0 | 0 | 83 |
| Fælles forvaltning | (662) | (5) | (252) | (54) | (577) | (1 550) |
| Andre driftsudgifter | 0 | 0 | (1) | (1) | (1) | (3) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (2 978) | (83) | (1 433) | (943) | (1 180) | (6 617) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (2 938) | (83) | (1 344) | (920) | (1 182) | (6 467) |

mio. EUR

Eksterne forbindelser

Handel

Udvikling

Udvidelse

Humanitær bistand

Aktiviteter uden for EU i alt

Andre driftsindtægter:

Inddrevne udgifter

34

0

2

24

(1)

59

Indtægter i forbindelse med den administrative drift

1

0

0

0

0

1

Diverse driftsindtægter

5

0

87

(1)

(1)

90

ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

40

40

0

0

89

89

23

23

(2)

(2)

150

150

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

(102)

(102)

(72)

(72)

(342)

(342)

(80)

(80)

(32)

(32)

(628)

(628)

Personaleudgifter

(15)

(65)

(165)

(49)

(24)

(318)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver

1

0

0

0

0

1

Andre administrationsudgifter

(88)

(7)

(177)

(31)

(8)

(311)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(2 876)

(2 876)

(11)

(11)

(1 091)

(1 091)

(863)

(863)

(1 148)

(1 148)

(5 989)

(5 989)

Direkte central forvaltning

(1 729)

(6)

(782)

(485)

(570)

(3 572)

Indirekte central forvaltning

(350)

0

(19)

(53)

0

(422)

Decentral forvaltning

(218)

0

(37)

(270)

0

(525)

Delt forvaltning

83

0

0

0

0

83

Fælles forvaltning

(662)

(5)

(252)

(54)

(577)

(1 550)

Andre driftsudgifter

0

0

(1)

(1)

(1)

(3)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(2 978)

(83)

(1 433)

(943)

(1 180)

(6 617)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(2 938)

(2 938)

(83)

(83)

(1 344)

(1 344)

(920)

(920)

(1 182)

(1 182)

(6 467)

(6 467)

OPLYSNING OM SEGMENTER – TJENESTEYDELSER OG ANDET

OPLYSNING OM SEGMENTER – TJENESTEYDELSER OG ANDET

| mio. EUR |
| --- |
| | Presse og kommunikation | Kontoret for Bekæmpelse af Svig | Samordning | Personale og administration | Eurostat | Budget | Revision | Sprog | Andet | Tjenesteydelser og andet i alt |
| Andre driftsindtægter: | | | | | | | | | | |
| Inddrevne udgifter | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Indtægter i forbindelse med den administrative drift | 0 | 7 | 2 | 829 | 0 | 56 | 0 | 98 | 0 | 992 |
| Diverse driftsindtægter | (2) | 5 | 1 | 53 | 0 | 9 | 0 | 47 | 327 | 440 |
| ANDRE DRIFTSINDTÆGTER | (1) | 12 | 3 | 882 | 0 | 65 | 0 | 145 | 327 | 1 433 |
| Administrationsudgifter: | (124) | (51) | (184) | (1 424) | (91) | (58) | (11) | (441) | 39 | (2 345) |
| Personaleudgifter | (79) | (38) | (159) | (632) | (70) | (45) | (10) | (358) | 39 | (1 352) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver | (2) | (1) | 0 | (109) | 0 | 0 | 0 | (1) | 0 | (113) |
| Andre administrationsudgifter | (43) | (12) | (25) | (683) | (21) | (13) | (1) | (82) | 0 | (880) |
| Driftsudgifter: | (124) | (22) | (2) | (14) | (32) | (341) | 0 | (16) | (273) | (824) |
| Direkte central forvaltning | (90) | (22) | 0 | (12) | (32) | (3) | 0 | 0 | 0 | (159) |
| Indirekte central forvaltning | (34) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (34) |
| Delt forvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |
| Andre driftsudgifter | 0 | 0 | (2) | (2) | 0 | (341) | 0 | (16) | (273) | (634) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (248) | (73) | (186) | (1 438) | (123) | (399) | (11) | (457) | (234) | (3 169) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (249) | (61) | (183) | (556) | (123) | (334) | (11) | (312) | 93 | (1 736) |

mio. EUR

Presse og kommunikation

Kontoret for Bekæmpelse af Svig

Samordning

Personale og administration

Eurostat

Budget

Revision

Sprog

Andet

Tjenesteydelser og andet i alt

Andre driftsindtægter:

Inddrevne udgifter

1

0

0

0

0

0

0

0

0

1

Indtægter i forbindelse med den administrative drift

0

7

2

829

0

56

0

98

0

992

Diverse driftsindtægter

(2)

5

1

53

0

9

0

47

327

440

ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

(1)

(1)

12

12

3

3

882

882

0

0

65

65

0

0

145

145

327

327

1 433

1 433

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

(124)

(124)

(51)

(51)

(184)

(184)

(1 424)

(1 424)

(91)

(91)

(58)

(58)

(11)

(11)

(441)

(441)

39

39

(2 345)

(2 345)

Personaleudgifter

(79)

(38)

(159)

(632)

(70)

(45)

(10)

(358)

39

(1 352)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver

(2)

(1)

0

(109)

0

0

0

(1)

0

(113)

Andre administrationsudgifter

(43)

(12)

(25)

(683)

(21)

(13)

(1)

(82)

0

(880)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(124)

(124)

(22)

(22)

(2)

(2)

(14)

(14)

(32)

(32)

(341)

(341)

0

0

(16)

(16)

(273)

(273)

(824)

(824)

Direkte central forvaltning

(90)

(22)

0

(12)

(32)

(3)

0

0

0

(159)

Indirekte central forvaltning

(34)

0

0

0

0

0

0

0

0

(34)

Delt forvaltning

0

0

0

0

0

3

0

0

0

3

Andre driftsudgifter

0

0

(2)

(2)

0

(341)

0

(16)

(273)

(634)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(248)

(73)

(186)

(1 438)

(123)

(399)

(11)

(457)

(234)

(3 169)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(249)

(249)

(61)

(61)

(183)

(183)

(556)

(556)

(123)

(123)

(334)

(334)

(11)

(11)

(312)

(312)

93

93

(1 736)

(1 736)

4.   BEMÆRKNINGER TIL PENGESTRØMSOPGØRELSEN

4.1   FORMÅLET MED OG UDARBEJDELSEN AF PENGESTRØMSOPGØRELSEN

FORMÅLET MED OG UDARBEJDELSEN AF PENGESTRØMSOPGØRELSEN

Oplysningerne om pengestrømme anvendes som grundlag for at vurdere EU's evne til at generere likvide midler og dets behov for at anvende disse pengestrømme.

Pengestrømsopgørelsen udarbejdes ved anvendelse af indirekte præsentation. Det betyder, at nettooverskuddet eller -underskuddet for regnskabsåret reguleres for virkningen af transaktioner, som ikke har medført ind- og udbetalinger, udskydelse eller periodisering af tidligere eller fremtidige ind- eller udbetalinger vedrørende driftsaktivitet samt indtægter og omkostninger forbundet med investeringspengestrømme.

Pengestrømme fra transaktioner i fremmed valuta indregnes i EU's rapporteringsvaluta (euro) ved omregning af beløb i fremmed valuta til den på betalingsdagen gældende valutakurs mellem euroen og den fremmede valuta.

Ovenstående pengestrømsopgørelse viser pengestrømme klassificeret efter driftsaktiviteter og investeringsaktiviteter (EU har ingen finansieringsaktiviteter).

4.2   DRIFTSAKTIVITETER

DRIFTSAKTIVITETER

Driftsaktiviteter er de af EU's aktiviteter, som ikke er investeringsaktiviteter. De fleste af de gennemførte aktiviteter falder ind under denne kategori. Lån ydet til modtagere (og i givet fald den tilknyttede låntagning) betragtes ikke som investeringsaktiviteter (eller finansieringsaktiviteter), da de indgår i de generelle målsætninger og dermed hører ind under EU's daglige transaktioner. Driftsaktiviteter omfatter også investeringer i bl.a. Den Europæiske Investeringsfond (EIF), Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) og risikokapitalfonde. Formålet med disse aktiviteter er at bidrage til gennemførelsen af politiske målsætninger.

4.3   INVESTERINGSAKTIVITETER

INVESTERINGSAKTIVITETER

Investeringsaktiviteter er anskaffelse og afhændelse af immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver samt andre investeringer, der ikke indgår i likvide midler. Investeringsaktiviteter omfatter ikke lån ydet til modtagere. Formålet er at vise de egentlige investeringer, EU har foretaget.

5.   EVENTUALAKTIVER, EVENTUALFORPLIGTELSER OG ANDRE VIGTIGE OPLYSNINGER

5.1   EVENTUALAKTIVER

EVENTUALAKTIVER

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Modtagne garantier: | | |
| Opfyldelsesgarantier | 337 | 300 |
| Andre garantier | 43 | 34 |
| Andre eventualaktiver | 14 | 19 |
| I alt | 394 | 353 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Modtagne garantier:

Opfyldelsesgarantier

337

300

Andre garantier

43

34

Andre eventualaktiver

14

19

I alt

394

353

Der kræves en opfyldelsesgaranti for at sikre, at modtagerne af EU-finansieringen opfylder forpligtelserne i deres kontrakter med EU.

5.2   EVENTUALFORPLIGTELSER

EVENTUALFORPLIGTELSER

| mio. EUR |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Stillede garantier | 5.2.1 | 22 317 | 24 394 |
| Bøder | 5.2.2 | 6 378 | 8 951 |
| EGFL, udvikling af landdistrikterne og førtiltrædelse | 5.2.3 | 1 188 | 2 345 |
| Samhørighedspolitikken | 5.2.4 | 546 | 318 |
| Retssager og andre tvister | 5.2.5 | 91 | 251 |
| Andre eventualforpligtelser | | 1 | 2 |
| I alt | | 30 521 | 36 261 |
| Alle eventualforpligtelser, dog undtaget forpligtelser der vedrører bøder, finansieres over EU-budgettet i de kommende år, hvis de forfalder. |

mio. EUR

Bemærkning

31.12.2012

31.12.2011

Stillede garantier

5.2.1

5.2.1

22 317

24 394

Bøder

5.2.2

5.2.2

6 378

8 951

EGFL, udvikling af landdistrikterne og førtiltrædelse

5.2.3

5.2.3

1 188

2 345

Samhørighedspolitikken

5.2.4

5.2.4

546

318

Retssager og andre tvister

5.2.5

5.2.5

91

251

Andre eventualforpligtelser

1

2

I alt

30 521

36 261

Alle eventualforpligtelser, dog undtaget forpligtelser der vedrører bøder, finansieres over EU-budgettet i de kommende år, hvis de forfalder.

Alle eventualforpligtelser, dog undtaget forpligtelser der vedrører bøder, finansieres over EU-budgettet i de kommende år, hvis de forfalder.

5.2.1   
  Stillede garantier

Stillede garantier

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Garantier for EIB's lån af egne midler |
| Garanti på 65 % | 18 683 | 20 362 |
| Garanti på 70 % | 1 654 | 1 992 |
| Garanti på 75 % | 383 | 534 |
| Garanti på 100 % | 594 | 724 |
| I alt | 21 314 | 23 612 |
| Andre stillede garantier | 1 003 | 782 |
| I alt | 22 317 | 24 394 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Garantier for EIB's lån af egne midler

Garantier for EIB's lån af egne midler

Garanti på 65 %

18 683

20 362

Garanti på 70 %

1 654

1 992

Garanti på 75 %

383

534

Garanti på 100 %

594

724

I alt

21 314

23 612

Andre stillede garantier

Andre stillede garantier

1 003

1 003

782

782

I alt

22 317

24 394

EU's budget garanterer de lån, som EIB havde undertegnet og ydet af egne midler til fordel for tredjelande pr. 31. december 2012 (inkl. lån ydet til medlemsstater inden tiltrædelsen). EU's garanti er imidlertid begrænset til en procentsats af loftet for de godkendte kreditlinjer: 65 % (mandatet for 2000-2007), 70 %, 75 % eller 100 %. For mandatet for 2007-2013 er EU's garanti imidlertid begrænset til 65 % af de udestående beløb og ikke af de godkendte kreditlinjer. Når loftet ikke nås, er det samlede lånebeløb omfattet af EU-garantien. Pr. 31. december 2012 var det samlede udestående beløb på 21 314 mio. EUR, hvilket udgør EU's maksimale risiko.

Ovenstående beløb for 2011 vedrørende 65 %-garantien tager ikke højde for beregningsforskellen mellem mandatet for 2000-2007 og mandatet for 2007-2013. Såfremt beløbet for 2011 var blevet beregnet på baggrund af denne forskel, ville beløbet have været på 17 423 mio. EUR.

Andre stillede garantier vedrører især finansieringsfaciliteten for risikodeling (948 mio. EUR) og lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter (39 mio. EUR). Der gives yderligere oplysninger om disse faciliteter i bemærkning 2.4.

2.4

5.2.2   
  Bøder

Bøder

Beløbene vedrører bøder, som Kommissionen pålægger for overtrædelse af konkurrencereglerne, hvor beløbet er foreløbigt betalt, og hvor der er indgivet klage, eller hvor det ikke vides, om der vil blive indgivet klage. Eventualforpligtelsen opretholdes, indtil Domstolen har truffet sin afgørelse. Renterne af de foreløbige betalinger er indregnet i det økonomiske resultat for året og er også medtaget som eventualforpligtelse for at afspejle, at Kommissionens ret til disse beløb er usikker.

5.2.3   
  EGFL, udvikling af landdistrikterne og førtiltrædelse

EGFL, udvikling af landdistrikterne og førtiltrædelse

Der er tale om eventualforpligtelser over for medlemsstaterne i forbindelse med overensstemmelsesbeslutninger vedrørende EGFL, udvikling af landdistrikterne og finansielle korrektioner vedrørende førtiltrædelse, hvor Domstolen endnu ikke har afsagt dom. Fastsættelsen af forpligtelsens endelige størrelse og af det år, hvor virkningerne af, at klagesager blev vundet, konteres på budgettet, afhænger af, hvor længe domstolsproceduren varer.

5.2.4   
  Samhørighedspolitikken

Samhørighedspolitikken

Der er tale om eventualforpligtelser over for medlemsstaterne i forbindelse med retssager under samhørighedspolitikken, hvor man afventer datoen for den mundtlige forhandling eller Domstolens dom.

5.2.5   
  Retssager og andre tvister

Retssager og andre tvister

Denne post vedrører erstatningssager, der er anlagt mod Kommissionen og andre EU-organer, andre retlige tvister og de anslåede retsudgifter. Det skal bemærkes, at sagsøger i erstatningssager efter artikel 340 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (tidligere EF-traktatens artikel 288) skal bevise, at institutionen har begået en tilstrækkeligt alvorlig overtrædelse af en retsregel, der har til formål at skabe rettigheder for private, at sagsøger har lidt reel skade, og at der er en direkte årsagsforbindelse mellem den ulovlige handling og skaden.

5.3   ANDRE VIGTIGE OPLYSNINGER

ANDRE VIGTIGE OPLYSNINGER

5.3.1   
  Forpligtelser vedrørende bevillinger, der endnu ikke er anvendt

Forpligtelser vedrørende bevillinger, der endnu ikke er anvendt

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Forpligtelser vedrørende bevillinger, der endnu ikke er anvendt | 175 853 | 165 236 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Forpligtelser vedrørende bevillinger, der endnu ikke er anvendt

175 853

165 236

Det beløb, der er anført ovenfor, er de uindfriede forpligtelser minus dertil knyttede beløb, som er medtaget som udgifter i resultatopgørelsen for 2012. De uindfriede forpligtelser udgør åbne forpligtelser, for hvilke der endnu ikke er sket betaling og/eller frigørelse. Dette er den normale følge af, at der findes flerårige programmer. Pr. 31. december 2012 udgjorde uindfriede forpligtelser på budgettet 217 810 mio. EUR (2011: EUR 207 443 million).

5.3.2   
  Væsentlige retlige forpligtelser

Væsentlige retlige forpligtelser

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Strukturforanstaltninger | 71 775 | 142 916 |
| Protokol med Middelhavslandene | 264 | 264 |
| Fiskeriaftaler | 173 | 37 |
| Galileo-programmet | 143 | 320 |
| GMES-programmet | 233 | 400 |
| TEN-T | 1 331 | 3 416 |
| Andre kontraktlige forpligtelser | 3 884 | 4 493 |
| I alt | 77 803 | 151 846 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Strukturforanstaltninger

71 775

142 916

Protokol med Middelhavslandene

264

264

Fiskeriaftaler

173

37

Galileo-programmet

143

320

GMES-programmet

233

400

TEN-T

1 331

3 416

Andre kontraktlige forpligtelser

3 884

4 493

I alt

77 803

151 846

Disse forpligtelser skyldes, at EU har indgået langfristede retlige forpligtelser for en række beløb, som endnu ikke var dækket af forpligtelsesbevillinger på budgettet. Dette kan vedrøre flerårige programmer, som f.eks. strukturforanstaltninger, eller beløb, som EU har forpligtet sig til at betale i fremtiden i henhold til kontrakter, der eksisterede på balancedatoen (f.eks. vedrørende levering af tjenesteydelser såsom sikkerhed og rengøring, men også kontraktlige forpligtelser vedrørende specifikke projekter som bygningsarbejder).

Strukturforanstaltninger

Strukturforanstaltninger

Nedenstående tabel viser en sammenligning mellem de retlige forpligtelser, for hvilke der endnu ikke er indgået budgetforpligtelser, og de maksimale forpligtelser vedrørende de beløb, der er fastsat i den finansielle ramme for 2007-2013.

| mio. EUR |
| --- |
| | Beløb i den finansielle ramme 2007-2013
  (A) | Indgåede retlige forpligtelser
  (B) | Budgetforpligtelser 2007-2011
  (C) | Retlige forpligtelser minus budgetforpligtelser
  (= B - C) | Maksimal forpligtelse
  (= A - C) |
| Strukturfonde | 347 552 | 347 521 | 293 050 | 54 471 | 54 502 |
| Naturressourcer | 100 549 | 100 539 | 85 058 | 15 481 | 15 491 |
| Finansieringsinstrumentet for førtiltrædelsesbistand | 11 255 | 9 895 | 9 473 | 422 | 1 782 |
| I alt | 459 356 | 457 955 | 387 581 | 70 374 | 71 775 |

mio. EUR

Beløb i den finansielle ramme 2007-2013

(A)

Indgåede retlige forpligtelser

(B)

Budgetforpligtelser 2007-2011

(C)

Retlige forpligtelser minus budgetforpligtelser

(= B - C)

Maksimal forpligtelse

(= A - C)

Strukturfonde

347 552

347 521

293 050

54 471

54 502

Naturressourcer

100 549

100 539

85 058

15 481

15 491

Finansieringsinstrumentet for førtiltrædelsesbistand

11 255

9 895

9 473

422

1 782

I alt

459 356

457 955

387 581

70 374

71 775

Protokoller med Middelhavslandene

Protokoller med Middelhavslandene

Disse forpligtelser vedrører finansprotokollerne med tredjelande i Middelhavsområdet. Det beløb, der er medtaget her, er differencen mellem det samlede beløb for de undertegnede protokoller og det bogførte beløb for budgetforpligtelser. Disse protokoller er internationale traktater, som ikke kan afvikles uden begge parters samtykke, selv om afviklingsprocessen er i gang.

Fiskeriaftaler

Fiskeriaftaler

Der er tale om forpligtelser, som er indgået med tredjelande vedrørende interventioner under internationale fiskeriaftaler.

Galileo-programmet

Galileo-programmet

Der er tale om beløb, som er afsat til Galileo-programmet til udvikling af et europæisk globalt satellitnavigationssystem – se også bemærkning 2.2.

2.2

GMES-programmet

GMES-programmet

Kommissionen har indgået en kontrakt med Den Europæiske Rumorganisation for perioden 2008-2013 om gennemførelsen af rumkomponenten af GMES-programmet (global miljø- og sikkerhedsovervågning). Det samlede vejledende beløb for perioden er på 728 mio. EUR.

TEN-T-forpligtelser

TEN-T-forpligtelser

Dette beløb vedrører bevillinger til det transeuropæiske transportnet (TEN-T) for perioden 2007-2013. Programmet omfatter projekter, der bidrager til udviklingen af et transeuropæisk transportnet, som kan støtte både infrastrukturprojekter og forsknings- og innovationsprojekter med henblik på at integrere nye teknologier og innovative processer i indførelsen af ny transportinfrastruktur. Det samlede vejledende beløb for dette program er 7 900 mio. EUR.

Faldet i retlige forpligtelser vedrørende TEN-T skyldes den kombinerede virkning af færre retlige forpligtelser som følge af ændringsafgørelser og øgede budgetforpligtelser.

Andre kontraktlige forpligtelser

Andre kontraktlige forpligtelser

Denne post omfatter beløb, som EU har forpligtet sig til at betale i kontrakternes løbetid. De største beløb, der er medtaget her, vedrører indkøbsordninger for Fusionsenergiagenturet inden for rammerne af ITER-projektet og Europa-Parlamentets bygningskontrakter.

6.   BESKYTTELSE AF EU-BUDGETTET

6.1   INDLEDNING

INDLEDNING

Ved gennemførelsen af EU-budgettet er det nødvendigt at sikre forebyggelse, registrering og korrektion af svig og uregelmæssigheder. Formålet med denne bemærkning er at (1) skabe overblik over de forebyggelses- og korrektionsmekanismer, der er omhandlet i gældende lovgivning, og som vedrører procedurerne for identifikation og behandling af fejl, uregelmæssigheder og svig, som EU's organer og medlemsstaterne konstaterer, og (2) give et bedst muligt skøn over de dertil knyttede samlede beløb, for i reelle tal at vise, hvordan EU-budgettet er beskyttet.

Der gives nedenfor ikke kun oplysninger om foranstaltninger på EU-plan, men også om de korrektioner, der gennemføres af medlemsstaterne under delt forvaltning i forbindelse med deres egne kontroller og revisioner (dog kun for programmeringsperioden 2007-2013, eftersom medlemsstaternes data for de foregående programmeringsperioder ikke er fuldstændige og/eller er upålidelige). Disse korrektioner registreres ikke i Kommissionens regnskabssystem, fordi medlemsstaterne i de fleste tilfælde kan genanvende disse beløb til andre støtteberettigede udgifter. Medlemsstaternes tal fremgår af tabel 6.7 nedenfor.

6.7

Der gives yderligere oplysninger om de beløb, der præsenteres nedenfor, samt de tilhørende procedurer i den særlige meddelelse, som Kommissionen udarbejder og sender til dechargemyndigheden og Revisionsretten hver september fra og med år 2013 - denne meddelelse vil være tilgængelig på webstedet for Generaldirektoratet for Budget.

6.2   KOMMISSIONENS FOREBYGGELSESMEKANISMER

KOMMISSIONENS FOREBYGGELSESMEKANISMER

I forbindelse med direkte forvaltning omfatter de præventive foranstaltninger kontroller af støtteberettigelsen for de udgifter, som modtagerne anfører som støtteberettigede; disse kontroller udføres af den ansvarlige tjenestegren. Disse efterfølgende kontroller er integreret i programmernes forvaltningsprocedurer og har til formål at give rimelig sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed ved udbetalingen af udgifter. Kommissionens tjenestegrene kan også bistå med vejledning, navnlig vedrørende kontraktmæssige spørgsmål, med henblik på at sikre en sund og effektiv forvaltning af midlerne og dermed sikre en mindre risiko for uregelmæssigheder.

Under delt forvaltning (dvs. udgifter vedrørende landbrugs- og samhørighedspolitikken) er medlemsstaterne primært ansvarlige for gennem hele udgiftscyklussen at sikre, at udbetalinger over EU-budgettet er lovlige og formelt rigtige. Der findes også forebyggelsesmekanismer på Kommissionsplan i forbindelse med Kommissionens rolle som tilsynsførende organ. Kommissionen kan:

| — | afbryde betalingsfristen i højst seks måneder for programmerne for 2007-2013, hvis:






  a) | der er tegn på en alvorlig mangel i den pågældende medlemsstats forvaltnings- og kontrolsystemer eller |
| --- | --- | --- |

—

afbryde betalingsfristen i højst seks måneder for programmerne for 2007-2013, hvis:

afbryde

a)

der er tegn på en alvorlig mangel i den pågældende medlemsstats forvaltnings- og kontrolsystemer eller

| b) | Kommissionens tjenestegrene er nødt til at foretage supplerende kontrol som følge af oplysninger om, at der til udgifterne i en godkendt udgiftsoversigt knytter sig en alvorlig uregelmæssighed, som ikke er korrigeret. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens tjenestegrene er nødt til at foretage supplerende kontrol som følge af oplysninger om, at der til udgifterne i en godkendt udgiftsoversigt knytter sig en alvorlig uregelmæssighed, som ikke er korrigeret.

| — | suspendere en mellemliggende betaling til en medlemsstat eller en del deraf for programmerne for 2007-2013 i følgende tre tilfælde:






  a) | når der er tegn på alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemet for programmet, og medlemsstaten ikke har truffet de nødvendige udbedrende foranstaltninger, eller |
| --- | --- | --- |

—

suspendere en mellemliggende betaling til en medlemsstat eller en del deraf for programmerne for 2007-2013 i følgende tre tilfælde:

suspendere

a)

når der er tegn på alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemet for programmet, og medlemsstaten ikke har truffet de nødvendige udbedrende foranstaltninger, eller

| b) | når udgifterne i en godkendt udgiftsoversigt er forbundet med en alvorlig uregelmæssighed, som ikke er korrigeret, eller |
| --- | --- |

b)

når udgifterne i en godkendt udgiftsoversigt er forbundet med en alvorlig uregelmæssighed, som ikke er korrigeret, eller

| c) | når en medlemsstat groft har tilsidesat sine forvaltnings- og kontrolforpligtelser. |
| --- | --- |

c)

når en medlemsstat groft har tilsidesat sine forvaltnings- og kontrolforpligtelser.

Når medlemsstaten ikke træffer de nødvendige foranstaltninger, kan Kommissionen pålægge en finansiel korrektion. Der gives yderligere oplysninger om suspensioner og afbrydelser i bemærkning 6.4.1 nedenfor.

6.4.1

6.3   KOMMISSIONENS KORREKTIONSMEKANISMER

KOMMISSIONENS KORREKTIONSMEKANISMER

6.3.1.   
  Finansielle korrektioner

Finansielle korrektioner

Under delt forvaltning har medlemsstaterne hovedansvaret for at forebygge, opdage og korrigere de fejl og uregelmæssigheder, som modtagerne begår i første omgang, mens Kommissionen har en overordnet tilsynsfunktion. Kommissionen kan anvende finansielle korrektioner, hvis der er tale om alvorlige mangler i medlemsstaternes styrings- eller kontrolsystemer, som har ført eller kan føre til individuelle overtrædelser eller systemiske fejl, uregelmæssigheder eller svig. Gennemførelsen af finansielle korrektioner foregår i tre hovedetaper:

finansielle korrektioner

| 1) | Igangværende finansielle korrektioner: disse korrektioner kan ændre sig, eftersom de endnu ikke er formelt accepteret af medlemsstaterne. Dette kan f.eks. være tilfældet i forbindelse med en revision, der er afsluttet, men hvor Kommissionen har indledt en kontradiktorisk procedure med den berørte medlemsstat. |
| --- | --- |

1)

Igangværende finansielle korrektioner: disse korrektioner kan ændre sig, eftersom de endnu ikke er formelt accepteret af medlemsstaterne. Dette kan f.eks. være tilfældet i forbindelse med en revision, der er afsluttet, men hvor Kommissionen har indledt en kontradiktorisk procedure med den berørte medlemsstat.

Igangværende

| 2) | Bekræftede/besluttede finansielle korrektioner: disse beløb er endelige, hvilket vil sige, at de enten er bekræftede (dvs. accepteret) af den berørte medlemsstat eller besluttet via en Kommissionsafgørelse. Disse korrektioner præsenteres i tabel 6.4.2.1 nedenfor. |
| --- | --- |

2)

Bekræftede/besluttede finansielle korrektioner: disse beløb er endelige, hvilket vil sige, at de enten er bekræftede (dvs. accepteret) af den berørte medlemsstat eller besluttet via en Kommissionsafgørelse. Disse korrektioner præsenteres i tabel 6.4.2.1 nedenfor.

Bekræftede/besluttede

6.4.2.1

| 3) | Gennemførte finansielle korrektioner: Disse beløb repræsenterer den sidste fase i processen, hvor uretmæssige udbetalinger bliver endegyldigt rettet. Det forventes, at der kommer til at indgå adskillige korrektionsmekanismer i den sektorbaserede rammelovgivning. Disse beløb præsenteres i tabel 6.4.2.2 og 6.4.3.1 nedenfor. |
| --- | --- |

3)

Gennemførte finansielle korrektioner: Disse beløb repræsenterer den sidste fase i processen, hvor uretmæssige udbetalinger bliver endegyldigt rettet. Det forventes, at der kommer til at indgå adskillige korrektionsmekanismer i den sektorbaserede rammelovgivning. Disse beløb præsenteres i tabel 6.4.2.2 og 6.4.3.1 nedenfor.

Gennemførte

6.4.2.2

6.4.3.1

6.3.2   
  Inddrivelser

Inddrivelser

Under delt forvaltning og i henhold til finansforordningen skal den anvisningsberettigede udstede indtægtsordrer for uretmæssigt udbetalte beløb. Inddrivelserne gennemføres derefter ved direkte bankoverførsel fra debitor (dvs. medlemsstaten) eller ved modregning i andre beløb, som Kommissionen skylder debitor. Finansforordningen indeholder bestemmelser om yderligere procedurer, der skal sikre inddrivelse af indtægtsordrer, der ikke er betalt til tiden, og som er genstand for en særlig opfølgning fra Kommissionens regnskabsførers side.

Under delt forvaltning på landbrugsområdet er medlemsstaterne forpligtet til at afsløre fejl og uregelmæssigheder og inddrive uretmæssigt udbetalte beløb i overensstemmelse med de nationale regler og procedurer. Inden for EGFL krediteres Kommissionen de beløb, som inddrives fra modtagerne, efter at medlemsstaterne har fradraget 20 % (i gennemsnit) af beløbet, hvorefter Kommissionen bogfører beløbene som indtægt. Inden for ELFUL trækkes de inddrevne beløb fra den næste betalingsanmodning, inden den sendes til Kommissionens tjenestegrene, og det relevante beløb kan derfor genanvendes til programmet. Hvis en medlemsstat ikke foretager inddrivelsen eller ikke udviser den fornødne omhu i inddrivelsen, kan Kommissionen beslutte at gribe ind og pålægge medlemsstaterne finansielle korrektioner. Inden for samhørighedspolitikken er det medlemsstaterne (og ikke Kommissionen), der har det primære ansvar for at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb samt eventuelle morarenter fra modtagerne. De beløb, som medlemsstaterne har inddrevet, er medtaget i denne bemærkning til orientering og som supplement til de finansielle korrektioner, som Kommissionen har foretaget. For perioden 2007-2013 er medlemsstaterne retligt forpligtet til at sende Kommissionen klare og strukturerede oplysninger om de beløb, der er trukket tilbage fra samfinansieringen, inden den nationale inddrivelsesprocedure er afsluttet, og de beløb, som rent faktisk er blevet inddrevet fra modtagerne på nationalt plan.

6.3.3   
  Inddrivelse af ikke-anvendte forfinansieringsmidler

Inddrivelse af ikke-anvendte forfinansieringsmidler

Den Europæiske Union yder forfinansiering eller udbetaler forskud til støttemodtagere på næsten alle områder. Som forklaret i bemærkning 1.5.7, er forfinansiering en betaling, hvis formål er at yde modtageren et forskud i form af et kontant beløb. Hvis en modtager ikke har anvendt (brugt) hele det forfinansieringsbeløb, der er modtaget fra EU, udsteder Kommissionens tjenestegrene en indtægtsordre for at sikre, at beløbet returneres til EU-budgettet. Denne procedure udgør et vigtigt element i EU's kontrolsystem, der skal sikre, at modtager ikke beholder overskydende midler uden behørigt at kunne dokumentere udgiften, og bidrager dermed til beskyttelsen af EU's budget. Disse inddrevne beløb præsenteres i tabel 6.5 nedenfor.

1.5.7

6.5

Inddrivelse af ikke-anvendte forfinansieringsmidler må ikke forveksles med inddrivelse af uregelmæssige beløb. Når Kommissionens tjenestegrene opdager og inddriver sådanne udgifter i forbindelse med udbetalte forfinansieringsbeløb indregnes disse i de normale finansielle korrektioner eller inddrivelsesprocedurer beskrevet i bemærkning 6.3.1 og 6.3.2 ovenfor.

ikke-anvendte

6.3.1

6.3.2

6.3.4   
  Egne indtægter - inddrivelse

Egne indtægter - inddrivelse

Hvad angår egne indtægter, som er EU-budgettets største indtægtskilde, er der tale om inddrivelse i forbindelse med opfølgning på: Europa-Kommissionens kontrolrapporter, Revisionsrettens revisioner, sager om finansielt ansvar som følge af medlemsstaternes administrative fejl eller mangel på omhu i inddrivelsesprocessen, traktatbrudssøgsmål, Domstolens afgørelser og beløb, der stammer fra spontane indbetalinger fra medlemsstaterne og morarenter vedrørende egne indtægter. Disse beløb præsenteres i tabel 6.6 nedenfor.

6.6

6.4   FINANSIEL VIRKNING AF FOREBYGGELSES- OG KORREKTIONSMEKANISMER

FINANSIEL VIRKNING AF FOREBYGGELSES- OG KORREKTIONSMEKANISMER

6.4.1   
  Afbrydelser og suspensioner i 2012

Afbrydelser og suspensioner i 2012

Afbrydelser:

Afbrydelser:

Tabellerne nedenfor viser udviklingen i sager om afbrydelse både i antal og beløb for henholdsvis EFRU, Samhørighedsfonden, ESF og EFF. Åbningsbalancen omfatter sager, der stadig var åbne ultimo 2011, uanset hvilket år afbrydelsen blev meddelt medlemsstaten (af denne grund er visse tal ikke direkte sammenlignelige med tallene i årsregnskabet for 2011). De ny sager henviser kun til de afbrydelser, der blev meddelt i 2012. De lukkede sager omfatter sager, for hvilke betalingen af godtgørelseskrav blev genoptaget i 2012, uanset hvilket år afbrydelsen trådte i kraft. De sager, der fortsat er åbne ultimo 2012, omfatter afbrydelser, der stadig er aktive pr. 31. december 2012, dvs. at betalingen af godtgørelseskrav fortsat er afbrudt i afventning af, at den berørte medlemsstat iværksætter udbedrende foranstaltninger.

| mio. EUR |
| --- |
| Programmeringsperioden 2007-2013 | EFRU/Samhørighedsfonden |
| I alt åbne sager pr. 31.12.2011 | Nye sager 2012 | Lukkede sager i 2012 | I alt åbne sager pr. 31.12.2012 |
| Medlemsstat | Antal sager | Beløb | Antal sager | Beløb | Antal sager | Beløb | Antal sager | Beløb |
| Tyskland | 3 | 17 | 2 | 163 | | | 5 | 180 |
| Spanien | | | 49 | 1 495 | 41 | 1 319 | 8 | 176 |
| Frankrig | | | 6 | 51 | 5 | 24 | 1 | 27 |
| Italien (8) | 10 | 265 | 20 | 1 122 | 19 | 860 | 11 | 526 |
| Letland | | | 5 | 94 | 5 | 94 | 0 | 0 |
| Litauen | | | 4 | 164 | 4 | 164 | 0 | 0 |
| Ungarn | | | 3 | 55 | | | 3 | 55 |
| Polen | | | 5 | 605 | | | 5 | 605 |
| Rumænien | | | 1 | 41 | | | 1 | 41 |
| Slovenien | | | 1 | 6 | 1 | 6 | 0 | 0 |
| Slovakiet | 2 | 71 | | | 2 | 71 | 0 | 0 |
| Det Forenede Kongerige | | | 1 | 22 | | | 1 | 22 |
| Grænseoverskridende | | | 11 | 59 | 8 | 52 | 3 | 6 |
| I alt | 15 | 353 | 108 | 3 878 | 85 | 2 592 | 38 | 1 639 |

mio. EUR

Programmeringsperioden 2007-2013

EFRU/Samhørighedsfonden

I alt åbne sager pr. 31.12.2011

Nye sager 2012

Lukkede sager i 2012

I alt åbne sager pr. 31.12.2012

Medlemsstat

Antal sager

Beløb

Antal sager

Beløb

Antal sager

Beløb

Antal sager

Beløb

Tyskland

3

17

2

163

5

5

180

180

Spanien

49

1 495

41

1 319

8

8

176

176

Frankrig

6

51

5

24

1

1

27

27

Italien (8)

8

10

265

20

1 122

19

860

11

11

526

526

Letland

5

94

5

94

0

0

0

0

Litauen

4

164

4

164

0

0

0

0

Ungarn

3

55

3

3

55

55

Polen

5

605

5

5

605

605

Rumænien

1

41

1

1

41

41

Slovenien

1

6

1

6

0

0

0

0

Slovakiet

2

71

2

71

0

0

0

0

Det Forenede Kongerige

1

22

1

1

22

22

Grænseoverskridende

11

59

8

52

3

3

6

6

I alt

15

353

108

3 878

85

2 592

38

1 639

I tillæg til disse afbrydelsesprocedurer er der i 2012 sendt 119 varslingsskrivelser (i sager, hvor der ikke var nogen udestående betalingsanmodninger) for EFRU, der yderligere skal bidrage til forebyggelse af uregelmæssige udbetalinger.

| mio. EUR |
| --- |
| Programmeringsperioden 2007-2013 | ESF |
| I alt åbne sager pr. 31.12.2011 | Nye sager 2012 | Lukkede sager i 2012 | I alt åbne sager pr. 31.12.2012 |
| Medlemsstat | Antal sager | Beløb | Antal sager | Beløb | Antal sager | Beløb | Antal sager | Beløb |
| Tjekkiet | | | 1 | 47 | | | 1 | 47 |
| Tyskland | | | 5 | 165 | 4 | 145 | 1 | 19 |
| Spanien | 2 | 10 | 8 | 159 | 9 | 160 | 1 | 9 |
| Frankrig | 2 | 25 | 9 | 142 | 4 | 91 | 7 | 76 |
| Italien | 4 | 53 | 7 | 207 | 6 | 231 | 5 | 30 |
| Letland | | | 2 | 26 | 2 | 26 | 0 | 0 |
| Litauen | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Rumænien | | | 1 | 21 | 1 | 21 | 0 | 0 |
| Slovakiet | | | 1 | 45 | 1 | 45 | 0 | 0 |
| Det Forenede Kongerige | 2 | 234 | 2 | 69 | 4 | 303 | 0 | 0 |
| I alt | 10 | 323 | 37 | 881 | 32 | 1 023 | 15 | 181 |

mio. EUR

Programmeringsperioden 2007-2013

ESF

I alt åbne sager pr. 31.12.2011

Nye sager 2012

Lukkede sager i 2012

I alt åbne sager pr. 31.12.2012

Medlemsstat

Antal sager

Beløb

Antal sager

Beløb

Antal sager

Beløb

Antal sager

Beløb

Tjekkiet

1

47

1

1

47

47

Tyskland

5

165

4

145

1

1

19

19

Spanien

2

10

8

159

9

160

1

1

9

9

Frankrig

2

25

9

142

4

91

7

7

76

76

Italien

4

53

7

207

6

231

5

5

30

30

Letland

2

26

2

26

0

0

0

0

Litauen

1

1

1

1

0

0

0

0

Rumænien

1

21

1

21

0

0

0

0

Slovakiet

1

45

1

45

0

0

0

0

Det Forenede Kongerige

2

234

2

69

4

303

0

0

0

0

I alt

10

323

37

881

32

1 023

15

181

| mio. EUR |
| --- |
| Programmeringsperioden 2007-2013 | EFF |
| I alt åbne sager pr. 31.12.2011 | Nye sager 2012 | Lukkede sager i 2012 | I alt åbne sager pr. 31.12.2012 |
| Medlemsstat | Antal sager | Beløb | Antal sager | Beløb | Antal sager | Beløb | Antal sager | Beløb |
| Tjekkiet | | | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Danmark | 1 | 0 | | | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Tyskland | 2 | 1 | | | | | 2 | 1 |
| Estland | 1 | 0 | 3 | 0 | | | 4 | 0 |
| Spanien | 1 | 62 | 2 | 32 | 2 | 84 | 1 | 9 |
| Frankrig | 2 | 3 | | | | | 2 | 3 |
| Italien | | | 6 | 38 | | | 6 | 38 |
| Letland | | | 1 | 0 | | | 1 | 0 |
| Nederlandene | | | 3 | 8 | 3 | 8 | 0 | 0 |
| Polen | | | 1 | 2 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Portugal | | | 3 | 16 | 2 | 12 | 1 | 4 |
| Rumænien | | | 5 | 35 | | | 5 | 35 |
| Slovakiet | | | 2 | 2 | | | 2 | 2 |
| Finland | 2 | 0 | 3 | 0 | 5 | 1 | 0 | 0 |
| Sverige | 1 | 0 | 2 | 6 | | | 3 | 6 |
| Det Forenede Kongerige | 1 | 34 | 4 | 7 | 2 | 33 | 3 | 8 |
| I alt | 11 | 100 | 36 | 149 | 17 | 141 | 30 | 108 |

mio. EUR

Programmeringsperioden 2007-2013

EFF

I alt åbne sager pr. 31.12.2011

Nye sager 2012

Lukkede sager i 2012

I alt åbne sager pr. 31.12.2012

Medlemsstat

Antal sager

Beløb

Antal sager

Beløb

Antal sager

Beløb

Antal sager

Beløb

Tjekkiet

1

1

1

1

0

0

0

0

Danmark

1

0

1

0

0

0

0

0

Tyskland

2

1

2

2

1

1

Estland

1

0

3

0

4

4

0

0

Spanien

1

62

2

32

2

84

1

1

9

9

Frankrig

2

3

2

2

3

3

Italien

6

38

6

6

38

38

Letland

1

0

1

1

0

0

Nederlandene

3

8

3

8

0

0

0

0

Polen

1

2

1

2

0

0

0

0

Portugal

3

16

2

12

1

1

4

4

Rumænien

5

35

5

5

35

35

Slovakiet

2

2

2

2

2

2

Finland

2

0

3

0

5

1

0

0

0

0

Sverige

1

0

2

6

3

3

6

6

Det Forenede Kongerige

1

34

4

7

2

33

3

3

8

8

I alt

11

100

36

149

17

141

30

108

Suspensioner:

Suspensioner:

I forbindelse med EFRU og Samhørighedsfonden er der truffet to beslutninger om suspension vedrørende henholdsvis Tyskland og Italien. Begge suspensioner var stadig i kraft pr. 31. december 2012. I forbindelse med ESF blev der vedtaget to afgørelser om suspension i 2012 vedrørende henholdsvis Tjekkiet og Slovakiet. Suspensionen for Tjekkiet var stadig i kraft pr. 31. december 2012. Der blev ikke truffet nogen afgørelser om suspension i forbindelse med EFF i 2012.

EFRU

Samhørighedsfonden

ESF

EFF

6.4.2   
  Finansielle korrektioner og inddrivelser foretaget i 2012

Finansielle korrektioner og inddrivelser foretaget i 2012

6.4.2.1   Finansielle korrektioner og inddrivelser bekræftet/besluttet i 2012

Finansielle korrektioner og inddrivelser bekræftet/besluttet i 2012

| mio. EUR |
| --- |
| | Finansielle korrektioner | Hensættelser | 2012 I alt | 2011 I alt |
| Landbrug: |
| EGFL | 475 | 162 | 638 | 839 |
| Udvikling af landdistrikterne | 76 | 145 | 221 | 228 |
| Samhørighedspolitikken: |
| EFRU | 958 | ikke relevant | 958 | 424 |
| Samhørighedsfonden | 203 | ikke relevant | 203 | 17 |
| ESF | 425 | ikke relevant | 425 | 227 |
| FIUF/EFF | 2 | ikke relevant | 2 | 3 |
| EUGFL, Udviklingssektionen | 31 | 3 | 34 | 1 |
| Andet | ikke relevant | 19 | 19 | 50 |
| Interne politikområder | 1 | 252 | 253 | 270 |
| Eksterne politikområder | ikke relevant | 107 | 107 | 107 |
| Administration (9) | ikke relevant | 7 | 7 | 8 |
| Besluttet/bekræftet i 2012 i alt | 2 172 | 695 | 2 867 | |
| Besluttet/bekræftet i 2011 i alt | 1 406 | 768 | | 2 174 |

mio. EUR

Finansielle korrektioner

Hensættelser

2012 I alt

2011 I alt

Landbrug:

EGFL

EGFL

475

162

638

839

Udvikling af landdistrikterne

Udvikling af landdistrikterne

76

145

221

228

Samhørighedspolitikken:

EFRU

EFRU

958

ikke relevant

958

424

Samhørighedsfonden

Samhørighedsfonden

203

ikke relevant

203

17

ESF

ESF

425

ikke relevant

425

227

FIUF/EFF

FIUF/EFF

2

ikke relevant

2

3

EUGFL, Udviklingssektionen

EUGFL, Udviklingssektionen

31

3

34

1

Andet

Andet

ikke relevant

19

19

50

Interne politikområder

1

252

253

270

Eksterne politikområder

ikke relevant

107

107

107

Administration (9)

9

ikke relevant

7

7

8

Besluttet/bekræftet i 2012 i alt

2 172

695

2 867

Besluttet/bekræftet i 2011 i alt

1 406

768

2 174

6.4.2.2   Finansielle korrektioner og inddrivelser gennemført i 2012

Finansielle korrektioner og inddrivelser gennemført i 2012

| mio. EUR |
| --- |
| | Finansielle korrektioner | Hensættelser | 2012 I alt | 2011 I alt |
| Landbrug: |
| EGFL | 610 | 161 | 771 | 621 |
| Udvikling af landdistrikterne | 59 | 166 | 225 | 201 |
| Samhørighedspolitikken: |
| EFRU | 2 416 | ikke relevant | 2 416 | 419 |
| Samhørighedsfonden | 207 | ikke relevant | 207 | 115 |
| ESF | 430 | ikke relevant | 430 | 178 |
| FIUF/EFF | 1 | ikke relevant | 1 | (90) |
| EUGFL, Udviklingssektionen | 17 | 3 | 20 | 1 |
| Andet | ikke relevant | 11 | 11 | 48 |
| Interne politikområder | 1 | 229 | 230 | 268 |
| Eksterne politikområder | ikke relevant | 99 | 99 | 77 |
| Administration (10) | ikke relevant | 9 | 9 | 2 |
| Gennemført i 2012 i alt | 3 742 | 678 | 4 419 | |
| Gennemført i 2011 i alt | 1 106 | 733 | | 1 840 |

mio. EUR

Finansielle korrektioner

Hensættelser

2012 I alt

2011 I alt

Landbrug:

EGFL

EGFL

610

161

771

621

Udvikling af landdistrikterne

Udvikling af landdistrikterne

59

166

225

201

Samhørighedspolitikken:

EFRU

EFRU

2 416

ikke relevant

2 416

419

Samhørighedsfonden

Samhørighedsfonden

207

ikke relevant

207

115

ESF

ESF

430

ikke relevant

430

178

FIUF/EFF

FIUF/EFF

1

ikke relevant

1

(90)

EUGFL, Udviklingssektionen

EUGFL, Udviklingssektionen

17

3

20

1

Andet

Andet

ikke relevant

11

11

48

Interne politikområder

1

229

230

268

Eksterne politikområder

ikke relevant

99

99

77

Administration (10)

10

ikke relevant

9

9

2

Gennemført i 2012 i alt

3 742

678

4 419

Gennemført i 2011 i alt

1 106

733

1 840

6.4.2.3   Finansielle korrektioner gennemført under delt forvaltning i 2012 - pr. medlemsstat

Finansielle korrektioner gennemført under delt forvaltning i 2012 - pr. medlemsstat

| mio. EUR |
| --- |
| Medlemsstat | EGFL | Udvikling af landdistrikterne | EFRU | Samhørighedsfonden | ESF | Andet | I alt 2012 | I alt 2011 |
| Belgien | 0 | 3 | 0 | — | 11 | 0 | 14 | 1 |
| Bulgarien | 15 | 7 | 0 | 6 | 1 | — | 30 | 25 |
| Tjekkiet | 0 | — | 116 | 8 | — | 0 | 125 | 6 |
| Danmark | 22 | — | 0 | — | — | — | 22 | 0 |
| Tyskland | (16) | 3 | 23 | — | 0 | 0 | 10 | 1 |
| Estland | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | — | 1 | 0 |
| Irland | (1) | 10 | — | — | — | — | 9 | 2 |
| Grækenland | 85 | 5 | 0 | 13 | 159 | 0 | 262 | 448 |
| Spanien | 47 | 2 | 1 952 | 81 | 84 | 7 | 2 172 | 159 |
| Frankrig | 64 | 1 | 20 | — | 37 | 2 | 123 | 33 |
| Italien | 209 | 0 | 57 | — | 3 | 7 | 275 | 50 |
| Cypern | 8 | 0 | — | — | — | 0 | 8 | 3 |
| Letland | — | — | 1 | 1 | 9 | 0 | 12 | 0 |
| Litauen | 3 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 10 | 0 |
| Luxembourg | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Ungarn | 6 | 0 | 0 | — | — | 0 | 6 | 41 |
| Malta | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Nederlandene | 17 | 2 | 0 | — | — | 0 | 20 | 53 |
| Østrig | 1 | — | — | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Polen | 12 | 2 | 45 | 79 | 23 | 0 | 162 | 148 |
| Portugal | 15 | 1 | 117 | 0 | — | 0 | 134 | 26 |
| Rumænien | 24 | 12 | 22 | — | 81 | — | 139 | 53 |
| Slovenien | 0 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 4 |
| Slovakiet | 0 | — | 29 | 17 | 11 | — | 57 | 5 |
| Finland | 1 | 0 | 0 | — | — | 0 | 1 | 0 |
| Sverige | 72 | 2 | 0 | — | 0 | — | 74 | 3 |
| Det Forenede Kongerige | 27 | 4 | 4 | — | 12 | 2 | 50 | 44 |
| Interregionalt/Grænseoverskridende | — | — | 24 | — | — | — | 24 | 1 |
| Gennemført I alt | 610 | 59 | 2 416 | 207 | 430 | 19 | 3 742 | 1 106 |

mio. EUR

Medlemsstat

EGFL

Udvikling af landdistrikterne

EFRU

Samhørighedsfonden

ESF

Andet

I alt 2012

I alt 2011

Belgien

0

3

0

—

11

0

14

14

1

Bulgarien

15

7

0

6

1

—

30

30

25

Tjekkiet

0

—

116

8

—

0

125

125

6

Danmark

22

—

0

—

—

—

22

22

0

Tyskland

(16)

3

23

—

0

0

10

10

1

Estland

0

1

0

0

0

—

1

1

0

Irland

(1)

10

—

—

—

—

9

9

2

Grækenland

85

5

0

13

159

0

262

262

448

Spanien

47

2

1 952

81

84

7

2 172

2 172

159

Frankrig

64

1

20

—

37

2

123

123

33

Italien

209

0

57

—

3

7

275

275

50

Cypern

8

0

—

—

—

0

8

8

3

Letland

—

—

1

1

9

0

12

12

0

Litauen

3

4

3

1

0

0

10

10

0

Luxembourg

0

—

0

—

—

—

0

0

0

Ungarn

6

0

0

—

—

0

6

6

41

Malta

0

—

—

—

—

—

0

0

0

Nederlandene

17

2

0

—

—

0

20

20

53

Østrig

1

—

—

—

—

0

1

1

0

Polen

12

2

45

79

23

0

162

162

148

Portugal

15

1

117

0

—

0

134

134

26

Rumænien

24

12

22

—

81

—

139

139

53

Slovenien

0

0

—

—

—

0

0

0

4

Slovakiet

0

—

29

17

11

—

57

57

5

Finland

1

0

0

—

—

0

1

1

0

Sverige

72

2

0

—

0

—

74

74

3

Det Forenede Kongerige

27

4

4

—

12

2

50

50

44

Interregionalt/Grænseoverskridende

—

—

24

—

—

—

24

24

1

Gennemført I alt

610

59

2 416

207

430

19

3 742

1 106

6.4.2.4   Forklaring af finansielle korrektioner og inddrivelser gennemført i 2012

Forklaring af finansielle korrektioner og inddrivelser gennemført i 2012

Landbrug og udvikling af landdistrikter: De bekræftede/besluttede finansielle korrektioner vedrører især beslutninger om efterprøvende regnskabsafslutning, der følger af revisioner udført af Kommissionen. Der er forskel på det effektivt gennemførte beløb og det besluttede beløb pga. forsinket inkassering. Hvad angår inddrivelser er beløbene forholdsvis stabile sammenlignet med sidste års tal.

Landbrug og udvikling af landdistrikter:

Samhørighedspolitikken:

Samhørighedspolitikken:

EFRU og Samhørighedsfonden: Beløbene vedrørende finansielle korrektioner, såvel bekræftede/besluttede og gennemførte beløb, er steget betydeligt i forhold til sidste år:

EFRU og Samhørighedsfonden:

Besluttede/bekræftede beløb:

Besluttede/bekræftede beløb:

| — | Perioden 2007-2013: mere end halvdelen af de 1 161 mio. EUR i bekræftede/besluttede finansielle korrektioner i 2012 (dvs. 631 mio. EUR) vedrører programmeringsperioden 2007-2013. Dette skyldes, at Kommissionen fører øget tilsyn, og at der udføres et stigende antal revisioner i denne fase af gennemførelsen af programmerne. Andelen af besluttede/bekræftede korrektioner i 2012, der vedrører programmeringsperioden 2007-2013, skyldes især korrektioner vedrørende Spanien, (267 mio. EUR), Tjekkiet (111 mio. EUR), Grækenland (82 mio. EUR) og Polen (77 mio. EUR). Disse beløb omfatter ikke korrektioner af udgifter meddelt af modtagere på medlemsstatsplan, og som derfor ikke attesteret til Kommissionen som følge af de handlingsplaner, som den har anmodet om. |
| --- | --- |

—

Perioden 2007-2013: mere end halvdelen af de 1 161 mio. EUR i bekræftede/besluttede finansielle korrektioner i 2012 (dvs. 631 mio. EUR) vedrører programmeringsperioden 2007-2013. Dette skyldes, at Kommissionen fører øget tilsyn, og at der udføres et stigende antal revisioner i denne fase af gennemførelsen af programmerne. Andelen af besluttede/bekræftede korrektioner i 2012, der vedrører programmeringsperioden 2007-2013, skyldes især korrektioner vedrørende Spanien, (267 mio. EUR), Tjekkiet (111 mio. EUR), Grækenland (82 mio. EUR) og Polen (77 mio. EUR). Disse beløb omfatter ikke korrektioner af udgifter meddelt af modtagere på medlemsstatsplan, og som derfor ikke attesteret til Kommissionen som følge af de handlingsplaner, som den har anmodet om.

Perioden 2007-2013

| — | Perioden 2000-2006: Det resterende beløb (531 mio. EUR) dækker korrektioner vedrørende den igangværende afslutning af programmeringsperioden 2000-2006. Korrektionerne ved afslutningen er resultatet af analysen af afslutningserklæringerne eller ekstrapoleringen af den tilbageværende fejlfrekvens. Korrektioner vedrører især Spanien (316 mio. EUR), Italien (65 mio. EUR) og Portugal (53 mio. EUR). Disse korrektioner fortsætter i 2013 som følge af regnskabsafslutningen, omend med lavere beløb. |
| --- | --- |

—

Perioden 2000-2006: Det resterende beløb (531 mio. EUR) dækker korrektioner vedrørende den igangværende afslutning af programmeringsperioden 2000-2006. Korrektionerne ved afslutningen er resultatet af analysen af afslutningserklæringerne eller ekstrapoleringen af den tilbageværende fejlfrekvens. Korrektioner vedrører især Spanien (316 mio. EUR), Italien (65 mio. EUR) og Portugal (53 mio. EUR). Disse korrektioner fortsætter i 2013 som følge af regnskabsafslutningen, omend med lavere beløb.

Perioden 2000-2006:

Gennemførte beløb:

Gennemførte beløb:

De beløb, der er indberettet i år, vedrører næsten udelukkende beløb for perioden 2000-2006 samt finansielle korrektioner, der er besluttet/bekræftet de foregående år. En meget stor korrektion vedrørende Spanien (1,8 mia. EUR) er indberettet som gennemført, efter at alle afslutningsdokumenterne var kontrolleret, de betalingsanmodninger, som medlemsstaterne havde indgivet, og som korrektionerne blev foretaget på baggrund af, var fuldt valideret, og efter at den delvise betaling af den resterende balance for Spanien var behandlet. Det skal bemærkes, at Kommissionens tjenestegrene ikke kunne foretage den fulde betaling af den skyldige balance til Spanien ved udgangen af året, som følge af manglende betalingsbevillinger på 2012-budgettet (idet budgetmyndigheden afviste et forslag til ændringsbudget, der omfattede flere betalingsbevillinger).

ESF:

ESF:

| — | Perioden 2000-2006: hovedparten af de finansielle korrektioner, der er indberettet, vedrører ekstrapoleringen af den tilbageværende fejlfrekvens ved afslutningen (som følge af analysen af afslutningserklæringerne) eller nettokorrektioner ved afslutningen. Den afsluttende revision er fortsat i gang. |
| --- | --- |

—

Perioden 2000-2006: hovedparten af de finansielle korrektioner, der er indberettet, vedrører ekstrapoleringen af den tilbageværende fejlfrekvens ved afslutningen (som følge af analysen af afslutningserklæringerne) eller nettokorrektioner ved afslutningen. Den afsluttende revision er fortsat i gang.

Perioden 2000-2006

| — | Perioden 2007-2013: de indberettede beløb vedrører uregelmæssige beløb, der er fratrukket mellemliggende betalingsanmodninger, som medlemsstaterne har indgivet i løbet af programmets løbetid. Stigningen i disse indberettede beløb er resultatet af den fælles revisionsstrategi, der er udviklet for denne programmeringsperiode. |
| --- | --- |

—

Perioden 2007-2013: de indberettede beløb vedrører uregelmæssige beløb, der er fratrukket mellemliggende betalingsanmodninger, som medlemsstaterne har indgivet i løbet af programmets løbetid. Stigningen i disse indberettede beløb er resultatet af den fælles revisionsstrategi, der er udviklet for denne programmeringsperiode.

Perioden 2007-2013

6.4.3   
  Kumulative tal for gennemførte finansielle korrektioner og inddrivelser

Kumulative tal for gennemførte finansielle korrektioner og inddrivelser

6.4.3.1   Gennemførte finansielle korrektioner – kumulative tal

Gennemførte finansielle korrektioner – kumulative tal

Nedenfor gives oplysninger om kumulative korrektioner, der er indberettet i programmeringsperioden:

| mio. EUR |
| --- |
| Finansielle korrektioner | Programmeringsperiode | Kumulative EGFL-afgørelser | I alt ultimo 2012 | % Gennemført / Besluttet-bekræftet | Endnu ikke gennemført i alt ultimo 2012 | Gennemført ultimo 2011 |
| Perioden 1994-1999 | Perioden 2000-2006 | Perioden 2007-2013 |
| Landbrug: | — | 93 | 81 | 7 728 | 7 902 | 92,7 % | 623 | 7 139 |
| EGFL | — | — | — | 7 728 | 7 728 | 93,3 % | 558 | 7 024 |
| Udvikling af landdistrikterne (11) | — | 93 | 81 | — | 174 | 72,8 % | 65 | 115 |
| Samhørighedspolitikken: | 2 535 | 6 359 | 779 | — | 9 673 | 89,7 % | 1 114 | |
| EFRU | 1 764 | 4 626 | 154 | — | 6 544 | 89,6 % | 761 | 4 128 |
| Samhørighedsfonden | 264 | 464 | 87 | — | 815 | 82,8 % | 169 | 608 |
| ESF | 407 | 1 206 | 538 | — | 2 150 | 96,7 % | 74 | 1 720 |
| FIUF/EFF | 100 | 5 | 0 | — | 105 | 52,2 % | 96 | 104 |
| EUGFL, Udviklingssektionen (11) | 0 | 58 | — | — | 58 | 80,6 % | 14 | 41 |
| Andet | — | — | — | 2 | 2 | 100,0 % | — | 0 |
| I alt | 2 535 | 6 452 | 861 | 7 730 | 17 577 | 91,0 % | 1 737 | 13 741 |

mio. EUR

Finansielle korrektioner

Programmeringsperiode

Kumulative EGFL-afgørelser

I alt ultimo 2012

% Gennemført / Besluttet-bekræftet

Endnu ikke gennemført i alt ultimo 2012

Gennemført ultimo 2011

Perioden 1994-1999

Perioden 2000-2006

Perioden 2007-2013

Landbrug:

Landbrug:

—

93

93

81

81

7 728

7 728

7 902

7 902

92,7 %

92,7 %

623

623

7 139

7 139

EGFL

EGFL

—

—

—

7 728

7 728

7 728

93,3 %

558

7 024

Udvikling af landdistrikterne (11)

Udvikling af landdistrikterne (11

—

93

81

—

174

174

72,8 %

65

115

Samhørighedspolitikken:

Samhørighedspolitikken:

2 535

2 535

6 359

6 359

779

779

—

9 673

9 673

89,7 %

89,7 %

1 114

1 114

EFRU

EFRU

1 764

4 626

154

—

6 544

6 544

89,6 %

761

4 128

Samhørighedsfonden

Samhørighedsfonden

264

464

87

—

815

815

82,8 %

169

608

ESF

ESF

407

1 206

538

—

2 150

2 150

96,7 %

74

1 720

FIUF/EFF

FIUF/EFF

100

5

0

—

105

105

52,2 %

96

104

EUGFL, Udviklingssektionen (11)

EUGFL, Udviklingssektionen (11

0

58

—

—

58

58

80,6 %

14

41

Andet

Andet

—

—

—

2

2

2

2

100,0 %

100,0 %

—

0

0

I alt

2 535

6 452

861

7 730

17 577

91,0 %

1 737

13 741

De beløb, der er medtaget som finansielle korrektioner i denne tabel vedrørende landbrug, er bruttobeløb i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning. De beløb, der er medtaget i bemærkning 6.4.2.2, tager imidlertid også højde for beslutninger om regnskabsafslutning.

6.4.2.2

Hvad angår EGFL dækker det gennemførte kumulerede beløb på 7 728 mio. EUR alle korrektioner, der er foretaget siden første beslutning blev vedtaget i 1999. Hvad angår udvikling af landdistrikter dækker det kumulerede beløb på 174 mio. EUR alle korrektioner og inddrivelser af uretmæssigt udbetalte beløb siden 2007. Det skal bemærkes, at gennemførelsesdatoen i nogle sager blev udskudt i adskillige år, og at nogle beslutninger tilbagebetales i udskudte årlige trancher. Dette er tilfældet for Grækenland, der i øjeblikket er omfattet af finansiel støtte i henhold til rammeaftalen for den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet, som blev underskrevet den 7. juni 2010. Resultatet er, at der er stigende uoverensstemmelse mellem de kumulative beløb, der er besluttet og dem, der er gennemført.

EGFL

udvikling af landdistrikter

Samhørighedspolitikken:

Samhørighedspolitikken

| | Perioden 2000-2006: Stigningen i gennemførelsesgraden for EFRU i programmeringsperioden 2000-2006, der er registreret i 2012 (fra 53 % i 2011 til 92 % i 2012), skyldes, at der ultimo 2012 til alle medlemsstater på nær syv blev sendt afslutningsbreve vedrørende operationelle programmer, og at de endelige betalingsanmodninger vedrørende EFRU for perioden 2000-2006 derefter blev delvis godkendt (inden for rammerne af de disponible kreditter). Den høje gennemførelsesgrad ultimo 2012 gælder også for ESF. Hvad angår FIUF er afslutningsdokumenterne og de endelige betalingsanmodninger stadig under behandling i Kommissionens tjenestegrene, hvilket forklarer den lave gennemførelsesgrad for denne programmeringsperiode. |
| --- | --- |

Perioden 2000-2006: Stigningen i gennemførelsesgraden for EFRU i programmeringsperioden 2000-2006, der er registreret i 2012 (fra 53 % i 2011 til 92 % i 2012), skyldes, at der ultimo 2012 til alle medlemsstater på nær syv blev sendt afslutningsbreve vedrørende operationelle programmer, og at de endelige betalingsanmodninger vedrørende EFRU for perioden 2000-2006 derefter blev delvis godkendt (inden for rammerne af de disponible kreditter). Den høje gennemførelsesgrad ultimo 2012 gælder også for ESF. Hvad angår FIUF er afslutningsdokumenterne og de endelige betalingsanmodninger stadig under behandling i Kommissionens tjenestegrene, hvilket forklarer den lave gennemførelsesgrad for denne programmeringsperiode.

Perioden 2000-2006

ESF

FIUF

| | Perioden 2007-2013: Som følge af at Kommissionen fører øget tilsyn, udføres der et stigende antal revisioner i denne fase af gennemførelsen af programmerne. De bekræftede/besluttede eller gennemførte korrektioner vil fortsat stige i de kommende år som følge af Kommissionens rolle som tilsynsorgan og EU-revisioner. |
| --- | --- |

Perioden 2007-2013: Som følge af at Kommissionen fører øget tilsyn, udføres der et stigende antal revisioner i denne fase af gennemførelsen af programmerne. De bekræftede/besluttede eller gennemførte korrektioner vil fortsat stige i de kommende år som følge af Kommissionens rolle som tilsynsorgan og EU-revisioner.

Perioden 2007-2013

Ovenstående tabel omfatter finansielle korrektioner, som anfægtes af visse medlemsstater (det skal bemærkes, at erfaringerne viser, at Kommissionen meget sjældent har været nødt til at tilbagebetale beløb efter sådanne sager). Der gives nærmere oplysninger i bemærkning 5.2.4.

5.2.4

6.4.3.2   Gennemførte inddrivelser – kumulative tal

Gennemførte inddrivelser – kumulative tal

Hvad angår inddrivelser findes der kun pålidelige kumulative oplysninger fra og med 2008, som var det år, der blev indført en særlig funktion i Kommissionens bogføringssystem for bedre at kunne spore og indberette sådanne inddrivelser. Oplysninger nedenfor viser inddrivelserne fordelt på år:

| mio. EUR |
| --- |
| Inddrivelser | År | I alt ultimo 2012 | I alt ultimo 2011 |
| 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Landbrug: | | | | | | | |
| EGFL | 356 | 148 | 172 | 178 | 161 | 1 015 | 854 |
| Udvikling af landdistrikterne | 0 | 25 | 114 | 161 | 166 | 466 | 301 |
| Samhørighed | 31 | 102 | 25 | 48 | 14 | 219 | 205 |
| Interne politikområder | 40 | 100 | 162 | 268 | 229 | 799 | 570 |
| Eksterne politikområder | 32 | 81 | 136 | 77 | 99 | 425 | 326 |
| Administration | 0 | 9 | 5 | 2 | 9 | 25 | 16 |
| I alt | 459 | 464 | 614 | 734 | 678 | 2 949 | 2 272 |

mio. EUR

Inddrivelser

År

I alt ultimo 2012

I alt ultimo 2011

2008

2009

2010

2011

2012

Landbrug:

EGFL

EGFL

356

148

172

178

161

1 015

854

Udvikling af landdistrikterne

Udvikling af landdistrikterne

0

25

114

161

166

466

301

Samhørighed

31

102

25

48

14

219

205

Interne politikområder

40

100

162

268

229

799

570

Eksterne politikområder

32

81

136

77

99

425

326

Administration

0

9

5

2

9

25

16

I alt

459

464

614

734

678

2 949

2 272

6.5   INDDRIVELSE AF IKKE-ANVENDTE FORFINANSIERINGSMIDLER

INDDRIVELSE AF IKKE-ANVENDTE FORFINANSIERINGSMIDLER

| mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Landbrug: | | |
| EGFL | 0 | 0 |
| Udvikling af landdistrikterne | 0 | 0 |
| Samhørighedspolitikken: | | |
| EFRU | 38 | 13 |
| Samhørighedsfonden | 5 | 2 |
| ESF | 214 | 17 |
| FIUF/EFF | 0 | 0 |
| EUGFL, Udviklingssektionen | 5 | 10 |
| Interne politikområder | 207 | 212 |
| Eksterne politikområder | 104 | 72 |
| Administration | 2 | 0 |
| Inddrevet i alt | 575 | 327 |

mio. EUR

2012

2011

Landbrug:

EGFL

EGFL

0

0

Udvikling af landdistrikterne

Udvikling af landdistrikterne

0

0

Samhørighedspolitikken:

EFRU

EFRU

38

13

Samhørighedsfonden

Samhørighedsfonden

5

2

ESF

ESF

214

17

FIUF/EFF

FIUF/EFF

0

0

EUGFL, Udviklingssektionen

EUGFL, Udviklingssektionen

5

10

Interne politikområder

207

212

Eksterne politikområder

104

72

Administration

2

0

Inddrevet i alt

575

327

Ovenstående beløb er fratrukket i de forfinansieringsbeløb, der er medtaget i bemærkning 2.6 og 2.10.

2.6

2.10

6.6   INDDRIVELSER VEDRØRENDE EGNE INDTÆGTER

INDDRIVELSER VEDRØRENDE EGNE INDTÆGTER

| mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Inddrevne beløb: | | |
| — | Hovedstol |

mio. EUR

2012

2011

Inddrevne beløb:

—

Hovedstol

133

63

| — | Renter |
| --- | --- |

—

Renter

160

312

Inddrevet i alt

293

375

6.7   YDERLIGERE KORREKTIONER (TILBAGETRÆKNINGER OG INDDRIVELSER) INDBERETTET SOM GENNEMFØRT AF MEDLEMSSTATERNE FOR PERIODEN 2007-2013

YDERLIGERE KORREKTIONER (TILBAGETRÆKNINGER OG INDDRIVELSER) INDBERETTET SOM GENNEMFØRT AF MEDLEMSSTATERNE FOR PERIODEN 2007-2013

| mio. EUR |
| --- |
| Medlemsstat | EFRU/SF | ESF | EFF | I alt ultimo 2012 |
| Belgien | 3 | 11 | — | 14 |
| Bulgarien | 13 | 2 | 0 | 15 |
| Tjekkiet | 191 | 37 | — | 228 |
| Danmark | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tyskland | 290 | 49 | 1 | 340 |
| Estland | 4 | 0 | 0 | 4 |
| Irland | 0 | 5 | 0 | 5 |
| Grækenland | 63 | — | 0 | 63 |
| Spanien | 204 | 39 | 9 | 252 |
| Frankrig | 42 | 37 | 0 (12) | 79 |
| Italien | 141 | 27 | 0 | 168 |
| Cypern | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Letland | 10 | — | 0 | 10 |
| Litauen | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Luxembourg | — | 0 | — | 0 |
| Ungarn | 26 | — | 0 | 26 |
| Malta | 1 | 0 | — | 1 |
| Nederlandene | 1 | 2 | 0 | 3 |
| Østrig | 4 | 1 | 0 | 5 |
| Polen | 204 | — | 0 | 204 |
| Portugal | 46 | 28 | 1 | 75 |
| Rumænien | 43 | — | 0 | 43 |
| Slovenien | 5 | 5 | — | 10 |
| Slovakiet | 33 | 4 | 0 | 37 |
| Finland | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Sverige | 2 | 1 | 1 | 4 |
| Det Forenede Kongerige | 38 | 13 | 1 | 52 |
| Grænseoverskridende | 8 | — | — | 8 |
| Gennemført I alt | 1 377 | 261 | 14 | 1 652 |

mio. EUR

Medlemsstat

EFRU/SF

ESF

EFF

I alt ultimo 2012

Belgien

3

11

—

14

14

Bulgarien

13

2

0

15

15

Tjekkiet

191

37

—

228

228

Danmark

0

0

0

0

0

Tyskland

290

49

1

340

340

Estland

4

0

0

4

4

Irland

0

5

0

5

5

Grækenland

63

—

0

63

63

Spanien

204

39

9

252

252

Frankrig

42

37

0 (12)

12

79

79

Italien

141

27

0

168

168

Cypern

0

0

0

1

1

Letland

10

—

0

10

10

Litauen

6

0

0

6

6

Luxembourg

—

0

—

0

0

Ungarn

26

—

0

26

26

Malta

1

0

—

1

1

Nederlandene

1

2

0

3

3

Østrig

4

1

0

5

5

Polen

204

—

0

204

204

Portugal

46

28

1

75

75

Rumænien

43

—

0

43

43

Slovenien

5

5

—

10

10

Slovakiet

33

4

0

37

37

Finland

1

0

0

1

1

Sverige

2

1

1

4

4

Det Forenede Kongerige

38

13

1

52

52

Grænseoverskridende

8

—

—

8

8

Gennemført I alt

1 377

261

14

1 652

Tabellen ovenfor viser de kumulative finansielle korrektioner, der er indberettet af hver af medlemsstaterne siden starten af programmeringsperioden 2007-2013 og frem til ultimo 2012. Disse kommer oveni de korrektioner, som Kommissionen kumulativt har indberettet (se bemærkning 6.4.3).

6.4.3

For at forvisse sig yderligere om fuldstændigheden og pålideligheden af medlemsstaternes indberetninger om inddrivelser og tilbagetrækninger, iværksatte Kommissionen i 2011 en revision af strukturforanstaltningerne (EFRU, Samhørighedsfonden, ESF og EFF) med henblik på at sikre, at medlemsstaternes indberetninger er fuldstændige og pålidelige. På baggrund af en risikoanalyse blev 12 certificerende myndigheder i 10 medlemsstater udvalgt (13). I løbet af 2012 fik Kommissionens tjenestegrene rimelig sikkerhed for, at 11 ud af 12 af de certificerende myndigheder, der blev revideret, har truffet passende foranstaltninger til at kunne føre regnskab med beløb, der vedrører inddrivelse og tilbagetrækning af uretmæssigt udbetalte beløb, og for at kunne indberette dem til Kommissionen.

13

Kommissionens tjenestegrene fortsætter denne revision i andre medlemsstater i 2013 og frem på baggrund af analysen af de årlige erklæringer fra medlemsstaterne om tilbagetrækninger og inddrivelser, der modtages i 2013.

7.   FINANSIELLE STØTTEMEKANISMER

Formålet med denne bemærkning er at give et komplet overblik over de finansielle støttemekanismer, der i øjeblikket findes i EU, og den supplerer således oplysningerne i bemærkning 2. Oplysningerne i første del af denne bemærkning (7.1) vedrører EU's låntagnings- og långivningsaktiviteter, der forvaltes af Kommissionen. Oplysningerne i anden del af denne bemærkning (7.2) dækker mellemstatslige mekanismer for finansiel stabilitet, der ligger uden for rammerne af EU-traktaten, og som derfor ikke har virkning for EU-budgettet.

2

7.1

7.2

7.1   LÅNTAGNINGS- OG LÅNGIVNINGSAKTIVITETER, DER FORVALTES AF KOMMISSIONEN

LÅNTAGNINGS- OG LÅNGIVNINGSAKTIVITETER, DER FORVALTES AF KOMMISSIONEN

7.1.1   
  Låntagnings- og långivningsaktiviteter - et overblik

Låntagnings- og långivningsaktiviteter - et overblik

Beløb til regnskabsmæssig værdi

Beløb til regnskabsmæssig værdi

| mio. EUR |
| --- |
| | Makrofinansiel bistand (MFA) | Euratom-lån | Betalingsbalancelån | EFSM | Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab - under afvikling | I alt pr. 31.12.2012 | I alt pr. 31.12.2011 |
| Långivning
  (bemærkning 2.4.2) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 221 | 57 294 | 41 281 |
| Låntagning
  (bemærkning 2.14) | 549 | 425 | 11 623 | 44 476 | 194 | 57 267 | 41 251 |
| Ovenstående beløb er anført til regnskabsmæssig værdi, mens nedenstående tabeller viser nominelle værdier. |

mio. EUR

Makrofinansiel bistand (MFA)

Euratom-lån

Betalingsbalancelån

EFSM

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab - under afvikling

I alt pr. 31.12.2012

I alt pr. 31.12.2011

Långivning

(bemærkning 2.4.2)

2.4.2

549

425

11 623

44 476

221

57 294

57 294

41 281

Låntagning

(bemærkning 2.14)

2.14

549

425

11 623

44 476

194

57 267

57 267

41 251

Ovenstående beløb er anført til regnskabsmæssig værdi, mens nedenstående tabeller viser nominelle værdier.

EU-traktaten bemyndiger EU til at vedtage låneprogrammer for at mobilisere de finansielle midler, der er nødvendige for, at EU kan opfylde sit mandat. Kommissionen, der handler på vegne af EU, forvalter på nuværende tidspunkt tre større programmer, som gør det muligt for den at yde lån og finansiere disse ved at udstede gældsinstrumenter på kapitalmarkederne eller hos finansielle institutioner: makrofinansiel bistand (MFA), betalingsbalancelån og den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM).

De vigtigste forhold eller karakteristika ved disse tre instrumenter er følgende:

| — | EU optager lån på kapitalmarkederne eller hos finansielle institutioner; lånene ydes ikke over budgettet, da EU ikke har lov til at låne for at finansiere sine almindelige budgetudgifter eller et budgetunderskud |
| --- | --- |

—

EU optager lån på kapitalmarkederne eller hos finansielle institutioner; lånene ydes ikke over budgettet, da EU ikke har lov til at låne for at finansiere sine almindelige budgetudgifter eller et budgetunderskud

| — | låntagningens størrelse varierer fra små private placeringer til et- eller tocifrede millionbeløb i euro til transaktioner i benchmarkstørrelse i forbindelse med betalingsbalancelån og EFSM-lån |
| --- | --- |

—

låntagningens størrelse varierer fra små private placeringer til et- eller tocifrede millionbeløb i euro til transaktioner i benchmarkstørrelse i forbindelse med betalingsbalancelån og EFSM-lån

| — | de rejste midler videreudlånes "back-to-back" til modtagerlandet, dvs. med samme kupon, løbetid og beløb. Uanset metoden med "back-to-back"-videreudlån påhviler betalingen af afdrag og renter på obligationen EU, som skal sikre, at alle obligationsbetalinger foretages rettidigt og fuldt ud. Til det formål skal modtagerne af betalingsbalancelån indbetale tilbagebetalingerne syv dage inden forfaldsdagen, mens modtagerne af støtte fra EFSM skal indbetale beløbene 14 dage inden forfaldsdagen, hvilket giver Kommissionen tilstrækkelig tid til at sikre, at betalingen sker til tiden under alle omstændigheder |
| --- | --- |

—

de rejste midler videreudlånes "back-to-back" til modtagerlandet, dvs. med samme kupon, løbetid og beløb. Uanset metoden med "back-to-back"-videreudlån påhviler betalingen af afdrag og renter på obligationen EU, som skal sikre, at alle obligationsbetalinger foretages rettidigt og fuldt ud. Til det formål skal modtagerne af betalingsbalancelån indbetale tilbagebetalingerne syv dage inden forfaldsdagen, mens modtagerne af støtte fra EFSM skal indbetale beløbene 14 dage inden forfaldsdagen, hvilket giver Kommissionen tilstrækkelig tid til at sikre, at betalingen sker til tiden under alle omstændigheder

| — | for hvert landeprogram fastlægges det samlede støttebeløb, de afdrag, som skal betales, og den maksimale individuelle løbetid og den gennemsnitlige løbetid for lånepakken i Rådets og Kommissionens afgørelser. Derefter skal Kommissionen og modtagerlandet enes om låne-/finansieringsparametrene, herunder rater og betaling af trancher. Desuden afhænger alle raterne på nær den første af, at en række strenge krav overholdes, idet de fastlagte betingelser svarer til dem, der anvendes for IMF-støtte i forbindelse med fælles finansiel støtte fra EU og IMF, hvilket er endnu en faktor, som har betydning for tidsplanen for finansieringen |
| --- | --- |

—

for hvert landeprogram fastlægges det samlede støttebeløb, de afdrag, som skal betales, og den maksimale individuelle løbetid og den gennemsnitlige løbetid for lånepakken i Rådets og Kommissionens afgørelser. Derefter skal Kommissionen og modtagerlandet enes om låne-/finansieringsparametrene, herunder rater og betaling af trancher. Desuden afhænger alle raterne på nær den første af, at en række strenge krav overholdes, idet de fastlagte betingelser svarer til dem, der anvendes for IMF-støtte i forbindelse med fælles finansiel støtte fra EU og IMF, hvilket er endnu en faktor, som har betydning for tidsplanen for finansieringen

| — | det medfører, at tidsplaner og løbetider for emissionen bestemmes af EU's dertil svarende udlånsaktivitet |
| --- | --- |

—

det medfører, at tidsplaner og løbetider for emissionen bestemmes af EU's dertil svarende udlånsaktivitet

| — | finansieringen ydes udelukkende i euro, og løbetidsspektret er 5-30 år |
| --- | --- |

—

finansieringen ydes udelukkende i euro, og løbetidsspektret er 5-30 år

| — | optagne lån er direkte og ubetingede forpligtelser for EU og garanteres af de 28 medlemsstater |
| --- | --- |

—

optagne lån er direkte og ubetingede forpligtelser for EU og garanteres af de 28 medlemsstater

| — | hvis et modtagerland misligholder lånet, dækkes renter og afdrag om muligt via Kommissionens disponible likviditetssaldo. Hvis det ikke er muligt, henter Kommissionen de nødvendige midler hos medlemsstaterne. EU's medlemsstater er i henhold til EU's lovgivning om egne indtægter (artikel 12 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000) forpligtet til at stille tilstrækkelige midler til rådighed til, at EU's forpligtelser kan overholdes. Investorerne er således kun eksponeret for EU's kreditrisiko og ikke for kreditrisikoen for modtagerne af de lån, de finansierer. |
| --- | --- |

—

hvis et modtagerland misligholder lånet, dækkes renter og afdrag om muligt via Kommissionens disponible likviditetssaldo. Hvis det ikke er muligt, henter Kommissionen de nødvendige midler hos medlemsstaterne. EU's medlemsstater er i henhold til EU's lovgivning om egne indtægter (artikel 12 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000) forpligtet til at stille tilstrækkelige midler til rådighed til, at EU's forpligtelser kan overholdes. Investorerne er således kun eksponeret for EU's kreditrisiko og ikke for kreditrisikoen for modtagerne af de lån, de finansierer.

| — | Ved "back-to-back"-videreudlån sikres det, at EU-budgettet ikke løber nogen rente- eller kursrisiko. |
| --- | --- |

—

Ved "back-to-back"-videreudlån sikres det, at EU-budgettet ikke løber nogen rente- eller kursrisiko.

Desuden låner den retlige enhed Euratom (som repræsenteres af Kommissionen) penge, som den låner til både medlemsstater og tredjelande for at finansiere projekter vedrørende energianlæg. Endelig købte Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) under afvikling som følge af en gældsomlægning for en misligholdende debitor i 2002 og 2007 gældsbreve hos EIB (rated AAA). På balancedagen beløb den bogførte værdi af disse gældsbreve sig til 221 mio. EUR.

Euratom

EKSF

Der gives nærmere oplysninger om de enkelte instrumenter nedenfor. Den effektive rente var fordelt i følgende intervaller:

| Låntagning | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiel bistand (MFA) | 0,298 %-4,54 % | 1,58513 %-4,54 % |
| Euratom-lån | 0,431 %-5,76 % | 1,067 %-5,76 % |
| Betalingsbalancelån | 2,375 %-3,625 % | 2,375 %-3,625 % |
| EFSM | 2,375 %-3,750 % | 2,375 %-3,50 % |
| EKSF under afvikling | 5,2354 %-5,8103 % | 1,158 %-5,8103 % |

Låntagning

31.12.2012

31.12.2011

Makrofinansiel bistand (MFA)

0,298 %-4,54 %

1,58513 %-4,54 %

Euratom-lån

0,431 %-5,76 %

1,067 %-5,76 %

Betalingsbalancelån

2,375 %-3,625 %

2,375 %-3,625 %

EFSM

2,375 %-3,750 %

2,375 %-3,50 %

EKSF under afvikling

5,2354 %-5,8103 %

1,158 %-5,8103 %

| Låntagning | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiel bistand (MFA) | 0,298 %-4,54 % | 1,58513 %-4,54 % |
| Euratom-lån | 0,351 %-5,6775 % | 0,867 %-5,6775 % |
| Betalingsbalancelån | 2,375 %-3,625 % | 2,375 %-3,625 % |
| EFSM | 2,375 %-3,750 % | 2,375 %-3,50 % |
| EKSF under afvikling | 6,92 %-9,78 % | 1,158 %-9,2714 % |

Låntagning

31.12.2012

31.12.2011

Makrofinansiel bistand (MFA)

0,298 %-4,54 %

1,58513 %-4,54 %

Euratom-lån

0,351 %-5,6775 %

0,867 %-5,6775 %

Betalingsbalancelån

2,375 %-3,625 %

2,375 %-3,625 %

EFSM

2,375 %-3,750 %

2,375 %-3,50 %

EKSF under afvikling

6,92 %-9,78 %

1,158 %-9,2714 %

7.1.2   
  Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM)

Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM)

Nominel værdi for EFSM

Nominel værdi for EFSM

| mio. EUR |
| --- |
| | Irland | Portugal | I alt |
| Ydede lån i alt | 22 500 | 26 000 | 48 500 |
| Udbetalte pr. 31.12.2011 | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| Udbetalt i 2012 | 7 800 | 8 000 | 15 800 |
| Udbetalte lån pr. 31.12.2012 | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| Tilbagebetalte lån pr. 31.12.2012 (14) | 0 | 0 | 0 |
| Udestående lån pr. 31.12.2012 | 21 700 | 22 100 | 43 800 |
| Ikke udnyttet beløb pr. 31.12.2012 | 800 | 3 900 | 4 700 |

mio. EUR

Irland

Portugal

I alt

Ydede lån i alt

Ydede lån i alt

22 500

22 500

26 000

26 000

48 500

48 500

Udbetalte pr. 31.12.2011

13 900

14 100

28 000

Udbetalt i 2012

7 800

8 000

15 800

Udbetalte lån pr. 31.12.2012

Udbetalte lån pr. 31.12.2012

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

Tilbagebetalte lån pr. 31.12.2012 (14)

14

0

0

0

Udestående lån pr. 31.12.2012

Udestående lån pr. 31.12.2012

21 700

21 700

22 100

22 100

43 800

43 800

Ikke udnyttet beløb pr. 31.12.2012

800

3 900

4 700

Den 11. maj 2010 vedtog Rådet den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM) til at bevare den finansielle stabilitet i EU (Rådets forordning (EU) nr. 407/2010). Mekanismen er baseret på artikel 122, stk. 2, i TEUF og gør det muligt at yde finansiel støtte til en medlemsstat, som er i vanskeligheder eller i alvorlig risiko for store vanskeligheder som følge af usædvanlige forhold, som den ikke selv er herre over. Støtten kan ydes i form af et lån eller en kreditlinje. Kommissionen låner midler på kapitalmarkederne eller hos finansielle institutioner på EU's vegne og udlåner disse midler til den støttemodtagende medlemsstat. For hvert land, der modtager et lån under EFSM, foretages der en kvartalsvis vurdering af, om de politiske betingelser, der er knyttet til lånet, er opfyldt, inden en rate udbetales.

ECOFIN-rådets konklusioner af 9. maj 2010 begrænser mekanismen til 60 mia. EUR, men den retlige grænse er fastsat i artikel 2, stk. 2, i Rådets forordning (EU) nr. 407/2010, som begrænser det udestående låne- eller kreditlinjebeløb til den margen, der er til rådighed under loftet for egne indtægter. Låntagning vedrørende lån, der udbetales under EFSM, garanteres af EU's budget – pr. 31. december 2012 er budgettet således udsat for en maksimal risiko på 44 476 mio. EUR vedrørende disse lån (ovennævnte 43,8 mia. EUR er den nominelle værdi). Da låntagningen under EFSM er garanteret af EU's budget, gennemgår Europa-Parlamentet Kommissionens EFSM-tiltag og fører kontrol i forbindelse med budget- og dechargeproceduren.

I december 2010 traf Rådet en gennemførelsesafgørelse om et lån til Irland på højst 22,5 mia. EUR, og i maj 2011 traf det en gennemførelsesafgørelse om et lån til Portugal på højst 26 mia. EUR. I de oprindelige gennemførelsesafgørelser blev renten fastsat med en rentemarginal, således at betingelserne svarede til betingelserne for IMF-støtte. Med vedtagelsen af Rådets gennemførelsesafgørelse 2011/682/EU og 2011/683/EU af 11. oktober 2011 fjernede Rådet rentemarginalen med tilbagevirkende kraft, og den maksimale gennemsnitlige løbetid blev forlænget fra 71⁄2 år til 121⁄2 år, mens løbetiden for de enkelte rater blev forlænget op til 30 år. Den 12. april 2013 gik ECOFIN med til at yderligere at forlænge den maksimale gennemsnitlige løbetid på EFSM-lånene til Irland og Portugal med syv år til 19,5 år. Forlængelsen vil afrunde gældsindløsningsprofilen for begge medlemsstater og mindske refinansieringsbehovet i årene efter programmeringsperioden.

Under EFSM har EU til hensigt at udstede yderligere obligationer i sidste halvdel af 2013 til et samlet beløb af 3 mia. EUR vedrørende lån til Irland og Portugal. EFSM vil ikke længere indgå i nye finansieringsprogrammer eller indgå nye lånefacilitetsaftaler, men fortsat være aktiv i finansieringen af de igangværende programmer for Portugal og Irland (se også bemærkning 7.2.2 nedenfor).

7.2.2

7.1.3   
  Betalingsbalancelån

Betalingsbalancelån

Betalingsbalancemekanismen er et politikforankret finansielt instrument, der yder mellemfristet finansiel bistand til EU's medlemsstater. Den gør det muligt at yde lån til medlemsstater, der har eller er i alvorlig fare for at få problemer med deres betalingsbalance eller kapitalbevægelser. Det er kun medlemsstater, som ikke har indført euroen, der kan udnytte denne facilitet. Den maksimale samlede hovedstol for de lån, der kan ydes, er på 50 mia. EUR. Låntagning vedrørende disse lån garanteres af EU's budget – pr. 31. december 2012 er budgettet således udsat for en maksimal risiko på 11 623 mio. EUR vedrørende disse lån (de nedenfor anførte 11,4 mia. EUR er den nominelle værdi).

Nominel værdi for betalingsbalancelån

Nominel værdi for betalingsbalancelån

| mio. EUR |
| --- |
| | Ungarn | Letland | Rumænien | I alt |
| Ydede lån i alt | 6 500 | 3 100 | 6 400 | 16 000 |
| Udbetalt i 2008 | 2 000 | — | — | 2 000 |
| Udbetalt i 2009 | 3 500 | 2 200 | 1 500 | 7 200 |
| Udbetalt i 2010 | — | 700 | 2 150 | 2 850 |
| Udbetalt i 2011 | — | — | 1 350 | 1 350 |
| Udbetalt i 2012 | — | — | — | — |
| Lån udbetalt 31.12.2012 | 5 500 | 2 900 | 5 000 | 13 400 |
| Tilbagebetalte lån pr. 31.12.2012 | (2 000) | — | — | (2 000) |
| Udestående beløb pr. 31.12.2012 | 3 500 | 2 900 | 5 000 | 11 400 |
| Ikke udnyttede beløb 31.12.2012 | 0 | 0 | 1 400 | 1 400 |
| En tabel, som viser afdragsplanen for disse lån, er medtaget i slutningen af denne bemærkning. |

mio. EUR

Ungarn

Letland

Rumænien

I alt

Ydede lån i alt

Ydede lån i alt

6 500

6 500

3 100

3 100

6 400

6 400

16 000

16 000

Udbetalt i 2008

2 000

—

—

2 000

Udbetalt i 2009

3 500

2 200

1 500

7 200

Udbetalt i 2010

—

700

2 150

2 850

Udbetalt i 2011

—

—

1 350

1 350

Udbetalt i 2012

—

—

—

—

Lån udbetalt 31.12.2012

Lån udbetalt 31.12.2012

5 500

5 500

2 900

2 900

5 000

5 000

13 400

13 400

Tilbagebetalte lån pr. 31.12.2012

(2 000)

—

—

(2 000)

Udestående beløb pr. 31.12.2012

Udestående beløb pr. 31.12.2012

3 500

3 500

2 900

2 900

5 000

5 000

11 400

11 400

Ikke udnyttede beløb 31.12.2012

0

0

1 400

1 400

En tabel, som viser afdragsplanen for disse lån, er medtaget i slutningen af denne bemærkning.

Mellem november 2008 og udgangen af 2012 blev der ydet lån på 16 mia. EUR til Ungarn, Letland og Rumænien, hvoraf 13,4 mia. EUR var udbetalt ved udgangen af 2012. Det skal bemærkes, at programmet for betalingsbalancestøtte til Ungarn udløb i november 2010 (med et uudnyttet beløb på 1 mia. EUR), og en første tilbagebetaling på 2 mia. EUR blev modtaget planmæssigt i december 2011. Programmet for betalingsbalancestøtte til Letland udløb i januar 2012 (med et uudnyttet beløb på 200 mio. EUR). Programmet for betalingsbalancestøtte til Rumænien udløb i maj 2012 (med et fuldt udbetalt beløb).

I februar 2011 anmodede Rumænien om et opfølgningsprogram med forebyggende finansiel bistand under betalingsbalancemekanismen, der skal støtte indsatsen for at sætte gang i den økonomiske vækst. Den 12. maj 2011 besluttede Rådet at stille forebyggende finansiel EU-bistand under betalingsbalancemekanismen på op til 1,4 mia. EUR til rådighed for Rumænien (Rådets afgørelse 2011/288/EU). Hvis den finansielle bistand aktiveres, vil den blive ydet i form af et lån med en løbetid på højst syv år. Den forebyggende bistand udløb i slutningen af marts 2013 uden at være blevet udnyttet.

Nedenstående tabel giver et overblik over den fastsatte tilbagebetalingsplan med beløb i nominelle værdier for udestående EFSM-lån og betalingsbalancelån på dagen for underskrivelse af dette regnskab:

| mia. EUR |
| --- |
| År | Betalingsbalancelån | EFSM | I alt |
| Ungarn | Letland | Rumænien | I alt | Irland | Portugal | I alt |
| 2014 | 2,0 | 1,0 | | 3,0 | | | | 3,0 |
| 2015 | | 1,2 | 1,5 | 2,7 | 5,0 | | 5,0 | 7,7 |
| 2016 | 1,5 | | | 1,5 | | 4,75 | 4,75 | 6,25 |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | | 1,5 |
| 2021 | | | | | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | | 0,2 |
| 2026 | | | | | 0,2 | 0,2 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | | | | | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | | | | | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2032 | | | | | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2038 | | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| I alt | 3,5 | 2,9 | 5,0 | 11,4 | 21,7 | 22,1 | 43,8 | 55,2 |

mia. EUR

År

Betalingsbalancelån

EFSM

I alt

Ungarn

Letland

Rumænien

I alt

Irland

Portugal

I alt

2014

2,0

1,0

3,0

3,0

2015

1,2

1,5

2,7

5,0

5,0

7,7

2016

1,5

1,5

4,75

4,75

6,25

2017

1,15

1,15

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1,0

1,5

1,5

2021

3,0

6,75

9,75

9,75

2022

2,7

2,7

2,7

2025

0,2

0,2

0,2

2026

0,2

0,2

4,0

4,0

2027

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

2,3

2,3

2,3

2032

3,0

3,0

3,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

1,5

1,5

3,0

3,0

I alt

3,5

2,9

5,0

11,4

21,7

22,1

43,8

55,2

7.1.4   
  MAKROFINANSIEL BISTAND, EURATOMLÅN og lån fra EKSF under afvikling

MAKROFINANSIEL BISTAND, EURATOMLÅN og lån fra EKSF under afvikling

Makrofinansiel bistand er et politikforankret finansielt instrument til ubunden og uspecificeret betalingsbalance- og/eller budgetbistand til partnerlande, der geografisk er tæt på EU's territorium. Lånene ydes i form af mellem- og langfristede lån eller gavebistand eller en passende kombination af disse og supplerer generelt den finansiering, der ydes i forbindelse med et IMF-støttet tilpasnings- og reformprogram. Pr. 31. december 2012 havde Kommissionen indgået låneaftaler om yderligere 100 mio. EUR, som endnu ikke var udnyttet af den anden part ved årets udgang. Kommissionen har ikke modtaget garantier fra tredjepart for disse lån, men de er garanteret af Garantifonden (se bemærkning 2.4).

Makrofinansiel bistand

2.4

Euratom er en af EU's retlige enheder og er repræsenteret ved Kommissionen. Euratom-lån til medlemsstater ydes med henblik på finansiering af investeringsprojekter i medlemsstater i forbindelse med industriel produktion af elektricitet i atomkraftværker og industrielle brændselskredsløbsanlæg. Euratom-lån til tredjelande ydes til forbedring af sikkerheds- og effektivitetsniveauet i atomkraftværker og anlæg i det nukleare brændselskredsløb, der er i drift eller under opførelse. Der er modtaget garantier fra tredjemand på 423 mio. EUR (2011: 447 mio. EUR) vedrørende disse lån.

Euratom

EKSF-lån ydes af EKSF under afvikling af lånte midler i overensstemmelse med artikel 54 og 56 i EKSF-traktaten såvel som tre unoterede gældsværdipapirer udstedt af EIB i tilfælde, hvor en debitor har misligholdt sine forpligtelser. Disse gældsværdipapirer forbliver i porteføljen indtil endeligt forfald (2017 hhv. 2019) for at dække afdrag og renter på de tilhørende lån. Ændringerne i regnskabsmæssig værdi svarer til ændringen i vedhængende rente plus årets betalte afdrag og transaktionsomkostningerne ved oprettelsen beregnet efter den effektive rentemetode.

EKSF-lån

7.2   MELLEMSTATSLIGE MEKANISMER FOR FINANSIEL STABILITET UDEN FOR RAMMERNE AF EU-TRAKTATEN

MELLEMSTATSLIGE MEKANISMER FOR FINANSIEL STABILITET UDEN FOR RAMMERNE AF EU-TRAKTATEN

7.2.1   
  Den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)

Den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)

Den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF) blev oprettet af medlemsstaterne i euroområdet, efter at ECOFIN-rådet havde truffet afgørelser herom den 9. maj 2010. Dens opgave er at sikre finansiel stabilitet i Europa ved at yde finansiel bistand til medlemsstaterne i euroområdet. Det forventes, at EFSF vil yde nye lån efter den 1. juli 2013 (se bemærkning 7.2.2 nedenfor) i overensstemmelse med den nuværende rammeaftale. I henhold til den aftale, som stats- og regeringscheferne for euroområdet indgik i juli 2011, har EFSF lov til at anvende følgende instrumenter på grundlag af passende konditionaliteter:

7.2.2

| — | den kan yde lån til lande i finansielle vanskeligheder |
| --- | --- |

—

den kan yde lån til lande i finansielle vanskeligheder

| — | den kan intervenere på de primære og sekundære gældsmarkeder. Interventioner på det sekundære marked vil kun ske på grundlag af en analyse fra ECB, der erkender tilstedeværelsen af ekstraordinære omstændigheder på finansmarkedet og risici for den finansielle stabilitet |
| --- | --- |

—

den kan intervenere på de primære og sekundære gældsmarkeder. Interventioner på det sekundære marked vil kun ske på grundlag af en analyse fra ECB, der erkender tilstedeværelsen af ekstraordinære omstændigheder på finansmarkedet og risici for den finansielle stabilitet

| — | den kan handle på grundlag af et forebyggende program |
| --- | --- |

—

den kan handle på grundlag af et forebyggende program

| — | den kan finansiere rekapitaliseringer af finansielle institutioner gennem lån til regeringer |
| --- | --- |

—

den kan finansiere rekapitaliseringer af finansielle institutioner gennem lån til regeringer

| — | den kan udstede certifikater for delvis risikobeskyttelse i forbindelse med sårbare medlemsstaters nye udstedelser. |
| --- | --- |

—

den kan udstede certifikater for delvis risikobeskyttelse i forbindelse med sårbare medlemsstaters nye udstedelser.

EFSF støttes af garantitilsagn fra medlemsstaterne i euroområdet til et samlet beløb af 780 mia. EUR og har en lånekapacitet på 440 mia. EUR. Den garanteres ikke af EU-budgettet. EFSF er et erhvervs selskab, der er registreret i Luxembourg og ejes af medlemsstaterne i euroområdet uden for rammerne af EU-traktaten, og den er således ikke et EU-organ og er helt adskilt fra og ikke konsolideret i EU's årsregnskab. Den har derfor ingen indvirkning på EU's årsregnskab, bortset fra eventuelle indtægter fra sanktioner, jf. nedenfor.

Kommissionen er ansvarlig for forhandlingerne om den politiske konditionalitet, der er knyttet til den finansielle støtte, og for overvågningen af, at konditionaliteten overholdes. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1173/2011 giver mulighed for at pålægge medlemsstater, der har euroen som valuta, sanktioner i form af en bod. Boden, der er på 0,2 % af medlemsstatens BNP i det foregående år, kan pålægges i tilfælde, hvor en medlemsstat ikke har truffet passende foranstaltninger til at korrigere et uforholdsmæssigt stort budgetunderskud, eller når der er sket manipulation af statistikker. Tilsvarende giver forordning (EU) nr. 1174/2011 om makroøkonomiske ubalancer mulighed for at pålægge en medlemsstat i euroområdet en årlig bod på 0,1 % af BNP i tilfælde, hvor en medlemsstat ikke har truffet de pålagte korrigerende foranstaltninger, eller i tilfælde af, at der er fremlagt en utilstrækkelig korrigerende handlingsplan. Forordning (EU) nr. 1177/2011 ajourførte forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Denne ajourførte forordning giver også mulighed for at pålægge medlemsstater i euroområdet en bod (svarende til 0,2 % af BNP plus en variabel komponent). Ifølge alle tre forordninger skal enhver bod, som Kommissionen opkræver, afsættes til EFSF eller en anden mekanisme, som afløser den. På nuværende tidspunkt er det meningen, at sådanne bodsbeløb skal gå via EU's budget og derefter overføres til EFSF. Det vil betyde, at de pågældende beløb både vil blive opført som indtægter og udgifter på budgettet, således at de ikke får nogen indvirkning på det samlede budgetresultat. Tilsvarende vil de ikke få nogen indvirkning på det økonomiske resultat, der fremlægges i EU's årsregnskab.

Nominel værdi for EFSM

Nominel værdi for EFSM

| mio. EUR |
| --- |
| | Irland | Portugal | Grækenland (15) | I alt |
| Ydede lån i alt | 17 700 | 26 000 | 144 600 | 188 300 |
| Lån udbetalt pr. 31.12.2012 | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |
| Tilbagebetalte lån pr. 31.12.2012 | — | — | — | — |
| Udestående lån pr. 31.12.2012 | 12 000 | 18 200 | 108 300 | 138 500 |

mio. EUR

Irland

Portugal

Grækenland (15)

15

I alt

Ydede lån i alt

Ydede lån i alt

17 700

17 700

26 000

26 000

144 600

144 600

188 300

188 300

Lån udbetalt pr. 31.12.2012

12 000

18 200

108 300

138 500

Tilbagebetalte lån pr. 31.12.2012

—

—

—

—

Udestående lån pr. 31.12.2012

Udestående lån pr. 31.12.2012

12 000

12 000

18 200

18 200

108 300

108 300

138 500

138 500

7.2.2   
  Den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM)

Den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM)

Det Europæiske Råd nåede den 17. december 2010 til enighed om, at medlemsstaterne i euroområdet skal oprette en permanent stabilitetsmekanisme, nemlig den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM), en mellemstatslig organisation, der er underlagt folkeretten uden for rammerne af EU-traktaten. ESM-traktaten blev undertegnet af de 17 medlemmer i euroområdet den 2. februar 2012 blev operationel i oktober 2012. ESM har overtaget de opgaver, der før blev varetaget af EFSM, og fra den 1. juli 2013 også de opgaver, der før blev varetaget af EFSF, og er nu den eneste permanente mekanisme, der kan tage sig af nye anmodninger om finansiel bistand til medlemsstater i euroområdet. EFSF og EFSM vil derfor ikke længere indgå i nye finansieringsprogrammer eller indgå nye lånefacilitetsaftaler, men fortsat være aktiv i finansieringen af de igangværende programmer for Portugal, Irland og Grækenland. De lån, der allerede er tildelt under EFSM, vil derfor fortsat blive udbetalt og tilbagebetalt i henhold til EFSM-reglerne, og den tilknyttede låntagning vil stadig være garanteret af EU-budgettet og vil fortsat være opført på EU's balance. Oprettelsen af ESM vil således ikke få nogen indvirkning på de eksisterende forpligtelser under EFSM. Det skal også bemærkes, at EU-budgettet ikke garanterer for ESM-låntagning.

ESM støttes af en robust kapitalstruktur, med en samlet tegnet kapital på 700 mia. EUR, hvoraf 80 mia. EUR har form af indbetalt kapital fra medlemsstaterne i euroområdet. Denne kapital giver en lånekapacitet på helt op til 500 mia. EUR. Den støtte, der ydes under ESM, vil blive ledsaget af konditionalitet, der er afpasset efter det valgte støtteinstrument. Lånene til modtagermedlemsstaterne vil blive ydet på betingelse af, at der gennemføres et stramt program for økonomiske og skattemæssige justeringer på linje med de eksisterende ordninger. Da denne mekanisme har status som juridisk person og finansieres direkte af medlemsstaterne i euroområdet, er der ikke tale om et EU-organ, og den har hverken indvirkning på EU's regnskab eller EU's budget, bortset fra eventuelle indtægter fra sanktioner, jf. nedenfor. Kommissionen er ansvarlig for forhandlingerne om den politiske konditionalitet, der er knyttet til den finansielle støtte, og for overvågningen af, at konditionaliteten overholdes (ligesom for EFSF ovenfor). Hvert af de lande, der modtager finansiel støtte fra ESM, vil blive underkastet regelmæssige vurderinger af, om den politiske konditionalitet er opfyldt, inden hver rate udbetales.

Som anført ovenfor vil enhver bod, der opkræves i henhold til forordning (EU) nr. 1173/2011, forordning (EU) nr. 1174/2011 og forordning (EU) nr. 1177/2011, gå via EU's budget og blive overført til ESM, når EFSF ikke længere er operationel. Desuden indeholder traktaten om stabilitet, samordning og styring, som er blevet undertegnet af 25 medlemsstater (alle medlemsstaterne med undtagelse af Det Forenede Kongerige og Tjekkiet), bestemmelser om, at en "kontraherende part" skal betale en bod, hvis den pågældende medlemsstat ikke har truffet de nødvendige foranstaltninger til at rette op på en overtrædelse af underskudskriteriet. En pålagt bod (som ikke kan overstige 0,1 % af BNP) skal betales til ESM, hvis den er pålagt en medlemsstat i euroområdet (den får dermed ingen indvirkning på EU's budgetresultat, ligesom det er tilfældet med EFSF ovenfor), eller til EU-budgettet, hvis den er pålagt en medlemsstat uden for euroområdet - se artikel 8, stk. 2, i traktaten. I sidstnævnte tilfælde vil sanktionsbeløbet være en indtægt for EU-budgettet og blive opført under indtægter i regnskabet.

Nominel værdi for ESM

Nominel værdi for ESM

| mio. EUR |
| --- |
| | Spanien |
| Ydede lån i alt | 100 000 |
| Lån udbetalt pr. 31.12.2012 | 39 468 |
| Tilbagebetalte lån pr. 31.12.2012 | — |
| Udestående lån pr. 31.12.2012 | 39 468 |
| Ikke udnyttede beløb pr. 31.12.2012 | 60 532 |

mio. EUR

Spanien

Ydede lån i alt

Ydede lån i alt

100 000

100 000

Lån udbetalt pr. 31.12.2012

39 468

Tilbagebetalte lån pr. 31.12.2012

—

Udestående lån pr. 31.12.2012

Udestående lån pr. 31.12.2012

39 468

39 468

Ikke udnyttede beløb pr. 31.12.2012

60 532

8.   FINANSIEL RISIKOSTYRING

Følgende oplysninger om EU's finansielle risikostyring vedrører:

| — | långivnings- og låntagningsaktiviteter gennemført af Kommissionen gennem den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM), betalingsbalancelån, makrofinansiel bistand (MFA), Euratom-lån og lån fra Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKFS - under afvikling) |
| --- | --- |

—

långivnings- og låntagningsaktiviteter gennemført af Kommissionen gennem den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM), betalingsbalancelån, makrofinansiel bistand (MFA), Euratom-lån og lån fra Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKFS - under afvikling)

| — | likviditetstransaktioner, som Kommissionen har foretaget for at gennemføre EU-budgettet, herunder modtagelsen af bøder, og |
| --- | --- |

—

likviditetstransaktioner, som Kommissionen har foretaget for at gennemføre EU-budgettet, herunder modtagelsen af bøder, og

| — | Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande. |
| --- | --- |

—

Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande.

8.1   RISIKOTYPER

RISIKOTYPER

Markedsrisiko er risikoen for, at dagsværdien af eller fremtidige pengestrømme fra et finansielt instrument vil svinge som følge af ændringer i markedskurser. Markedsrisiko omfatter ikke kun muligheden for tab, men også muligheden for gevinst. Den omfatter valutarisiko, renterisiko og anden prisrisiko (EU er ikke udsat for anden prisrisiko af betydning).

Markedsrisiko

| 1. | Valutarisiko er risikoen for, at EU's transaktioner eller dets investeringers værdi påvirkes af ændringer i valutakurser. Risikoen opstår som følge af ændringen i kursen for én valuta i forhold til en anden. |
| --- | --- |

1.

Valutarisiko er risikoen for, at EU's transaktioner eller dets investeringers værdi påvirkes af ændringer i valutakurser. Risikoen opstår som følge af ændringen i kursen for én valuta i forhold til en anden.

Valutarisiko

| 2. | Renterisiko er muligheden for en reduktion af værdipapirers og navnlig obligationers værdi som følge af en rentestigning. Generelt fører højere renter til lavere kurser på obligationer med fast rente og omvendt. |
| --- | --- |

2.

Renterisiko er muligheden for en reduktion af værdipapirers og navnlig obligationers værdi som følge af en rentestigning. Generelt fører højere renter til lavere kurser på obligationer med fast rente og omvendt.

Renterisiko

Kreditrisiko er risikoen for tab som følge af en skyldners eller låntagers manglende betaling af et lån eller en anden kreditlinje (enten hovedstol eller renter eller begge dele), eller manglende overholdelse af en kontraktlig forpligtelse. Misligholdelsesbegivenhederne omfatter forsinket tilbagebetaling, omlægning af tilbagebetalinger og konkurs.

Kreditrisiko

Likviditetsrisiko er den risiko, der opstår som følge af vanskeligheden ved at sælge et aktiv, f.eks. risikoen for, at et bestemt værdipapir eller aktiv ikke kan handles tilstrækkeligt hurtigt på markedet til at undgå et tab eller overholde en forpligtelse.

Likviditetsrisiko

8.2   POLITIKKER FOR RISIKOSTYRING

POLITIKKER FOR RISIKOSTYRING

Låntagnings- og långivningsaktiviteter

Låntagnings- og långivningsaktiviteter

Låntagnings- og långivningstransaktionerne såvel som den dertil knyttede likviditetsstyring gennemføres af EU i henhold til de respektive Rådsafgørelser, hvis sådanne findes, og interne retningslinjer. Der er udarbejdet proceduremanualer vedrørende specifikke områder som låntagning, långivning og likviditetsstyring, som anvendes af de relevante operative enheder. Generelt foretages der ikke nogen risikodækning med hensyn til rente- og kursændringer (hedging), eftersom långivningstransaktionerne generelt finansieres gennem enslydende låntagnings- og långivningstransaktioner ("back-to-back"), og der ikke eksisterer nogen åbne valutapositioner. Det kontrolleres regelmæssigt, at "back-to-back"-princippet overholdes.

Kommissionen forvalter afviklingen af EKSF's passiver, og der er ikke planer om nye lån eller tilsvarende finansiering for EKSF under afvikling. Ny låntagning kan kun foretages med henblik på refinansiering, der skal nedbringe finansieringsudgifterne. Hvad angår transaktioner med likvide midler, anvendes principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning med henblik på at begrænse de finansielle risici.

Likviditetstransaktioner

Likviditetstransaktioner

Reglerne og principperne for forvaltningen af Kommissionens likviditetstransaktioner er fastlagt i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 (ændret ved Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2028/2004 og forordning (EF, Euratom) nr. 105/2009) og i finansforordningen (Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 ændret ved Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006, forordning (EF) nr. 1525/2007 og (EU, Euratom) nr. 1081/2010) samt gennemførelsesbestemmelserne hertil (Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, ændret ved Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 1261/2005, forordning (EF, Euratom) nr. 1248/2006 og forordning (EF, Euratom) nr. 478/2007).

Som følge af ovennævnte forordninger finder følgende hovedprincipper anvendelse:

| — | egne indtægter indbetales af medlemsstaterne på en konto, der er oprettet med henblik herpå i Kommissionens navn hos hver medlemsstats finansforvaltning eller hos det af hver medlemsstat udpegede organ. Kommissionen kan udelukkende disponere over ovennævnte konti for at dække sit likviditetsbehov |
| --- | --- |

—

egne indtægter indbetales af medlemsstaterne på en konto, der er oprettet med henblik herpå i Kommissionens navn hos hver medlemsstats finansforvaltning eller hos det af hver medlemsstat udpegede organ. Kommissionen kan udelukkende disponere over ovennævnte konti for at dække sit likviditetsbehov

| — | egne indtægter indbetales af medlemsstaterne i national valuta, hvorimod Kommissionens betalinger sædvanligvis foretages i euro |
| --- | --- |

—

egne indtægter indbetales af medlemsstaterne i national valuta, hvorimod Kommissionens betalinger sædvanligvis foretages i euro

| — | bankkonti oprettet i Kommissionens navn kan ikke overtrækkes. Denne begrænsning gælder ikke for Kommissionens konti for egne indtægter i tilfælde af misligholdelse af lån, som er indgået eller garanteret i henhold til Rådets forordninger og afgørelser, og under visse omstændigheder hvis likviditetsbehovene overstiger aktiverne på kontiene |
| --- | --- |

—

bankkonti oprettet i Kommissionens navn kan ikke overtrækkes. Denne begrænsning gælder ikke for Kommissionens konti for egne indtægter i tilfælde af misligholdelse af lån, som er indgået eller garanteret i henhold til Rådets forordninger og afgørelser, og under visse omstændigheder hvis likviditetsbehovene overstiger aktiverne på kontiene

| — | beløb på bankkonti i andre valutaer end euro anvendes enten til betalinger i samme valuta eller omregnes regelmæssigt til euro. |
| --- | --- |

—

beløb på bankkonti i andre valutaer end euro anvendes enten til betalinger i samme valuta eller omregnes regelmæssigt til euro.

Ud over kontiene for egne indtægter har Kommissionen oprettet andre konti i centralbanker og forretningsbanker med henblik på at foretage og modtage andre betalinger end medlemsstaternes bidrag til budgettet.

Likviditets- og betalingstransaktionerne er i vid udstrækning automatiseret og baseret på moderne informationssystemer. Der anvendes specifikke procedurer for at sikre, at systemet er sikkert, og at opgaverne holdes adskilt i henhold til finansforordningen, Kommissionens interne kontrolstandarder og revisionsprincipperne.

Et sæt skriftlige retningslinjer og procedurer bestemmer, hvordan forvaltningen af Kommissionens likviditets- og betalingstransaktioner skal finde sted, så finansielle og operationelle risici reduceres, og der sikres et hensigtsmæssigt kontrolniveau. De omfatter forskellige operationelle områder (f.eks. gennemførelse af betalinger og likviditetsstyring, fremskrivning af pengestrømme og forretningskontinuitet), og overensstemmelsen med retningslinjerne og procedurerne kontrolleres regelmæssigt. Desuden udveksler GD BUDGET og GD ECFIN oplysninger om risikoforvaltning og den bedste risikoeksponering.

Bøder

Bøder

Foreløbigt inkasserede bøder: indlån

Foreløbigt inkasserede bøder: indlån

Beløb, der er modtaget før 2010, forbliver på konti i banker, der er specifikt udvalgt til indlån af foreløbigt inkasserede bøder. Udvælgelsen af disse banker sker i overensstemmelse med de udbudsprocedurer, der er fastsat i finansforordningen. Anbringelsen af midler i bestemte banker sker i overensstemmelse med den interne politik for risikoforvaltning, der fastsætter kravene til kreditrating og de beløb, der kan indsættes proportionalt med modpartens kapital. Finansielle og operationelle risici identificeres og evalueres, og overensstemmelsen med de interne politikker og procedurer kontrolleres jævnligt.

Foreløbigt inkasserede bøder: BUFI-porteføljen

Foreløbigt inkasserede bøder: BUFI-porteføljen

Fra og med 2010 investeres foreløbigt inkasserede bøder i BUFI, en fond, der er oprettet til formålet. Forvaltningen af aktiver vedrørende foreløbigt inkasserede bøder varetages af Kommissionen i overensstemmelse med interne retningslinjer og retningslinjerne for forvaltning af aktiver. Der er udarbejdet proceduremanualer vedrørende specifikke områder såsom likviditetsstyring, som anvendes af de relevante operative enheder. Finansielle og operationelle risici identificeres og evalueres, og overensstemmelsen med de interne retningslinjer og procedurer kontrolleres jævnligt.

Formålene med arbejdet med at forvalte aktiver er at investere de bøder, der betales til Kommissionen, på en måde, der

| a) | sikrer, at midlerne er disponible, når der er brug for dem |
| --- | --- |

a)

sikrer, at midlerne er disponible, når der er brug for dem

| b) | sigter mod under normale omstændigheder at give et afkast, som i gennemsnit svarer til afkastet af det såkaldte BUFI Benchmark minus de afholdte omkostninger. |
| --- | --- |

b)

sigter mod under normale omstændigheder at give et afkast, som i gennemsnit svarer til afkastet af det såkaldte BUFI Benchmark minus de afholdte omkostninger.

Investeringerne er grundlæggende begrænset til følgende kategorier: tidsindskud hos centralbankerne i euroområdet, agenturer for forvaltning af offentlig gæld i euroområdet, 100 % statsejede eller statsgaranterede banker eller overnationale institutioner; og obligationer, veksler og indskudsbeviser, som er udstedt af suveræne stater, der skaber en direkte eksponering for statslig gæld i euroområdet, eller som er udstedt af overnationale institutioner.

Bankgarantier

Bankgarantier

Kommissionen har et stort antal garantier udstedt af finansielle institutioner i forbindelse med de bøder, den pålægger virksomheder, der overtræder EU's konkurrenceregler (se bemærkning 2.9.1). Disse garantier stilles af de virksomheder, der har fået pålagt en bøde, som et alternativ til midlertidige betalinger. Garantierne forvaltes i overensstemmelse med den interne politik for risikoforvaltning. Finansielle og operationelle risici identificeres og evalueres, og overensstemmelsen med de interne politikker og procedurer kontrolleres jævnligt.

2.9.1

Garantifonden

Garantifonden

Reglerne og principperne for forvaltningen af Garantifondens aktiver (se bemærkning 2.4) er fastsat i aftalen mellem Europa-Kommissionen og EIB af 25. november 1994 og de senere ændringer af 17. og 23. september 1996, 8. maj 2002, 25. februar 2008 og 9. november 2010. Garantifonden anvender kun EUR. Den investerer udelukkende i denne valuta for at undgå enhver kursrisiko. Forvaltningen af fondens midler skal foregå efter de almindelige forsigtighedsregler, der gælder for finansieringsvirksomhed. Dens formål er bl.a. at reducere risiciene og sikre, at de forvaltede aktiver er tilstrækkeligt likvide og tilstrækkeligt hurtigt kan mobiliseres i betragtning af de forpligtelser, fonden skal kunne opfylde.

2.4

8.3   VALUTARISICI

VALUTARISICI

Låntagnings- og långivningsaktiviteter

Låntagnings- og långivningsaktiviteter

De fleste finansielle aktiver og passiver er i euro, så i disse tilfælde er EU ikke udsat for nogen valutarisiko. EU yder imidlertid lån i amerikanske dollar gennem det finansielle instrument Euratom, som finansieres gennem låntagning med et tilsvarende beløb i amerikanske dollar ("back-to-back"-transaktion). Pr. balancedagen var EU ikke udsat for nogen valutarisiko i forbindelse med Euratom-lån. EKSF under afvikling har en begrænset nettovalutarisiko svarende til 1,35 mio. EUR, der består af boliglån svarende til 1,13 mio. EUR og saldi på anfordringskonti svarende til 0,22 mio. EUR.

Likviditetstransaktioner

Likviditetstransaktioner

Egne indtægter indbetalt af medlemsstaterne i andre valutaer end euro indsættes på konti til egne indtægter i overensstemmelse med forordningen om egne indtægter. De omregnes til euro, når der er behov for dem for at dække gennemførelsen af betalinger i euro. Procedurerne for forvaltningen af disse midler er omhandlet i ovennævnte forordning. I et begrænset antal tilfælde anvendes de direkte til betalinger, der gennemføres i de samme valutaer.

Kommissionen har en række konti i andre EU-valutaer end euro, og i amerikanske dollar og schweiziske franc, hos forretningsbanker med det formål at gennemføre betalinger i disse valutaer. Der overføres midler til disse konti afhængigt af de betalinger, der skal gennemføres, og derfor er deres saldi ikke udsat for nogen valutarisiko.

Når der modtages diverse indtægter (bortset fra egne indtægter) i andre valutaer end euro, overføres beløbene enten til Kommissionens konti i de samme valutaer, hvis de skal dække gennemførelse af betalinger, eller omregnes til euro og overføres til konti i euro. Der overføres midler til forskudskonti i andre valutaer end euro afhængigt af de anslåede lokale betalinger på kort sigt i de samme valutaer. Saldiene på disse konti holdes inden for deres respektive lofter.

Bøder

Bøder

Foreløbigt inkasserede bøder (indlån og BUFI-porteføljen) og bankgarantier

Foreløbigt inkasserede bøder (indlån og BUFI-porteføljen) og bankgarantier

Da alle bøder pålægges og betales i euro, er der ingen valutarisiko.

Garantifonden

Garantifonden

De finansielle aktiver er i euro, så der er ingen valutarisiko.

8.4   RENTERISICI

RENTERISICI

Låntagnings- og långivningsaktiviteter

Låntagnings- og långivningsaktiviteter

Låntagning og långivning med variabel rente

Låntagning og långivning med variabel rente

Den Europæiske Union har på grund af låntagnings- og långivningsaktiviteternes art betydelige rentebærende aktiver og passiver. MFA- og Euratom-låntagning til variabel rente medfører, at EU er udsat for renterisiko. Imidlertid opvejes renterisikoen ved låntagning af de tilsvarende udlån med samme vilkår ("back-to-back"-transaktioner). På balancedatoen havde EU udstedt lån (udtrykt i nominelle beløb) med variabel rente til et beløb af 0,7 mia. EUR (2011: 0,8 mia. EUR) med justering hver sjette måned.

Låntagning og långivning med fast rente

Låntagning og långivning med fast rente

Den Europæiske Union har også MFA- og Euratom-lån med fast rente, som i 2012 i alt beløb sig til 271 mio. EUR (2011: 236 mio. EUR), og som har en løbetid på mellem et og fem år (25 mio. EUR) og over fem år (246 mio. EUR). Mere væsentligt har EU 11 lån under det finansielle instrument betalingsbalancelån med fast rente til et samlet beløb af 11,4 mia. EUR (2011: 11,4 mia. EUR) med en løbetid på mellem et og fem år (8,4 mia. EUR) og over fem år (3,0 mia. EUR). Under det finansielle instrument EFSM har EU i 2012 10 lån med fast rente til et samlet beløb af 43,8 mia. EUR med en løbetid på mellem et og fem år (9,8 mia. EUR) og over fem år (34 mia. EUR).

EKSF under afvikling er på grund af aktiviteternes art udsat for renterisiko. Renterisikoen ved låntagning opvejes generelt af tilsvarende udlån med samme vilkår. Hvad angår forvaltningen af aktiver, udgør obligationer med en variabel rente 4 % af EKSF-porteføljen. Nulkuponobligationer udgjorde 8 % af obligationsporteføljen på balancedatoen.

Likviditetstransaktioner

Likviditetstransaktioner

Kommissionens finansforvaltning låner ikke penge og er derfor ikke udsat for nogen renterisiko. Den har dog renteindtægter fra saldi på sine forskellige bankkonti. Kommissionen har derfor iværksat foranstaltninger, der skal sikre, at renteafkastet af dens bankkonti regelmæssigt afspejler markedsrenterne og deres mulige svingninger.

De konti, som er åbnet hos medlemsstaternes statskasser eller nationale centralbanker til indbetaling af egne indtægter, er ikke-rentebærende og gebyrfri. For alle andre konti hos nationale centralbanker afhænger rentesatsen af hver banks specifikke vilkår. Der anvendes variable renter, som tilpasses markedssvingningerne.

For dag-til-dag indskud hos forretningsbanker beregnes renten dagligt. Den er baseret på variable markedsrenter, hvorpå der anvendes en kontraktlig margen (positiv eller negativ). For de fleste konti beregnes renten i forhold til EONIA (Euro OverNight Index Average) og tilpasses, så den afspejler variationer i denne sats. For visse andre konti er renteberegningen knyttet til Den Europæiske Centralbanks marginalrente for dens vigtigste refinansieringstransaktioner. Som følge heraf er der ingen risiko for, at Kommissionens renteindtægter er lavere end markedsrenten.

Bøder

Bøder

Foreløbigt inkasserede bøder (indlån og BUFI-porteføljen) og bankgarantier

Foreløbigt inkasserede bøder (indlån og BUFI-porteføljen) og bankgarantier

Indlån og bankgarantier er ikke udsat for nogen renterisiko. Renter på indlån afspejler markedsrenterne og deres mulige svingninger. Der er ingen obligationer med variabel rente i BUFI-porteføljen.

Garantifonden

Garantifonden

Gældsværdipapirer i Garantifonden udstedt med variabel rente påvirkes af renteudsving, mens gældsværdipapirer til fast rente indebærer en risiko med hensyn til deres dagsværdi. Obligationer med fast rente repræsenterer ca. 67 % af investeringsporteføljen på balancedatoen (2011: 83 %).

8.5   KREDITRISIKO

KREDITRISIKO

Låntagnings- og långivningsaktiviteter

Låntagnings- og långivningsaktiviteter

Kreditrisikoen forvaltes først ved at opnå garantier fra de pågældende lande, når det drejer sig om Euratom, dernæst gennem Garantifonden (makrofinansiel bistand og Euratom), dernæst gennem muligheden for at hæve de nødvendige midler på Kommissionens konti for egne midler hos medlemsstaterne og endelig gennem EU-budgettet. I henhold til lovgivningen om egne indtægter ligger loftet for betalingerne af egne indtægter på 1,23 % af medlemsstaternes BNI, og i 2012 blev 0,93 % rent faktisk anvendt til at dække betalingsbevillingerne. Det betyder, at der pr. 31. december 2012 var en margen på 0,3 % til dækning af disse garantier. Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjelande blev oprettet i 1994 for at dække risikoen for misligholdelse i forbindelse med låntagning, der finansierer långivning til lande uden for EU. I alle tilfælde formindskes kreditrisikoen gennem muligheden for at hæve beløb ud over de samlede indeståender på Kommissionens konti for egne indtægter i medlemsstaterne, hvis en skyldner ikke er i stand til at tilbagebetale hele det skyldige beløb. I den forbindelse er EU berettiget til at kræve, at alle medlemsstaterne sikrer opfyldelsen af EU's retlige forpligtelse over for långiverne.

Hvad angår likviditetstransaktioner, skal retningslinjerne for valg af modparter anvendes. Således vil den pågældende operative enhed kun kunne indgå aftaler med godkendte banker, der anvender tilstrækkelige modpartsbegrænsninger.

Eksponeringen for kreditrisiko forvaltes gennem regelmæssig analyse af låntagernes evne til at opfylde deres forpligtelser med hensyn til rentebetaling og tilbagebetaling af kapital. Kreditrisikoen forvaltes også ved at opnå kaution samt landegarantier, selskabsgarantier og personlige garantier. Hvad angår likviditetstransaktioner, skal retningslinjerne for valg af modparter anvendes. Således vil den pågældende operative enhed kun kunne indgå aftaler med godkendte banker, der anvender tilstrækkelige modpartsbegrænsninger.

Likviditetstransaktioner

Likviditetstransaktioner

De fleste af Kommissionens likvide midler holdes i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 på konti oprettet af medlemsstaterne til betaling af deres bidrag (egne indtægter). Alle disse konti er oprettet hos medlemsstaternes statskasser eller nationale centralbanker. Disse institutioner udgør den laveste kreditrisiko/modpartsrisiko for Kommissionen, da risikoen ligger hos medlemsstaterne. For den del af Kommissionens likvide midler, der står på konti i forretningsbanker med henblik på gennemførelse af betalinger, krediteres disse konti på grundlag af "just-in-time"-princippet og forvaltes automatisk af Kommissionens likviditetsstyringssystem. På de enkelte konti står der et minimum af kontanter, som er fastsat efter de gennemsnitlige daglige betalinger, der finder sted over kontiene. Som følge heraf er saldiene på disse konti fra den ene dag til den anden altid meget lave (mellem 20 mio. EUR og 100 mio. EUR i gennemsnit fordelt på mere end 20 konti), hvorfor Kommissionens risiko er begrænset. Disse beløb skal ses i forhold til de samlede likvide saldi, der svinger mellem 1 mia. EUR og 35 mia. EUR, og i forhold til de samlede betalinger, der blev gennemført i 2012, og som beløb sig til over 139,5 mia. EUR.

Hertil kommer, at der anvendes specifikke retningslinjer for udvælgelsen af forretningsbankerne for yderligere at mindske modpartsrisikoen for Kommissionen:

| — | samtlige forretningsbanker udvælges efter en udbudsprocedure. For at få adgang til udbudsproceduren kræves en kortfristet kreditrating på mindst Moody's P-1 eller tilsvarende (S&P A-1 eller Fitch F1). Der kan under særlige og behørigt begrundede omstændigheder accepteres et lavere niveau |
| --- | --- |

—

samtlige forretningsbanker udvælges efter en udbudsprocedure. For at få adgang til udbudsproceduren kræves en kortfristet kreditrating på mindst Moody's P-1 eller tilsvarende (S&P A-1 eller Fitch F1). Der kan under særlige og behørigt begrundede omstændigheder accepteres et lavere niveau

| — | kreditratingen for de forretningsbanker, hvor Kommissionen har konti, gennemgås mindst én gang om måneden eller oftere, når og hvis det er nødvendigt. På grund af finanskrisen blev der indført skærpede kontrolforanstaltninger og daglig kontrol af forretningsbankernes kreditrating, som blev opretholdt i 2012 |
| --- | --- |

—

kreditratingen for de forretningsbanker, hvor Kommissionen har konti, gennemgås mindst én gang om måneden eller oftere, når og hvis det er nødvendigt. På grund af finanskrisen blev der indført skærpede kontrolforanstaltninger og daglig kontrol af forretningsbankernes kreditrating, som blev opretholdt i 2012

| — | i delegationer uden for EU holdes forskudskonti hos lokale banker, der udvælges efter en forenklet udbudsprocedure. Kravene til kreditrating afhænger her af lokale forhold og kan være meget forskellige fra det ene land til det andet. For at begrænse risikoen holdes saldiene på disse konti på det lavest mulige niveau (under hensyntagen til transaktionsbehovene), og de krediteres løbende, ligesom de anvendte lofter revideres årligt. |
| --- | --- |

—

i delegationer uden for EU holdes forskudskonti hos lokale banker, der udvælges efter en forenklet udbudsprocedure. Kravene til kreditrating afhænger her af lokale forhold og kan være meget forskellige fra det ene land til det andet. For at begrænse risikoen holdes saldiene på disse konti på det lavest mulige niveau (under hensyntagen til transaktionsbehovene), og de krediteres løbende, ligesom de anvendte lofter revideres årligt.

Bøder

Bøder

Foreløbigt inkasserede bøder: indlån

Foreløbigt inkasserede bøder: indlån

De banker, hvor indlånene på foreløbigt inkasserede bøder før 2010 er placeret, udvælges efter en udbudsprocedure i overensstemmelse med politikken for risikoforvaltning, der fastsætter kravene til kreditrating og de beløb, der kan indsættes proportionalt med modpartens kapital.

For forretningsbanker, der specifikt udvælges til deponering af foreløbigt inkasserede bøder (begrænsede likvider), kræves der også som hovedregel en langfristet kreditrating på mindst A (S&P eller tilsvarende) i alle tre primære kreditvurderingsbureauer og en kortfristet kreditrating på mindst A-1 (S&P eller tilsvarende). Der anvendes specifikke foranstaltninger, hvis banker i denne gruppe nedvurderes. Desuden er det beløb, der indsættes i hver bank, begrænset til en bestemt procentdel af dens egenkapital, som varierer afhængig af den enkelte institutions ratingniveau. Ved beregningen af denne grænse tages der også hensyn til beløbet for udestående garantier, som samme institution har udstedt til Kommissionen. Det kontrolleres jævnligt, at udestående indlån overholder de gældende politiske krav.

Foreløbigt inkasserede bøder: BUFI-porteføljen

Foreløbigt inkasserede bøder: BUFI-porteføljen

Med hensyn til investeringer af beløb fra midlertidigt inkasserede bøder er Kommissionen udsat for en kreditrisiko, som er risikoen for, at en modpart ikke vil være i stand til at betale det fulde beløb ved forfald. Den højeste risikokoncentration vedrører Frankrig og Tyskland, da disse lande tegner sig for henholdsvis 53 % og 24 % af den samlede portefølje.

Bankgarantier

Bankgarantier

Kommissionen har også et stort antal garantier udstedt af finansielle institutioner i forbindelse med de bøder, den pålægger virksomheder, som overtræder EU's konkurrenceregler (se bemærkning 2.9.1). Disse garantier stilles af de virksomheder, der har fået pålagt en bøde, som et alternativ til midlertidige betalinger. Den politik for risikoforvaltning, der anvendes på accept af sådanne garantier, blev revideret i 2012, og der er blevet fastsat en ny kombination af krav til kreditrating og begrænsede procentsatser pr. modpart (proportionalt med hver modparts egenkapital) i lyset af det nuværende finansielle klima i EU. Den garanterer fortsat Kommissionen en høj kreditkvalitet. Det kontrolleres jævnligt, at de udestående garantier overholder de gældende politiske krav.

2.9.1

Garantifonden

Garantifonden

I overensstemmelse med den aftale, der er indgået mellem EU og Den Europæiske Investeringsbank om forvaltning af Garantifonden, bør alle interbankanbringelser have en rating fra Moody's eller tilsvarende på mindst P-1. Pr. 31. december 2012 blev alle tidsindskud (242 mio. EUR) foretaget hos sådanne modparter (2011: 124 mio. EUR).

8.6   LIKVIDITETSRISIKO

LIKVIDITETSRISIKO

Låntagnings- og långivningsaktiviteter

Låntagnings- og långivningsaktiviteter

Likviditetsrisikoen ved låntagning opvejes generelt af tilsvarende udlån på samme vilkår ("back-to-back"-transaktioner). For makrofinansiel bistand og Euratom-lån fungerer Garantifonden som en likviditetsreserve (eller et sikkerhedsnet) i tilfælde af låntagernes manglende eller forsinkede betaling. For betalingsbalancelån fastlægger Rådets forordning (EU) nr. 431/2009 en procedure, der sikrer tilstrækkelig tid til at mobilisere midler via Kommissionens konti for egne indtægter i medlemsstaterne. For EFSM fastlægger Rådets forordning (EU) nr. 407/2010 en tilsvarende procedure.

Hvad angår aktiver og passiver i EKSF under afvikling, forvalter Kommissionen likviditetsbehovene på grundlag af et overslag over udbetalinger, der fremkommer gennem konsultationer med de ansvarlige tjenester i Kommissionen.

Likviditetstransaktioner

Likviditetstransaktioner

Den Europæiske Unions budgetprincipper sikrer, at den samlede likviditet for året altid er tilstrækkelig til at gennemføre alle betalinger. Faktisk er de samlede bidrag fra medlemsstaterne lig med de samlede betalingsbevillinger for regnskabsåret. Medlemsstaternes bidrag modtages imidlertid i 12 månedlige trancher i løbet af året, mens betalingerne er højere på bestemte tider af året. I overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 (forordningen om egne indtægter) er medlemsstaternes bidrag vedrørende (ændrings-)budgetter godkendt efter den 16. i en given måned (n) desuden først til rådighed i måned n+2, mens de dertil knyttede bevillinger er til rådighed med det samme. For at sikre, at likviditeten altid kan dække de betalinger, der skal gennemføres i en bestemt måned, er der indført procedurer for regelmæssig udarbejdelse af likviditetsprognoser, og om nødvendigt kan egne indtægter eller supplerende midler på visse betingelser indkræves fra medlemsstaterne på forhånd. Hvad angår Kommissionens likviditetstransaktioner fra dag til dag, sikrer automatiske likviditetsstyringsredskaber i tillæg til ovennævnte, at der fra dag til dag er tilstrækkelige midler på hver af Kommissionens bankkonti.

Garantifonden

Garantifonden

Fonden forvaltes ud fra princippet om, at aktiverne skal være tilstrækkeligt likvide og tilstrækkeligt hurtigt skal kunne mobiliseres i betragtning af de relevante forpligtelser. Fonden skal have mindst 100 mio. EUR i en portefølje med en løbetid på < 12 måneder, der skal investeres i pengepolitiske instrumenter. Pr. 31. december 2012 beløb disse investeringer, inklusive likvide midler, sig til 250 mio. EUR. Mindst 20 % af fondens nominelle værdi skal endvidere bestå af pengepolitiske instrumenter, obligationer med fast rente med en restløbetid på mindre end ét år og obligationer med variabel rente. Pr. 31. december 2012 udgjorde denne andel 52 %.

9.   OPLYSNINGER OM NÆRTSTÅENDE PARTER

9.1   NÆRTSTÅENDE PARTER

NÆRTSTÅENDE PARTER

Den Europæiske Unions nærtstående parter er de andre konsoliderede enheder i EU og nøglepersoner i disse enheders ledelser. Transaktioner mellem disse enheder finder sted som led i EU's almindelige transaktioner, og der er i dette tilfælde ikke behov for specifikke oplysningskrav for disse transaktioner i henhold til EU's regnskabsregler.

9.2   VEDERLAG OG TILLÆG TIL NØGLEPERSONER I LEDELSEN

VEDERLAG OG TILLÆG TIL NØGLEPERSONER I LEDELSEN

Med henblik på at give oplysninger om transaktioner med nærtstående parter vedrørende nøglepersoner i EU's ledelse er disse personer opdelt i fem kategorier:

| | Kategori 1: Formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Kommissionen og Domstolens præsident |
| --- | --- |

Kategori 1: Formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Kommissionen og Domstolens præsident

Kategori 1:

| | Kategori 2: Næstformanden for Kommissionen/den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionens øvrige næstformænd |
| --- | --- |

Kategori 2: Næstformanden for Kommissionen/den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionens øvrige næstformænd

Kategori 2:

| | Kategori 3: Rådets generalsekretær, Kommissionens medlemmer, Domstolens dommere og generaladvokater, præsidenten for og medlemmerne af Retten, præsidenten for og medlemmerne af Retten for EU-personalesager, Ombudsmanden og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| --- | --- |

Kategori 3: Rådets generalsekretær, Kommissionens medlemmer, Domstolens dommere og generaladvokater, præsidenten for og medlemmerne af Retten, præsidenten for og medlemmerne af Retten for EU-personalesager, Ombudsmanden og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

Kategori 3:

| | Kategori 4: Revisionsrettens formand og medlemmer |
| --- | --- |

Kategori 4: Revisionsrettens formand og medlemmer

Kategori 4:

| | Kategori 5: Institutionernes og agenturernes højest indplacerede tjenestemænd |
| --- | --- |

Kategori 5: Institutionernes og agenturernes højest indplacerede tjenestemænd

Kategori 5:

Nedenfor gives der en oversigt over disse personers løn og tillæg – yderligere oplysninger kan findes i Den Europæiske Unions Tidende [EFT 187 af 8.8.1967, senest ændret ved Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 904/2012 (EUT L 269 af 4.10.2012), og EFT L 268 af 20.10.1977, senest ændret ved Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1293/2004 (EUT L 243 af 15.7.2004)]. Andre oplysninger findes i tjenestemandsvedtægten, som er offentliggjort på webstedet Europa, og som er det officielle dokument, der beskriver rettighederne og forpligtelserne for alle tjenestemænd ved EU. Ingen nøglepersoner i ledelsen har modtaget præferencelån fra EU.

Den Europæiske Unions Tidende

LØN OG TILLÆG TIL NØGLEPERSONER I LEDELSEN

LØN OG TILLÆG TIL NØGLEPERSONER I LEDELSEN

| EUR |
| --- |
| Løn og tillæg (pr. ansat) | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Grundløn (pr. måned) | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | 11 681,17
  –18 370,84 |
| Bolig-/udlandstillæg | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Familietillæg: |
| Husstandstillæg (% af grundlønnen) | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 |
| Tillæg for forsørgelsesberettigede børn | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Førskoletillæg | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Uddannelsestillæg eller | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| Tillæg for uddannelse uden for tjenestestedet | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Retsformandstillæg | ikke relevant | ikke relevant | 500 - 810,74 | ikke relevant | ikke relevant |
| Repræsentationstillæg | 1 418,07 | 0 - 911,38 | 500 - 607,71 | ikke relevant | ikke relevant |
| Årlige rejseomkostninger | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | Ja |
| Overførsler til en anden medlemsstat: |
| Uddannelsestillæg (16) | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |
| % af grundlønnen (16) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % af grundlønnen uden justeringskoefficient | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % |
| Repræsentationsudgifter | godtgøres | godtgøres | godtgøres | ikke relevant | ikke relevant |
| Tiltrædelse af tjenesten: |
| Bosættelsespenge | 50 703,52 | 45 927,10
  –47 764,18 | 36 741,68
  –41 334,40 | 39 681,02
  –42 252,94 | godtgøres |
| Rejseudgifter for familien | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Flytteudgifter | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Udtrædelse af tjenesten: |
| Bosættelsespenge | 25 351,76 | 22 963,55
  –23 882,09 | 18 370,84
  –20 667,20 | 19 840,51
  –21 126,47 | godtgøres |
| Rejseudgifter for familien | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Flytteudgifter | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Overgangsydelse (% af grundlønnen) (17) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | ikke relevant |
| Sygeforsikring | dækkes | dækkes | dækkes | dækkes | frivillig |
| Pension (% af vederlag før skat) | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % |
| Indeholdelser: |
| Fællesskabsskat | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| Sygeforsikring (% af grundlønnen) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Særligt fradrag i lønnen | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Pensionsfradrag | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | 11,6 % |
| Antal personer ved årets udgang | 3 | 8 | 91 | 27 | 109 |

EUR

Løn og tillæg (pr. ansat)

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Grundløn (pr. måned)

Grundløn

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

11 681,17

–18 370,84

Bolig-/udlandstillæg

Bolig-/udlandstillæg

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Familietillæg:

Familietillæg:

Husstandstillæg (% af grundlønnen)

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

Tillæg for forsørgelsesberettigede børn

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Førskoletillæg

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Uddannelsestillæg eller

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

Tillæg for uddannelse uden for tjenestestedet

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Retsformandstillæg

Retsformandstillæg

ikke relevant

ikke relevant

500 - 810,74

ikke relevant

ikke relevant

Repræsentationstillæg

Repræsentationstillæg

1 418,07

0 - 911,38

500 - 607,71

ikke relevant

ikke relevant

Årlige rejseomkostninger

Årlige rejseomkostninger

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

Ja

Overførsler til en anden medlemsstat:

Overførsler til en anden medlemsstat:

Uddannelsestillæg (16)

16

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

% af grundlønnen (16)

16

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% af grundlønnen uden justeringskoefficient

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

Repræsentationsudgifter

Repræsentationsudgifter

godtgøres

godtgøres

godtgøres

ikke relevant

ikke relevant

Tiltrædelse af tjenesten:

Tiltrædelse af tjenesten:

Bosættelsespenge

50 703,52

45 927,10

–47 764,18

36 741,68

–41 334,40

39 681,02

–42 252,94

godtgøres

Rejseudgifter for familien

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Flytteudgifter

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Udtrædelse af tjenesten:

Udtrædelse af tjenesten:

Bosættelsespenge

25 351,76

22 963,55

–23 882,09

18 370,84

–20 667,20

19 840,51

–21 126,47

godtgøres

Rejseudgifter for familien

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Flytteudgifter

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Overgangsydelse (% af grundlønnen) (17)

17

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

ikke relevant

Sygeforsikring

dækkes

dækkes

dækkes

dækkes

frivillig

Pension (% af vederlag før skat)

Pension

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

Indeholdelser:

Indeholdelser:

Fællesskabsskat

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

Sygeforsikring (% af grundlønnen)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Særligt fradrag i lønnen

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

Pensionsfradrag

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

11,6 %

Antal personer ved årets udgang

Antal personer ved årets udgang

3

3

8

8

91

91

27

27

109

109

10.   BEGIVENHEDER EFTER BALANCEDATOEN

På tidspunktet for underskrivelsen af dette regnskab havde Kommissionens regnskabsfører ikke konstateret eller fået meddelelse om nogen væsentlige elementer, som kræver, at der fremlægges separate oplysninger i dette afsnit. Årsregnskabet og de dertil knyttede bemærkninger blev udarbejdet ved anvendelse af de senest foreliggende oplysninger, hvilket afspejles i de fremlagte oplysninger.

11.   ANVENDELSESOMRÅDET FOR KONSOLIDERING

11.1.   KONSOLIDEREDE ENHEDER

KONSOLIDEREDE ENHEDER

A.   KONTROLLEREDE ENHEDER (51)

KONTROLLEREDE ENHEDER (51)

1.   Institutioner og rådgivende organer (11)

Institutioner og rådgivende organer (11)

| | Europa-Parlamentet |
| --- | --- |

Europa-Parlamentet

| | Det Europæiske Råd |
| --- | --- |

Det Europæiske Råd

| | Europa-Kommissionen |
| --- | --- |

Europa-Kommissionen

| | Regionsudvalget |
| --- | --- |

Regionsudvalget

| | Den Europæiske Unions Domstol |
| --- | --- |

Den Europæiske Unions Domstol

| | Tjenesten for EU's Optræden Udadtil |
| --- | --- |

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

| | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| --- | --- |

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| --- | --- |

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

| | Den Europæiske Ombudsmand |
| --- | --- |

Den Europæiske Ombudsmand

| | Den Europæiske Revisionsret |
| --- | --- |

Den Europæiske Revisionsret

| | Rådet for Den Europæiske Union |
| --- | --- |

Rådet for Den Europæiske Union

2.   EU-agenturer (38)

EU-agenturer (38)

2.1.   Forvaltningsorganer (6)

Forvaltningsorganer (6)

| | Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur

| | Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere

| | Forvaltningsorganet for Forskning |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Forskning

| | Forvaltningsorganet for Konkurrence og Innovation |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Konkurrence og Innovation

| | Forvaltningsorganet for Det Transeuropæiske Transportnet |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Det Transeuropæiske Transportnet

| | Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd

2.2.   Decentrale agenturer (32)

Decentrale agenturer (32)

| | Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

| | Det Europæiske Lægemiddelagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Lægemiddelagentur

| | Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS |
| --- | --- |

Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS

| | Det Europæiske Kemikalieagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Kemikalieagentur

| | Fusion for Energy (Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling) |
| --- | --- |

Fusion for Energy (Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling)

| | Eurojust |
| --- | --- |

Eurojust

| | Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder |
| --- | --- |

Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder

| | Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

| | Det Europæiske Center for Forebyggelse og Kontrol med Sygdomme |
| --- | --- |

Det Europæiske Center for Forebyggelse og Kontrol med Sygdomme

| | Det Europæiske Miljøagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Miljøagentur

| | Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

| | Det Europæiske Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder |
| --- | --- |

Det Europæiske Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder

| | Den Europæiske Banktilsynsmyndighed |
| --- | --- |

Den Europæiske Banktilsynsmyndighed

| | Det Europæiske Asylstøttekontor (18) |
| --- | --- |

Det Europæiske Asylstøttekontor (18)

18

| | Kontoret for Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation |
| --- | --- |

Kontoret for Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation

| | Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser |
| --- | --- |

Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser

| | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet |
| --- | --- |

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

| | Det Europæiske Jernbaneagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Jernbaneagentur

| | EF-Sortsmyndigheden |
| --- | --- |

EF-Sortsmyndigheden

| | EU-Fiskerikontrolagenturet |
| --- | --- |

EU-Fiskerikontrolagenturet

| | Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug |
| --- | --- |

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

| | Det Europæiske Politiakademi (CEPOL) |
| --- | --- |

Det Europæiske Politiakademi (CEPOL)

| | Den Europæiske Politienhed (Europol) |
| --- | --- |

Den Europæiske Politienhed (Europol)

| | Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

| | Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed |
| --- | --- |

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

| | Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder |
| --- | --- |

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder

| | Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger |
| --- | --- |

Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger

| | Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer |
| --- | --- |

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

| | Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed |
| --- | --- |

Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed

| | Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut |
| --- | --- |

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

| | Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene |
| --- | --- |

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

| | Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) |
| --- | --- |

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design)

3.   Andre kontrollerede enheder (2)

Andre kontrollerede enheder (2)

| | Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling) |
| --- | --- |

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling)

| | Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi |
| --- | --- |

Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi

B.   FÆLLESFORETAGENDER (5)

FÆLLESFORETAGENDER (5)

| | Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER |
| --- | --- |

Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER

| | Fællesforetagendet SESAR |
| --- | --- |

Fællesforetagendet SESAR

| | Fællesforetagendet BCB |
| --- | --- |

Fællesforetagendet BCB

| | Fællesforetagendet Galileo under afvikling |
| --- | --- |

Fællesforetagendet Galileo under afvikling

| | Fællesforetagendet IMI |
| --- | --- |

Fællesforetagendet IMI

C.   TILKNYTTEDE ORGANER (4)

TILKNYTTEDE ORGANER (4)

| | Den Europæiske Investeringsfond |
| --- | --- |

Den Europæiske Investeringsfond

| | Fællesforetagendet Clean Sky |
| --- | --- |

Fællesforetagendet Clean Sky

| | Fællesforetagendet Artemis |
| --- | --- |

Fællesforetagendet Artemis

| | Fællesforetagendet ENIAC |
| --- | --- |

Fællesforetagendet ENIAC

11.2   IKKE-KONSOLIDEREDE ENHEDER

IKKE-KONSOLIDEREDE ENHEDER

Selv om EU forvalter nedenstående enheders aktiver, opfylder de ikke kravene for at blive konsolideret, og de er derfor ikke medtaget i EU's regnskaber.

11.2.1   
  Den Europæiske Udviklingsfond (EUF)

Den Europæiske Udviklingsfond (EUF)

Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) er hovedinstrumentet for EU's bistand til udviklingssamarbejde i landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og i de oversøiske lande og territorier (OLT). Fonden blev oprettet ved Romtraktaten i 1957 med henblik på at yde teknisk og finansiel bistand, i første omgang til afrikanske lande, som nogle medlemsstater havde historiske bånd til.

EUF finansieres ikke over EU's budget, men ved direkte bidrag fra medlemsstaterne, som fastsættes ved forhandlinger på mellemstatsligt plan. Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) forvalter EUF's midler. Hver EUF indgås som regel for en femårig periode. Siden indgåelsen af den første partnerskabsaftale i 1964 har EUF-perioderne i reglen fulgt perioderne for partnerskabsaftalerne.

EUF har sin egen finansforordning (EUT L 78 af 19.3.2008), som fastslår, at fondens årsregnskab skal udarbejdes separat fra EU's årsregnskab. EUF's årsregnskab og ressourceforvaltning er underkastet ekstern kontrol fra Revisionsrettens og Europa-Parlamentets side. Balancen og resultatopgørelsen for 8., 9. og 10. EUF vises til orientering:

Balance – 8., 9. og 10. EUF

Balance – 8., 9. og 10. EUF

| mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Langfristede aktiver | 438 | 380 |
| Omsætningsaktiver | 2 094 | 2 510 |
| Aktiver I alt | 2 532 | 2 890 |
| Kortfristet gæld | (1 057) | (1 033) |
| Langfristet gæld | (40) | — |
| Passiver I alt | (1 097) | (1 033) |
| Nettoaktiver | 1 435 | 1 857 |
| MIDLER OG RESERVER |
| Opkrævede fondsmidler | 29 579 | 26 979 |
| Andre reserver | 2 252 | 2 252 |
| Økonomisk resultat fremført fra tidligere regnskabsår | (27 374) | (24 674) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | (3 023) | (2 700) |
| Nettoaktiver | 1 435 | 1 857 |

mio. EUR

31.12.2012

31.12.2011

Langfristede aktiver

438

380

Omsætningsaktiver

2 094

2 510

Aktiver I alt

2 532

2 890

Kortfristet gæld

(1 057)

(1 033)

Langfristet gæld

(40)

—

Passiver I alt

(1 097)

(1 033)

Nettoaktiver

Nettoaktiver

1 435

1 435

1 857

1 857

MIDLER OG RESERVER

Opkrævede fondsmidler

29 579

26 979

Andre reserver

2 252

2 252

Økonomisk resultat fremført fra tidligere regnskabsår

(27 374)

(24 674)

Regnskabsårets økonomiske resultat

(3 023)

(2 700)

Nettoaktiver

Nettoaktiver

1 435

1 435

1 857

1 857

Resultatopgørelse – 8., 9. og 10. EUF

Resultatopgørelse – 8., 9. og 10. EUF

| mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Driftsindtægter | 124 | 99 |
| Driftsudgifter | (3 017) | (2 702) |
| Administrationsudgifter | (107) | (75) |
| UNDERSKUD PÅ DRIFTEN | (3 001) | (2 679) |
| Finansielle aktiviteter | (22) | (21) |
| ÅRETS RESULTAT | (3 023) | (2 700) |

mio. EUR

2012

2011

Driftsindtægter

124

99

Driftsudgifter

(3 017)

(2 702)

Administrationsudgifter

(107)

(75)

UNDERSKUD PÅ DRIFTEN

UNDERSKUD PÅ DRIFTEN

(3 001)

(3 001)

(2 679)

(2 679)

Finansielle aktiviteter

(22)

(21)

ÅRETS RESULTAT

ÅRETS RESULTAT

(3 023)

(3 023)

(2 700)

(2 700)

11.2.2   
  Sygeforsikringsordningen

Sygeforsikringsordningen

Sygeforsikringsordningen er en forsikringsordning for de ansatte ved de forskellige EU-organer. Midlerne tilhører ordningen og kontrolleres ikke af EU, selv om de finansielle aktiver forvaltes af Kommissionen. Ordningen finansieres gennem bidrag fra medlemmerne (de ansatte) og fra arbejdsgiverne (de forskellige institutioner/agenturer/organer). Eventuelle overskud forbliver inden for ordningen.

Ordningen har fire separate enheder – hovedenheden dækker de ansatte ved EU's institutioner og agenturer, mens de tre mindre enheder dækker de ansatte ved Det Europæiske Universitetsinstitut, Europaskolerne og ansatte, der arbejder uden for EU, såsom personalet ved EU-delegationerne. Ordningens samlede aktiver udgjorde pr. 31. december 2012 296 mio. EUR (2011: 294 mio. EUR).

11.2.3   
  Deltagergarantifonden (DGF)

Deltagergarantifonden (DGF)

Visse forfinansieringsbeløb udbetalt under det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP7) er dækket af en Deltagergarantifond (DGF) – i 2012 blev der i alt udbetalt 4 mia. EUR i forfinansiering (2011: 3,3 mia. EUR). Denne fond er en særskilt enhed i forhold til Kommissionen og er ikke konsolideret i dette regnskab.

Deltagergarantifonden er et instrument til gensidig gavn oprettet for at dække EU's og deltagernes finansielle risici under gennemførelsen af de indirekte aktioner under RP7, idet fondens kapital og renter udgør en sikkerhed for opfyldelse af kontrakten. Alle deltagere i indirekte aktioner i form af tilskud bidrager med 5 % af EU's samlede bidrag til Deltagergarantifondens kapital under aktionens varighed. Deltagerne er dermed ejere af Deltagergarantifonden, mens EU, der repræsenteres af Kommissionen, er eksekutivmyndighed. Ved afslutningen af en indirekte aktion får deltagerne hele deres bidrag til kapitalen tilbage, bortset fra tilfælde, hvor Deltagergarantifonden pådrager sig tab på grund af modtagernes manglende opfyldelse af deres forpligtelser – i så fald får deltagerne mindst 80 % af deres bidrag tilbage. Deltagergarantifonden sikrer således såvel EU's som deltagernes finansielle interesser.

Pr. 31. december 2012 beløb Deltagergarantifondens samlede aktiver sig til 1 452 mio. EUR (2011: 1 171 mio. EUR). Midlerne tilhører Deltagergarantifonden og kontrolleres ikke af EU, selv om fondens finansielle aktiver forvaltes af EIB.

DEL II

KONSOLIDERET BERETNING OM GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTET OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER
   (19)

KONSOLIDERET BERETNING OM GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTET OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

19

INDHOLD

INDHOLD

1.   Resultatet af gennemførelsen af EU's budget og forklarende bemærkninger:

Resultatet af gennemførelsen af EU's budget og forklarende bemærkninger:

| 1.1 | Resultatet af gennemførelsen af EU's budget |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Afstemning af det økonomiske resultat med resultatet af budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Sammenligning mellem budget og faktiske beløb |
| --- | --- |

1.3

Konsolideret beretning om gennemførelsen af budgettet

Konsolideret beretning om gennemførelsen af budgettet

| 2. | Indtægter: Oversigt over gennemførelsen af indtægterne på budgettet |
| --- | --- |

2.

Indtægter:

3.   Udgifter:

Udgifter:

| 3.1 | Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter udgiftsområde i den finansielle ramme |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter udgiftsområde i den finansielle ramme |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Gennemførelse af betalingsbevillinger efter udgiftsområde i den finansielle ramme |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter udgiftsområde i den finansielle ramme |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår efter udgiftsområde i den finansielle ramme |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter politikområde |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter politikområde |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Gennemførelse af betalingsbevillinger efter politikområde |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter politikområde |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår efter politikområde |
| --- | --- |

3.10

4.   Institutioner og agenturer:

Institutioner og agenturer:

| 4.1 | Oversigt over gennemførelsen af indtægterne på budgettet efter institution |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Gennemførelse af forpligtelses- og betalingsbevillinger efter institution |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Agenturernes indtægter: budgetoverslag, fordringer og inkasserede beløb |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Forpligtelses- og betalingsbevillinger efter agentur |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Resultatet af budgetgennemførelsen inklusive agenturerne |
| --- | --- |

4.5

1.   RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF EU'S BUDGET

RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF EU'S BUDGET

1.1   RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF EU'S BUDGET

RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF EU'S BUDGET

| mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Regnskabsårets indtægter | 139 541 | 130 000 |
| Betalinger over regnskabsårets bevillinger | (137 738) | (128 043) |
| Betalingsbevillinger fremført til regnskabsåret n+1 | (936) | (1 019) |
| Annullering af uudnyttede betalingsbevillinger fremført fra regnskabsåret n–1 | 92 | 457 |
| Valutakursforskelle i regnskabsåret | 60 | 97 |
| Resultat af budgetgennemførelsen
   (20) | 1 019 | 1 492 |

mio. EUR

2012

2011

Regnskabsårets indtægter

139 541

130 000

Betalinger over regnskabsårets bevillinger

(137 738)

(128 043)

Betalingsbevillinger fremført til regnskabsåret n+1

(936)

(1 019)

Annullering af uudnyttede betalingsbevillinger fremført fra regnskabsåret n–1

92

457

Valutakursforskelle i regnskabsåret

60

97

Resultat af budgetgennemførelsen
   (20)

Resultat af budgetgennemførelsen

20

1 019

1 019

1 492

1 492

EU's budgetoverskud (1 023 mio. EUR) tilbagebetales til medlemsstaterne i løbet af det følgende år ved fratrækning fra de beløb, som medlemsstaterne skal betale det pågældende år.

1.2   AFSTEMNING AF DET ØKONOMISKE RESULTAT MED RESULTATET AF BUDGETGENNEMFØRELSEN

AFSTEMNING AF DET ØKONOMISKE RESULTAT MED RESULTATET AF BUDGETGENNEMFØRELSEN

| mio. EUR |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT | (5 329) | (1 789) |
| Indtægter |
| Fordringer, som er konstateret i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet | (2 000) | (371) |
| Fordringer, som er konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret | 4 582 | 2 072 |
| Periodiserede indtægter (netto) | (38) | (236) |
| Udgifter |
| Påløbne udgifter (netto) | (1 933) | 3 410 |
| Udgifter fra foregående år betalt i regnskabsåret | (2 695) | (936) |
| Nettoresultat af forfinansiering | 1 210 | 1 131 |
| Betalingsbevillinger fremført til følgende år | (4 666) | (1 211) |
| Betalinger foretaget fra fremførsler og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger | 4 768 | 2 000 |
| Bevægelser i hensættelser | 7 805 | (2 109) |
| Andet | (670) | (378) |
| Økonomisk resultat for agenturer og EKSF | (15) | (91) |
| REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT | 1 019 | 1 492 |

mio. EUR

2012

2011

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

(5 329)

(5 329)

(1 789)

(1 789)

Indtægter

Indtægter

Fordringer, som er konstateret i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet

(2 000)

(371)

Fordringer, som er konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret

4 582

2 072

Periodiserede indtægter (netto)

(38)

(236)

Udgifter

Udgifter

Påløbne udgifter (netto)

(1 933)

3 410

Udgifter fra foregående år betalt i regnskabsåret

(2 695)

(936)

Nettoresultat af forfinansiering

1 210

1 131

Betalingsbevillinger fremført til følgende år

(4 666)

(1 211)

Betalinger foretaget fra fremførsler og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger

4 768

2 000

Bevægelser i hensættelser

7 805

(2 109)

Andet

(670)

(378)

Økonomisk resultat for agenturer og EKSF

Økonomisk resultat for agenturer og EKSF

(15)

(15)

(91)

(91)

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

1 019

1 019

1 492

1 492

1.3   SAMMENLIGNING MELLEM BUDGET OG FAKTISKE BELØB

SAMMENLIGNING MELLEM BUDGET OG FAKTISKE BELØB

1.3.1   INDTÆGTER

| mio. EUR |
| --- |
| | Oprindeligt budget | Endeligt budget | Faktiske indtægter |
| 1. | Egne indtægter |

mio. EUR

Oprindeligt budget

Endeligt budget

Faktiske indtægter

1.

Egne indtægter

127 512

128 655

128 886

Heraf told

Heraf told

19 171

19 171

16 701

16 701

16 261

16 261

Heraf moms

Heraf moms

14 499

14 499

14 546

14 546

14 648

14 648

Heraf BNI

Heraf BNI

93 719

93 719

97 284

97 284

97 856

97 856

| 3. | Overskud, saldi og tilpasninger |
| --- | --- |

3.

Overskud, saldi og tilpasninger

0

1 994

2 041

| 4. | Indtægter fra personer, der er knyttet til EU-institutionerne og til andre EU-organer |
| --- | --- |

4.

Indtægter fra personer, der er knyttet til EU-institutionerne og til andre EU-organer

1 312

1 312

1 236

| 5. | Indtægter i forbindelse med institutionernes administration |
| --- | --- |

5.

Indtægter i forbindelse med institutionernes administration

60

68

612

| 6. | Bidrag og tilbagebetalinger i forbindelse med EU-aftaler og -programmer |
| --- | --- |

6.

Bidrag og tilbagebetalinger i forbindelse med EU-aftaler og -programmer

50

50

2 928

| 7. | Morarenter og bøder |
| --- | --- |

7.

Morarenter og bøder

123

3 648

3 807

| 8. | Låntagning og långivning |
| --- | --- |

8.

Låntagning og långivning

0

0

0

| 9. | Diverse indtægter |
| --- | --- |

9.

Diverse indtægter

30

30

31

I alt

129 088

135 758

139 541

1.3.2   FORPLIGTELSER EFTER UDGIFTSOMRÅDE I DEN FINANSIELLE RAMME

| mio. EUR |
| --- |
| | Oprindeligt budget | Endeligt budget (21) | Forpligtelser |
| 1. | Bæredygtig vækst |

mio. EUR

Oprindeligt budget

Endeligt budget (21)

21

Forpligtelser

1.

Bæredygtig vækst

67 506

70 842

69 000

| 2. | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2.

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

59 976

62 198

60 817

| 3. | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3.

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

2 065

2 994

2 892

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

EU som global partner

9 406

9 931

9 753

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

Administration

8 280

9 113

8 822

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

Kompensationer

0

0

0

I alt

147 232

155 077

151 284

1.3.3   FORPLIGTELSER EFTER POLITIKOMRÅDE

| mio. EUR |
| --- |
| | Oprindeligt budget | Endeligt budget (22) | Forpligtelser |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

mio. EUR

Oprindeligt budget

Endeligt budget (22)

22

Forpligtelser

01

Økonomiske og finansielle anliggender

611

536

535

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

1 148

1 276

1 236

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

92

96

94

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

11 581

11 818

11 782

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

58 587

60 877

59 514

| 06 | Mobilitet og transport |
| --- | --- |

06

Mobilitet og transport

1 664

1 754

1 713

| 07 | Miljø og klimaindsats |
| --- | --- |

07

Miljø og klimaindsats

493

508

496

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

5 930

7 618

7 059

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

1 678

1 985

1 878

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

411

932

494

| 11 | Maritime anliggender og fiskeri |
| --- | --- |

11

Maritime anliggender og fiskeri

1 033

1 011

1 007

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

101

107

101

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

42 045

42 662

42 647

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

143

147

144

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

2 697

3 292

3 088

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

262

271

265

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

687

653

639

| 18 | Indre anliggender |
| --- | --- |

18

Indre anliggender

1 264

1 322

1 290

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

4 817

4 969

4 872

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

104

106

104

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

1 498

1 733

1 719

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

1 088

1 166

1 135

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

900

1 299

1 294

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

79

79

79

| 25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning

194

204

196

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 017

1 200

1 149

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

69

63

61

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

12

12

12

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

134

144

135

| 30 | Pensioner og dertil knyttede udgifter |
| --- | --- |

30

Pensioner og dertil knyttede udgifter

1 335

1 321

1 318

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

399

477

435

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

718

764

731

| 33 | Retlige anliggender |
| --- | --- |

33

Retlige anliggender

218

233

222

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

759

461

0

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

3 464

3 983

3 841

I alt

147 232

155 077

151 284

1.3.4   UDGIFTER EFTER UDGIFTSOMRÅDE I DEN FINANSIELLE RAMME

| mio. EUR |
| --- |
| | Oprindeligt budget | Endeligt budget (23) | Gennemførte betalinger |
| 1. | Bæredygtig vækst |

mio. EUR

Oprindeligt budget

Endeligt budget (23)

23

Gennemførte betalinger

1.

Bæredygtig vækst

55 337

63 753

61 585

| 2. | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2.

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

57 034

60 409

59 096

| 3. | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3.

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 484

2 477

2 375

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

EU som global partner

6 955

7 182

7 064

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

Administration

8 278

9 824

8 564

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

Kompensationer

0

0

0

I alt

129 088

143 644

138 683

1.3.5   UDGIFTER EFTER POLITIKOMRÅDE

| mio. EUR |
| --- |
| | Oprindeligt budget | Endeligt budget (24) | Gennemførte betalinger |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

mio. EUR

Oprindeligt budget

Endeligt budget (24)

24

Gennemførte betalinger

01

Økonomiske og finansielle anliggender

511

493

484

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

1 079

1 395

1 271

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

92

103

92

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

9 075

11 755

11 699

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikterne |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikterne

55 880

59 242

57 948

| 06 | Mobilitet og transport |
| --- | --- |

06

Mobilitet og transport

1 079

1 156

1 105

| 07 | Miljø og klimaindsats |
| --- | --- |

07

Miljø og klimaindsats

393

409

382

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

4 218

6 245

5 307

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

1 357

1 776

1 501

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

404

893

466

| 11 | Maritime anliggender og fiskeri |
| --- | --- |

11

Maritime anliggender og fiskeri

806

757

745

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

98

112

99

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

35 538

38 282

38 254

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

110

140

130

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

2 112

3 059

2 761

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

253

278

256

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

592

652

635

| 18 | Indre anliggender |
| --- | --- |

18

Indre anliggender

756

860

835

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

3 276

3 271

3 233

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

102

111

105

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

1 310

1 475

1 429

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

921

976

943

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

842

1 141

1 128

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

74

83

71

| 25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning

193

219

195

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 001

1 343

1 149

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

69

73

61

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

12

13

12

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

122

148

128

| 30 | Pensioner og dertil knyttede udgifter |
| --- | --- |

30

Pensioner og dertil knyttede udgifter

1 335

1 321

1 318

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

399

501

433

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

1 339

782

723

| 33 | Retlige anliggender |
| --- | --- |

33

Retlige anliggender

187

206

190

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

90

0

0

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

3 464

4 376

3 596

I alt

129 088

143 644

138 683

Betalingsbevillingerne i det oprindeligt vedtagne budget, som blev undertegnet af formanden for Europa-Parlamentet den 1. december 2011, var på 129 088 mio. EUR og skal finansieres ved hjælp af egne indtægter, d beløber sig til 127 512 mio. EUR. Overslaget over indtægter og udgifter i det oprindelige budget justeres typisk i løbet af regnskabsåret, og disse ændringer fremgår af ændringsbudgetterne. Justeringer i de BNI-baserede egne indtægter sikrer, at budgetindtægterne svarer nøjagtigt til budgetudgifterne. I overensstemmelse med princippet om balance skal der være balance mellem budgetindtægter og -udgifter (betalingsbevillinger).

Indtægter:

Indtægter:

I løbet af 2012 blev der vedtaget seks ændringsbudgetter. Når de medregnes, beløb de samlede endelige indtægter på budgettet for 2012 sig til 135 758 mio. EUR. Heraf blev i alt 128 655 mio. EUR (dvs. 1 143 mio. EUR mindre end oprindeligt anslået) finansieret ved hjælp af egne indtægter, mens resten blev finansieret ved hjælp af andre indtægter. Det øgede behov for finansiering af betalingsbevillinger blev hovedsagelig dækket af 3 525 mio. EUR vedrørende bøder og morarenter, der blev medtaget under andre indtægter i ændringsbudget nr. 6/2012.

For så vidt angår resultatet for egne indtægter, svarede de inkasserede traditionelle egne indtægter stort set til det anslåede beløb. Det skyldes, at budgetoverslagene blev ændret i forbindelse med udarbejdelsen af ændringsbudget nr. 4/2012 (de blev nedsat med 1 520 mio. EUR i overensstemmelse med de makroøkonomiske prognoser fra foråret 2012) og igen blev ændret ved ændringsbudget nr. 6/2012 for at tage hensyn til den faktiske inkasseringshastighed. De blev således nedsat endnu en gang med 950 mio. EUR.

Medlemsstaternes endelige moms- og BNI-betalinger svarer også meget nøje til det endelige budgetoverslag. Forskellene mellem overslagene og de beløb, der faktisk blev betalt, skyldes forskellene mellem de eurokurser, der blev brugt til budgetformål, og de kurser, der gjaldt på det tidspunkt, hvor de medlemsstater, der ikke er med i ØMU'en, reelt foretog deres betalinger.

Udgifter:

Udgifter:

2012 var det sjette og næstsidste år i programmeringsperioden 2007-2013. Alle større programmer var operationelle, og antallet af betalingsanmodninger steg betydeligt, hvilket er normalt hen mod slutningen af en programcyklus. I betragtning af den generelle situation med finanspolitisk konsolidering i medlemsstaterne var det vedtagne budget for 2012 forholdsvis konservativt. Dette har, i kombination med en betydelig mængde ubetalte betalingsanmodninger fra 2011 og det stigende antal anmodninger om godtgørelse, lagt et stort pres på betalingsbevillingerne, som der skulle tages hånd om i løbet af året ved hjælp af forsigtig budgetforvaltning og endelig ved hjælp af et ændringsbudget.

Hvad angår forpligtelsesbevillinger, blev det godkendte budget og dermed de politiske mål fuldt gennemført (99,6 %). De mest påfaldende tilpasninger foretaget ved hjælp af ændringsbudgetter i løbet af året vedrører forhøjelser på 650 mio. EUR til ITER, i overensstemmelse med aftalen om finansieringen af ITER fra december 2011, og på 688 mio. EUR til anvendelsen af Den Europæiske Solidaritetsfond, der i sagens natur betragtes som uforudsete udgifter. Forpligtelserne blev øget med 142 mio. EUR med ændringsbudget nr. 6/2012 ved at tilbageføre uudnyttede beløb til margenen, navnlig i forbindelse med reserven for internationale fiskeriaftaler samt programmer for udryddelse og overvågning af dyresygdomme.

De samlede betalingsbevillinger blev hen mod slutningen af året øget med et beløb på 6 mia. EUR i forbindelse med ændringsbudget nr. 6/2012, hvilket øgede det oprindelige budget med 4,8 %. Manglen på bevillinger påvirkede næsten alle udgiftsområder og navnlig udgiftsområde 1b Samhørighed for vækst og beskæftigelse. Det skal bemærkes, at de 6 mia. EUR, der blev nået til enighed om, var 3 mia. EUR mindre end det beløb, som Kommissionen havde anmodet om. Endelig sluttede 2012 med udestående betalingsanmodninger på 16,2 mia. EUR vedrørende den nuværende programmeringsperiode for Samhørighedspolitikken (2007-2013) og yderligere 1,1 mia. EUR vedrørende afslutningen af 2000-2006-programmerne. Disse beløb skal betales i 2013. Som det er tilfældet med forpligtelserne blev budgetposten vedrørende Den Europæiske Solidaritetsfond styrket med 688 mio. EUR i betalingsbevillinger i løbet af året. De uudnyttede vedtagne bevillinger beløb sig til 1 102 mio. EUR (2011: 1 582 mio. EUR), og efter fremførslen til 2013 bortfalder et samlet beløb på 166 mio. EUR (2011: 562 mio. EUR).

En mere detaljeret analyse af budgettilpasningerne, den relevante kontekst, begrundelsen for tilpasningerne og deres virkning kan findes i Kommissionens beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret 2012; del A indeholder en oversigt over budgettet som helhed, mens del B giver en gennemgang af de enkelte udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme.

FORKLARENDE BEMÆRKINGER TIL GENNEMFØRELSEN AF EU'S BUDGET

FORKLARENDE BEMÆRKINGER TIL GENNEMFØRELSEN AF EU'S BUDGET

1.   GENEREL OVERSIGT

GENEREL OVERSIGT

Bevillingsregnskabet føres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 (EFT L 298 af 26. oktober 2012) om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (i det følgende benævnt "finansforordningen") og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 af 29. oktober 2012 om gennemførelsesbestemmelser til denne finansforordning. Det almindelige budget, som er EU's vigtigste finanspolitiske instrument, er det dokument, hvori EU's indtægter og udgifter hvert år fastsættes og godkendes.

Hvert år udarbejder Kommissionen på grundlag af et overslag over det kommende års indtægter og udgifter for alle EU-institutionerne et budgetforslag, som den forelægger for budgetmyndigheden. På grundlag af dette budgetforslag vedtager Rådet sin holdning, som budgetmyndighedens to parter derefter forhandler om. Det er formanden for Europa-Parlamentet, der fastslår, at det fælles udkast er endeligt vedtaget, hvorefter det er retsgyldigt. Kommissionen har hovedansvaret for gennemførelsen af budgettet.

For Kommissionens vedkommende består budgetstrukturen af administrationsbevillinger og aktionsbevillinger. De andre institutioner har kun administrationsbevillinger. Budgettet omfatter to forskellige former for bevillinger, nemlig ikke-opdelte bevillinger og opdelte bevillinger. De ikke-opdelte bevillinger skal dække de transaktioner, der er etårige (og som stemmer overens med princippet om etårighed). Opdelte bevillinger er indført for at forene princippet om etårighed med nødvendigheden af at finansiere foranstaltninger, der gennemføres over flere år. De skal primært dække de flerårige transaktioner. De opdelte bevillinger består af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):

budgetstrukturen

| — | forpligtelsesbevillinger: dækker samtlige udgifter til de forpligtelser, der indgås i løbet af regnskabsåret med henblik på foranstaltninger, der strækker sig over flere år. Budgetforpligtelser for foranstaltninger, der løber over mere end ét regnskabsår, kan imidlertid opdeles på flere år i årlige trancher, hvis basisretsakten åbner mulighed for det |
| --- | --- |

—

forpligtelsesbevillinger: dækker samtlige udgifter til de forpligtelser, der indgås i løbet af regnskabsåret med henblik på foranstaltninger, der strækker sig over flere år. Budgetforpligtelser for foranstaltninger, der løber over mere end ét regnskabsår, kan imidlertid opdeles på flere år i årlige trancher, hvis basisretsakten åbner mulighed for det

forpligtelsesbevillinger

| — | betalingsbevillinger: dækker de udgifter, der følger af gennemførelsen af de forpligtelser, der er indgået i løbet af det pågældende regnskabsår og/eller de foregående regnskabsår. |
| --- | --- |

—

betalingsbevillinger: dækker de udgifter, der følger af gennemførelsen af de forpligtelser, der er indgået i løbet af det pågældende regnskabsår og/eller de foregående regnskabsår.

betalingsbevillinger

Bevillingernes oprindelse

Bevillingernes oprindelse

Den vigtigste kilde til bevillinger er EU-budgettet for det aktuelle regnskabsår. Ikke desto mindre er der andre typer af bevillinger, der følger af bestemmelserne i finansforordningen. De stammer fra tidligere regnskabsår eller eksterne kilder:

| — | de oprindeligt vedtagne bevillinger for regnskabsåret kan suppleres med overførsler mellem poster og ved ændringsbudgetter |
| --- | --- |

—

de oprindeligt vedtagne bevillinger for regnskabsåret kan suppleres med overførsler mellem poster og ved ændringsbudgetter

oprindeligt vedtagne bevillinger

| — | bevillinger, som er fremført fra det foregående regnskabsår eller genopført supplerer også det aktuelle budget. Der er tale om i) ikke-opdelte betalingsbevillinger, som kan overføres automatisk, dog kun til det følgende regnskabsår, og ii) bevillinger fremført ved beslutning truffet af institutionerne i ét af to tilfælde: hvis de forberedende etaper er afsluttet, eller hvis vedtagelsen af retsgrundlaget er forsinket. Bevillinger, der er genopført som følge af frigørelser: Der er tale om genopførelse af forpligtelsesbevillinger vedrørende strukturfondene, som er blevet frigjort. Beløbene kan undtagelsesvis genopføres, hvis Kommissionen har begået en fejl, eller hvis de er nødvendige af hensyn til programmets gennemførelse |
| --- | --- |

—

bevillinger, som er fremført fra det foregående regnskabsår eller genopført supplerer også det aktuelle budget. Der er tale om i) ikke-opdelte betalingsbevillinger, som kan overføres automatisk, dog kun til det følgende regnskabsår, og ii) bevillinger fremført ved beslutning truffet af institutionerne i ét af to tilfælde: hvis de forberedende etaper er afsluttet, eller hvis vedtagelsen af retsgrundlaget er forsinket. Bevillinger, der er genopført som følge af frigørelser: Der er tale om genopførelse af forpligtelsesbevillinger vedrørende strukturfondene, som er blevet frigjort. Beløbene kan undtagelsesvis genopføres, hvis Kommissionen har begået en fejl, eller hvis de er nødvendige af hensyn til programmets gennemførelse

bevillinger, som er fremført

| — | formålsbestemte indtægter, som består af






  i) | restitutionsbeløb, hvor beløbene er formålsbestemte indtægter på den budgetpost, hvor udgifterne oprindeligt påløb, og kan fremføres ubegrænset |
| --- | --- | --- |

—

formålsbestemte indtægter, som består af

formålsbestemte indtægter

i)

restitutionsbeløb, hvor beløbene er formålsbestemte indtægter på den budgetpost, hvor udgifterne oprindeligt påløb, og kan fremføres ubegrænset

| ii) | EFTA-bevillinger: I aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde er der fastsat bestemmelser om finansiel deltagelse fra medlemmernes side i visse af EU-budgettets aktiviteter. De pågældende budgetposter samt de forventede beløb offentliggøres i bilag III til EU's budget. De berørte poster forhøjes med EFTA-bidraget. Bevillinger, der ikke er anvendt ved regnskabsårets udløb, bortfalder og tilbagebetales til EØS-landene |
| --- | --- |

ii)

EFTA-bevillinger: I aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde er der fastsat bestemmelser om finansiel deltagelse fra medlemmernes side i visse af EU-budgettets aktiviteter. De pågældende budgetposter samt de forventede beløb offentliggøres i bilag III til EU's budget. De berørte poster forhøjes med EFTA-bidraget. Bevillinger, der ikke er anvendt ved regnskabsårets udløb, bortfalder og tilbagebetales til EØS-landene

| iii) | indtægter fra tredjemand/andre lande, der har indgået aftaler med EU, som indebærer et finansielt bidrag til EU-aktiviteterne. De således modtagne beløb betragtes som indtægter fra tredjemand, som tildeles de pågældende budgetposter (ofte på forskningsområdet) og kan fremføres ubegrænset |
| --- | --- |

iii)

indtægter fra tredjemand/andre lande, der har indgået aftaler med EU, som indebærer et finansielt bidrag til EU-aktiviteterne. De således modtagne beløb betragtes som indtægter fra tredjemand, som tildeles de pågældende budgetposter (ofte på forskningsområdet) og kan fremføres ubegrænset

| iv) | arbejde for tredjemand: Som led i deres forskningsaktiviteter kan EU's forskningscentre udføre arbejde for eksterne organer. Ligesom indtægterne fra tredjemand tildeles indtægter fra arbejde for tredjemand bestemte budgetposter og kan fremføres ubegrænset. Og endelig |
| --- | --- |

iv)

arbejde for tredjemand: Som led i deres forskningsaktiviteter kan EU's forskningscentre udføre arbejde for eksterne organer. Ligesom indtægterne fra tredjemand tildeles indtægter fra arbejde for tredjemand bestemte budgetposter og kan fremføres ubegrænset. Og endelig

| v) | bevillinger, der er genopført som følge af tilbagebetaling af acontobeløb: Der er tale om EU-midler, som er tilbagebetalt af modtagerne, og som kan fremføres ubegrænset. |
| --- | --- |

v)

bevillinger, der er genopført som følge af tilbagebetaling af acontobeløb: Der er tale om EU-midler, som er tilbagebetalt af modtagerne, og som kan fremføres ubegrænset.

De tildelte bevillingers sammensætning

De tildelte bevillingers sammensætning

| — | oprindeligt budget = bevillinger vedtaget i december år n-1 |
| --- | --- |

—

oprindeligt budget = bevillinger vedtaget i december år n-1

| — | ; |
| --- | --- |

—

Formula;

| — | . |
| --- | --- |

—

Formula.

1.1   REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

Egne indtægter konteres med de beløb, som i løbet af regnskabsåret krediteres de konti, som medlemsstaternes myndigheder har åbnet i Kommissionens navn. Indtægter omfatter også resultatet af gennemførelsen af budgettet for det foregående regnskabsår. Andre indtægter konteres med de beløb, der faktisk opkræves i løbet af regnskabsåret.

Ved beregningen af resultatet af budgetgennemførelsen omfatter udgifterne betalinger, der dækkes af regnskabsårets betalingsbevillinger, hvortil kommer betalingsbevillinger fra samme regnskabsår, der fremføres til det følgende år. Ved betalinger foretaget med regnskabsårets betalingsbevillinger forstås betalinger, der er foretaget af regnskabsføreren senest den 31. december i regnskabsåret. Hvad angår Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) er der tale om de betalinger, som medlemsstaterne har foretaget mellem den 16. oktober n-1 og den 15. oktober n, forudsat at regnskabsføreren har fået den relevante forpligtelse og anvisning i hænde senest den 31. januar n+1. For udgifter under EGFL kan der blive tale om en senere overensstemmelsesbeslutning som følge af kontrol foretaget i medlemsstaterne.

Resultatet af gennemførelsen af budgettet består af to dele: EU's regnskabsresultat og resultatet af bidraget fra de EFTA-lande, der er medlemmer af EØS. I henhold til artikel 15 i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 om egne indtægter består dette resultat af forskellen mellem:

| — | alle regnskabsårets indtægter |
| --- | --- |

—

alle regnskabsårets indtægter

| — | og de betalinger, der er dækket af det pågældende regnskabsårs bevillinger, forhøjet med de betalingsbevillinger fra samme regnskabsår, der er fremført til det følgende regnskabsår. |
| --- | --- |

—

og de betalinger, der er dækket af det pågældende regnskabsårs bevillinger, forhøjet med de betalingsbevillinger fra samme regnskabsår, der er fremført til det følgende regnskabsår.

Det fremkomne tal forhøjes eller nedsættes med følgende:

| — | nettobeløbet for annullering af betalingsbevillinger fremført fra tidligere regnskabsår og eventuelle betalingsoverskridelser, der som følge af udsving i eurokursen overstiger de ikke-opdelte bevillinger fremført fra tidligere regnskabsår |
| --- | --- |

—

nettobeløbet for annullering af betalingsbevillinger fremført fra tidligere regnskabsår og eventuelle betalingsoverskridelser, der som følge af udsving i eurokursen overstiger de ikke-opdelte bevillinger fremført fra tidligere regnskabsår

| — | saldoen af regnskabsårets kursgevinster og -tab. |
| --- | --- |

—

saldoen af regnskabsårets kursgevinster og -tab.

Resultatet af budgetgennemførelsen tilbagebetales til medlemsstaterne det følgende år ved fradrag i de beløb, de skal betale det pågældende regnskabsår.

Resultatet af budgetgennemførelsen tilbagebetales til medlemsstaterne det følgende år ved fradrag i de beløb, de skal betale det pågældende regnskabsår.

Bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår vedrørende bidrag fra og arbejde for tredjemand, som pr. definition aldrig bortfalder, er indregnet i tillægsbevillingerne for regnskabsåret. Dette forklarer forskellen mellem de bevillinger, der er fremført fra det foregående regnskabsår, og som er opført i opgørelserne over budgetgennemførelsen for 2012, og de bevillinger, der er fremført til følgende regnskabsår i opgørelserne over budgetgennemførelsen for 2011. De genanvendte bevillinger og de bevillinger, der genopføres som følge af tilbagebetaling af acontobeløb, indgår ikke i beregningen af regnskabsårets resultat.

De fremførte betalingsbevillinger omfatter automatisk fremførte bevillinger og bevillinger fremført ved beslutning. Annullering af uudnyttede betalingsbevillinger fremført fra det foregående regnskabsår viser annulleringer af automatisk fremførte bevillinger og bevillinger fremført ved beslutning. Tallet omfatter også faldet i bevillinger fra formålsbestemte indtægter, der er fremført til næste regnskabsår, i forhold til 2011.

1.2   AFSTEMNING AF DET ØKONOMISKE RESULTAT MED RESULTATET AF BUDGETGENNEMFØRELSEN

AFSTEMNING AF DET ØKONOMISKE RESULTAT MED RESULTATET AF BUDGETGENNEMFØRELSEN

Regnskabsårets økonomiske resultat er beregnet på grundlag af den periodiserede regnskabsførelse. Resultatet af budgetgennemførelsen er derimod baseret på det ændrede kasseregnskabsprincip i overensstemmelse med finansforordningen. Da begge er resultatet af samme underliggende transaktioner, er det en nyttig måde at kontrollere, at de stemmer overens. Nedenstående tabel viser denne afstemning fordelt på indtægts- og udgiftsposter, idet de vigtigste afstemte beløb fremhæves.

Afstemningsposter – indtægter

Afstemningsposter – indtægter

De faktiske budgetindtægter i et regnskabsår svarer til de indtægter, der i løbet af regnskabsåret inddrives på grundlag af de konstaterede fordringer, og de beløb, der inddrives på grundlag af fordringer konstateret i tidligere regnskabsår. Ved afstemningen skal de fordringer, der konstateres i det aktuelle regnskabsår, men som endnu ikke er inddrevet, derfor trækkes fra det økonomiske resultat, idet de ikke udgør en del af budgetindtægterne. Fordringer konstateret i de foregående regnskabsår og inddrevet i det aktuelle regnskabsår skal derimod lægges til det økonomiske resultat ved afstemningen.

fordringer, der konstateres i det aktuelle regnskabsår, men som endnu ikke er inddrevet

Fordringer konstateret i de foregående regnskabsår og inddrevet i det aktuelle regnskabsår

Periodiserede nettoindtægter består primært af indtjente, men endnu ikke modtagne indtægter vedrørende landbrugsafgifter, egne indtægter samt renter og udbytte. Det er kun nettoresultatet, dvs. periodiserede indtægter for det aktuelle regnskabsår minus tilbageførsel af periodiserede indtægter fra tidligere regnskabsår, der tages i betragtning.

Periodiserede nettoindtægter

Afstemningsposter – udgifter

Afstemningsposter – udgifter

Påløbne nettoudgifter består hovedsageligt af periodiseringsbeløb med henblik på cut-off-proceduren ved årets udgang, dvs. støtteberettigede udgifter, som modtagere af EU-støtte har afholdt, men som de endnu ikke har indberettet til Kommissionen.

Påløbne nettoudgifter

Selv om de påløbne udgifter ikke betragtes som budgetudgifter, er de betalinger, der foretages i det aktuelle regnskabsår i forbindelse med fakturaer registreret i tidligere regnskabsår, en del af det aktuelle regnskabsårs budgetudgifter.

aktuelle regnskabsår i forbindelse med fakturaer registreret i tidligere regnskabsår

Nettoresultatet af forfinansiering er en kombination af 1) de nye forfinansieringsbeløb, der er betalt i det aktuelle regnskabsår og opført som en budgetudgift i det pågældende år, og 2) frigørelsen af den forfinansiering, der er betalt i det aktuelle regnskabsår eller i tidligere regnskabsår ved godkendelse af støtteberettigede omkostninger. Sidstnævnte repræsenterer en udgift i periodiseringsmæssig forstand, men ikke i budgetregnskabet, idet betalingen af den oprindelige forfinansiering allerede blev betragtet som en budgetudgift på betalingstidspunktet.

Nettoresultatet af forfinansiering

Ud over de betalinger, der er foretaget over regnskabsårets bevillinger, skal de bevillinger for det pågældende år, som fremføres til det følgende år, tages i betragtning ved beregningen af resultatet af gennemførelsen af regnskabsårets budget (i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000). Det samme gælder budgetbetalinger foretaget i regnskabsåret via fremførte bevillinger og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger.

fremførte bevillinger og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger

Bevægelser i hensættelser vedrører skøn ved årets udgang i periodiseringsregnskabet (primært ydelser til medarbejdere), som ikke har nogen indvirkning på budgetregnskabet. Andre afstemningsbeløb omfatter forskellige elementer, såsom afskrivning på aktiver, anskaffelse af aktiver, betalinger vedrørende finansiel leasing og finansiel deltagelse, som behandles forskelligt i budgetregnskabet og den periodiske regnskabsførelse.

Bevægelser i hensættelser

Andre afstemningsbeløb

2.   BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN INDTÆGTER

BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN INDTÆGTER

Beretningen om budgetgennemførelsen præsenteres umiddelbart efter disse forklarende bemærkninger.

Størstedelen af indtægterne stammer fra egne indtægter. Dette er fastsat i artikel 311 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvori det hedder: "Budgettet finansieres med forbehold af andre indtægter fuldt ud af egne indtægter." Størstedelen af budgetudgifterne finansieres af egne indtægter. De andre indtægter udgør kun en lille del af den samlede finansiering.

Egne indtægter kan opdeles på følgende kategorier:

| (1) | traditionelle egne indtægter består af told samt landbrugs- og sukkerafgifter. De traditionelle egne indtægter betales af de økonomiske aktører og opkræves af medlemsstaterne på EU's vegne. Medlemsstaterne beholder dog 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af deres opkrævningsomkostninger. Told opkræves ved import af varer fra tredjelande, og satserne er fastsat i den fælles toldtarif. Sukkerafgifterne betales af sukkerproducenterne for at finansiere eksportrestitutionerne for sukker. De traditionelle egne indtægter beløber sig til ca. 13 % af de samlede egne indtægter |
| --- | --- |

(1)

traditionelle egne indtægter består af told samt landbrugs- og sukkerafgifter. De traditionelle egne indtægter betales af de økonomiske aktører og opkræves af medlemsstaterne på EU's vegne. Medlemsstaterne beholder dog 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af deres opkrævningsomkostninger. Told opkræves ved import af varer fra tredjelande, og satserne er fastsat i den fælles toldtarif. Sukkerafgifterne betales af sukkerproducenterne for at finansiere eksportrestitutionerne for sukker. De traditionelle egne indtægter beløber sig til ca. 13 % af de samlede egne indtægter

| (2) | de egne indtægter baseret på moms opkræves af medlemsstaternes momsgrundlag, som til dette formål harmoniseres i overensstemmelse med EU-reglerne. Det er den samme procent, der opkræves af hver enkelt medlemsstats momsgrundlag. Det momsgrundlag, der tages i betragtning, kan dog aldrig udgøre mere end 50 % af den pågældende medlemsstats BNI. De momsbaserede indtægter beløber sig sædvanligvis til ca. 12 % af de samlede egne indtægter |
| --- | --- |

(2)

de egne indtægter baseret på moms opkræves af medlemsstaternes momsgrundlag, som til dette formål harmoniseres i overensstemmelse med EU-reglerne. Det er den samme procent, der opkræves af hver enkelt medlemsstats momsgrundlag. Det momsgrundlag, der tages i betragtning, kan dog aldrig udgøre mere end 50 % af den pågældende medlemsstats BNI. De momsbaserede indtægter beløber sig sædvanligvis til ca. 12 % af de samlede egne indtægter

| (3) | indtægten baseret på bruttonationalindkomsten (BNI) anvendes til at afbalancere budgettets indtægter og udgifter, dvs. til at finansiere den del af budgettet, der ikke dækkes af andre indtægter. Det er den samme procent, der opkræves af hver enkelt medlemsstats BNI, hvilket fastsættes i overensstemmelse med EU-bestemmelserne. Den BNI-baserede indtægt beløber sig sædvanligvis til ca. 75 % af de samlede egne indtægter. |
| --- | --- |

(3)

indtægten baseret på bruttonationalindkomsten (BNI) anvendes til at afbalancere budgettets indtægter og udgifter, dvs. til at finansiere den del af budgettet, der ikke dækkes af andre indtægter. Det er den samme procent, der opkræves af hver enkelt medlemsstats BNI, hvilket fastsættes i overensstemmelse med EU-bestemmelserne. Den BNI-baserede indtægt beløber sig sædvanligvis til ca. 75 % af de samlede egne indtægter.

EU's egne indtægter fordeles i henhold til bestemmelserne i Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter. Afgørelse 2007/436/EF trådte i kraft den 1. marts 2009. Den fik dog virkning den 1. januar 2007. Der er derfor taget højde for den tilbagevirkende kraft i regnskabsåret 2009.

2.1   TRADITIONELLE EGNE INDTÆGTER

TRADITIONELLE EGNE INDTÆGTER

Traditionelle egne indtægter: Alle konstaterede traditionelle egne indtægter skal bogføres i et regnskab, der føres af de kompetente myndigheder.

| — | I det "normale" regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra a), i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000: Alle beløb, der er indgået, eller som er dækket af garantier. |
| --- | --- |

—

I det "normale" regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra a), i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000: Alle beløb, der er indgået, eller som er dækket af garantier.

| — | I det "særskilte" regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra b), i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000: Alle beløb, der endnu ikke er indgået, og/eller som ikke er dækket af garantier; beløb, der er dækket af garantier, men som anfægtes, opføres også i dette regnskab. |
| --- | --- |

—

I det "særskilte" regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra b), i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000: Alle beløb, der endnu ikke er indgået, og/eller som ikke er dækket af garantier; beløb, der er dækket af garantier, men som anfægtes, opføres også i dette regnskab.

For så vidt angår det særskilte regnskab, omfatter den kvartalsvise oversigt, som medlemsstaterne sender til Kommissionen:

| — | det restbeløb, der ikke er inddrevet for foregående kvartal |
| --- | --- |

—

det restbeløb, der ikke er inddrevet for foregående kvartal

| — | de fordringer, der er fastlagt i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

de fordringer, der er fastlagt i løbet af det pågældende kvartal

| — | korrektioner af beregningsgrundlaget (korrektioner/annulleringer) i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

korrektioner af beregningsgrundlaget (korrektioner/annulleringer) i løbet af det pågældende kvartal

| — | afskrevne beløb (som ikke kan overdrages, jf. artikel 17, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000) |
| --- | --- |

—

afskrevne beløb (som ikke kan overdrages, jf. artikel 17, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000)

| — | de beløb, der er inddrevet i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

de beløb, der er inddrevet i løbet af det pågældende kvartal

| — | det restbeløb, der skal inddrives ved afslutningen af det pågældende kvartal. |
| --- | --- |

—

det restbeløb, der skal inddrives ved afslutningen af det pågældende kvartal.

Traditionelle egne indtægter skal registreres på Kommissionens konto hos statskassen eller hos det organ, medlemsstaten har udpeget, senest den første hverdag efter den 19. i den anden måned, der følger efter den måned, hvor fordringerne blev konstateret (eller inddrevet i tilfælde af det særskilte regnskab). Medlemsstaterne tilbageholder 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af opkrævningsomkostninger. Med hensyn til egne indtægter justeres eventualfordringer ud fra sandsynligheden for, at de kan inddrives.

2.2   MOMSBASEREDE OG BNI-BASEREDE INDTÆGTER

MOMSBASEREDE OG BNI-BASEREDE INDTÆGTER

De momsbaserede egne indtægter beregnes ved at anvende en ensartet sats, som gælder for alle medlemsstater, på det harmoniserede momsgrundlag, der fastsættes efter reglerne i artikel 2, stk. 1, litra b), i Rådets afgørelse 2007/436/EF. Den ensartede sats er fastsat til 0,30 %. Dette gælder dog ikke for perioden 2007-2013, hvor momsbidragssatsen er fastsat til 0,225 % for Østrig, 0,15 % for Tyskland og 0,10 % for Nederlandene og Sverige. Momsgrundlaget kan for alle medlemsstaters vedkommende kun udgøre 50 % af landets BNI.

Den BNI-baserede indtægt er en variabel indtægt, der har til formål at sikre de indtægter, som er nødvendige for i et givet regnskabsår at dække de udgifter, der ikke kan dækkes af de traditionelle egne indtægter, momsindtægterne og diverse andre indtægter. Indtægten beregnes ved hjælp af en ensartet sats, der anvendes på samtlige medlemsstaters BNI. Moms- og BNI-baserede indtægter fastsættes på basis af de overslag over moms- og BNI-grundlag, der udarbejdes i forbindelse med opstillingen af budgetforslaget. Disse overslag revideres senere. Tallene ajourføres i løbet af regnskabsåret gennem et ændringsbudget.

De faktiske tal for moms- og BNI-grundlaget foreligger i det følgende regnskabsår. Kommissionen beregner forskellen mellem det beløb, medlemsstaterne skal betale ifølge de faktiske beregningsgrundlag, og de beløb, de rent faktisk har betalt på basis af de pågældende (reviderede) overslag. Disse moms- og BNI-saldi, som enten er positive eller negative, indkaldes af Kommissionen fra medlemsstaterne pr. 1. december i det følgende regnskabsår. Selv i de fire efterfølgende regnskabsår kan der foretages korrektioner af de endelige moms- og BNI-grundlag, medmindre der tages forbehold. De tidligere beregnede saldi tilpasses, og forskellen indkaldes samtidig med moms- og BNI-saldiene for det foregående regnskabsår.

I forbindelse med kontrollen af momsopgørelser og BNI-tal kan Kommissionen tage forbehold over for medlemsstaterne på visse punkter, som kan få følger for medlemsstaternes bidrag til de egne indtægter. Der kan f.eks. være tale om mangel på acceptable data eller behov for at udvikle en egnet metodologi. Disse forbehold bør opfattes som potentielle krav til medlemsstaterne på et ubestemt beløb, da deres finansielle indvirkning ikke kan vurderes med nøjagtighed. Når beløbene kan fastslås nøjagtigt, indkaldes de tilsvarende moms- og BNI-baserede indtægter enten i forbindelse med moms- og BNI-saldi eller ved separate indkaldelser.

2.3   KORREKTIONEN TIL FORDEL FOR DET FORENEDE KONGERIGE

KORREKTIONEN TIL FORDEL FOR DET FORENEDE KONGERIGE

Denne mekanisme reducerer Det Forenede Kongeriges indbetalinger af egne indtægter proportionalt med dets såkaldte "budgetuligevægt" og øger de andre medlemsstaters indbetalinger af egne indtægter tilsvarende. Korrektionsmekanismen til fordel for Det Forenede Kongerige blev indført af Det Europæiske Råd på mødet i Fontainebleau (juni 1984) og ved afgørelsen om egne indtægter af 7. maj 1985, der var et resultat af dette møde. Formålet med denne mekanisme var at reducere Det Forenede Kongeriges budgetuligevægt gennem en nedsættelse af dets indbetalinger til EU. Tyskland, Østrig, Sverige og Nederlandene deltager i finansieringen af korrektionen med en nedsat andel (en fjerdedel af deres normale andel).

2.4   BRUTTOREDUKTION

BRUTTOREDUKTION

Det Europæiske Råd konkluderede på sit møde den 15. og 16. december 2005, at Nederlandene og Sverige skal drage fordel af en bruttoreduktion af deres årlige BNI-baserede bidrag i perioden 2007-2013. Ifølge denne kompensationsordning drager Nederlandene fordel af en bruttoreduktion af sit årlige BNI-bidrag på 605 mio. EUR og Sverige af en bruttoreduktion af sit årlige BNI-bidrag på 150 mio. EUR, målt i 2004-priser.

3.   BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN UDGIFTER

BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN UDGIFTER

Beretningen om budgetgennemførelsen præsenteres umiddelbart efter disse forklarende bemærkninger.

3.1   Den finansielle ramme for 2007-2013

Den finansielle ramme for 2007-2013

| mio. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Bæredygtig vækst |

mio. EUR

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Bæredygtig vækst

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

67 614

70 147

| 2. | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2.

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

55 143

59 193

56 333

59 955

59 888

60 810

61 289

| 3. | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3.

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

EU som global partner

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

Administration

7 039

7 380

7 525

7 882

8 091

8 523

9 095

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

Kompensationer

445

207

210

0

0

0

0

Forpligtelsesbevillinger

Forpligtelsesbevillinger

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 272

142 272

148 049

148 049

152 502

152 502

Betalingsbevillinger i alt

122 190

129 681

120 445

134 289

133 700

141 360

143 911

I dette afsnit beskrives EU's vigtigste udgiftskategorier, som præsenteres i overensstemmelse med den opdeling i udgiftsområder, der er fastlagt i den finansielle ramme for 2007-2013. Regnskabsåret 2012 var det sjette år, der var omfattet af den finansielle ramme for 2007-2013. Det samlede loft for forpligtelsesbevillinger for 2012 er på 148 049 mio. EUR, hvilket svarer til 1,13 % af BNI. Det tilsvarende samlede loft for betalingsbevillingerne er på 141 360 mio. EUR, dvs. 1,08 % af BNI. Tabellen ovenfor viser den finansielle ramme i løbende priser.

Udgiftsområde 1 –   Bæredygtig vækst

Udgiftsområde 1 –

Bæredygtig vækst

Dette udgiftsområde er inddelt i to adskilte, men indbyrdes forbundne dele:

| — | 1a. Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse, som omfatter udgifter til forskning og innovation, uddannelse og erhvervsuddannelse, transeuropæiske net, socialpolitik, det indre marked og de dermed forbundne politikker |
| --- | --- |

—

1a. Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse, som omfatter udgifter til forskning og innovation, uddannelse og erhvervsuddannelse, transeuropæiske net, socialpolitik, det indre marked og de dermed forbundne politikker

| — | 1b. Samhørighed for vækst og beskæftigelse, som skal fremme konvergens for de mindst udviklede medlemsstater og regioner, supplere EU's strategi for bæredygtig udvikling uden for de mindre velstillede områder og støtte tværregionalt samarbejde. |
| --- | --- |

—

1b. Samhørighed for vækst og beskæftigelse, som skal fremme konvergens for de mindst udviklede medlemsstater og regioner, supplere EU's strategi for bæredygtig udvikling uden for de mindre velstillede områder og støtte tværregionalt samarbejde.

Udgiftsområde 2 –   Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

Udgiftsområde 2 –

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

Udgiftsområde 2 omfatter den fælles landbrugs- og fiskeripolitik, udvikling af landdistrikterne og miljøforanstaltninger, navnlig Natura 2000. Det beløb, der er øremærket til den fælles landbrugspolitik, afspejler den aftale, som blev indgået på Det Europæiske Råds møde i oktober 2002.

Udgiftsområde 3 –   Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

Udgiftsområde 3 –

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

Det nye udgiftsområde 3 (Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed) afspejler den stigende betydning af visse områder, hvor EU har fået nye opgaver – retlige og indre anliggender, grænsebeskyttelse, immigrations- og asylpolitik, folkesundhed og forbrugerbeskyttelse, kultur, ungdom, information og dialog med borgerne. Det er opdelt i to dele:

| — | 3a. Frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

—

3a. Frihed, sikkerhed og retfærdighed

| — | 3b. Unionsborgerskab |
| --- | --- |

—

3b. Unionsborgerskab

Udgiftsområde 4 –   EU som global partner

Udgiftsområde 4 –

EU som global partner

Udgiftsområde 4 omfatter alle eksterne foranstaltninger, herunder førtiltrædelsesinstrumenter. Kommissionen foreslog at lade den finansielle ramme omfatte Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), men Rådet og Europa-Parlamentet var enige om at udelade den.

Udgiftsområde 5 –   Administration

Udgiftsområde 5 –

Administration

Denne post omfatter administrationsudgifterne for alle institutionerne, pensioner og Europaskolerne. For alle andre institutioner end Kommissionen udgør disse udgifter de samlede udgifter, mens agenturerne og andre organer har både administrations- og aktionsudgifter.

Udgiftsområde 6 –   Kompensationer

Udgiftsområde 6 –

Kompensationer

I overensstemmelse med den politiske aftale om, at de nye medlemsstater ikke skal være nettobidragydere til budgettet umiddelbart efter tiltrædelsen, blev der opført et kompensationsbeløb under dette udgiftsområde. De kunne gennem overførsler udnytte dette beløb til at udligne deres budgetindtægter og -bidrag.

3.2   Politikområder

Politikområder

Som led i sin anvendelse af aktivitetsbaseret forvaltning har Kommissionen gennemført aktivitetsbaseret budgetlægning i forbindelse med sine planlægnings- og forvaltningsprocedurer. Aktivitetsbaseret budgetlægning medfører en ny budgetstruktur, hvor budgetafsnit svarer til politikområder og budgetkapitler til aktiviteter. Formålet med aktivitetsbaseret budgetlægning er at afstikke klare rammer for at føre Kommissionens politiske mål ud i livet via enten retlige, finansielle eller andre offentlige politiske midler. Ved at strukturere Kommissionens arbejde efter aktivitet gives der et klart billede af Kommissionens virksomhed og samtidig en fælles ramme for fastsættelse af prioriteringer. Der bevilges midler til prioriteringer under budgetproceduren, idet aktiviteterne anvendes som byggesten til budgetmæssige formål. Ved at skabe en sådan forbindelse mellem aktiviteter og de midler, der bevilges til dem, sigter den aktivitetsbaserede budgetlægning mod at sikre en endnu mere effektiv anvendelse af Kommissionens midler.

Et politikområde kan defineres som en homogen gruppe af aktiviteter, der udgør dele af Kommissionens arbejde, og som er relevante for beslutningsproceduren. Hvert politikområde svarer generelt til et generaldirektorat og omfatter i gennemsnit 6-7 individuelle aktiviteter. Disse politikområder er overvejende operationelle, da der i de fleste tilfælde er tale om aktiviteter til fordel for eksterne støttemodtagere inden for de forskellige aktivitetsområder. Driftsbudgettet suppleres med de nødvendige administrationsudgifter for hvert politikområde.

4.   INSTITUTIONER OG AGENTURER

INSTITUTIONER OG AGENTURER

Beretningen om budgetgennemførelsen præsenteres umiddelbart efter disse forklarende bemærkninger.

De konsoliderede beretninger vedrørende gennemførelsen af EU's almindelige budget omfatter i lighed med tidligere år alle institutioners budgetgennemførelse, da hver institution inden for rammerne af EU's budget har et særskilt budget. Agenturerne har ikke et særskilt budget inden for EU's budget, og de finansieres delvis med budgetstøtte fra Kommissionen.

Med hensyn til Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal det bemærkes, at den ud over sit eget budget også modtager bidrag fra Kommissionen på 212 mio. EUR (2011: 202 mio. EUR) og EUF på 53 mio. EUR (2011: 50 mio. EUR). Disse budgetbevillinger stilles til rådighed for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (som formålsbestemte indtægter) for især at dække omkostningerne til de af Kommissionens medarbejdere, som arbejder i EU's delegationer, idet disse delegationer rent administrativt forvaltes af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil.

For at fremlægge alle relevante budgetmæssige data for agenturerne indeholder den budgetmæssige del af det konsoliderede årsregnskab særskilte beretninger om gennemførelsen af de individuelle budgetter for de traditionelle agenturer, som indgår i konsolideringen.

KONSOLIDERET BERETNING OM GENNEMFØRELSEN BUDGETTET
   (25)

KONSOLIDERET BERETNING OM GENNEMFØRELSEN BUDGETTET

25

2.   OVERSIGT OVER GENNEMFØRELSEN AF INDTÆGTERNE PÅ BUDGETTET

OVERSIGT OVER GENNEMFØRELSEN AF INDTÆGTERNE PÅ BUDGETTET

| mio. EUR |
| --- |
| Afsnit | Indtægtsbevillinger | Fastlagte fordringer | Indtægter | Indtægter i i % af budgettet | Udestående |
| Oprindelige | Endelige | Det aktuelle regnskabsår | Fremført | I alt | Fra fordringer fra regnskabsåret | Fra fremførte fordringer | I alt |
| 1. | Egne indtægter |

mio. EUR

Afsnit

Indtægtsbevillinger

Fastlagte fordringer

Indtægter

Indtægter i i % af budgettet

Udestående

Oprindelige

Endelige

Det aktuelle regnskabsår

Fremført

I alt

Fra fordringer fra regnskabsåret

Fra fremførte fordringer

I alt

1.

Egne indtægter

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

| 3. | Overskud, saldi og tilpasninger |
| --- | --- |

3.

Overskud, saldi og tilpasninger

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

| 4. | Indtægter fra personer, der er knyttet til EU-institutionerne og andre EU-organer |
| --- | --- |

4.

Indtægter fra personer, der er knyttet til EU-institutionerne og andre EU-organer

1 312

1 312

1 235

6

1 241

1 230

6

1 236

94,15 %

5

| 5. | Indtægter i forbindelse med institutionernes administration |
| --- | --- |

5.

Indtægter i forbindelse med institutionernes administration

60

68

619

22

641

594

18

612

896,16 %

29

| 6. | Bidrag og refusion i forbindelse med EU-aftaler og -programmer |
| --- | --- |

6.

Bidrag og refusion i forbindelse med EU-aftaler og -programmer

50

50

3 163

291

3 453

2 776

152

2 928

5 856,15 %

525

| 7. | Morarenter og bøder |
| --- | --- |

7.

Morarenter og bøder

123

3 648

1 821

12 761

14 582

13

3 795

3 807

104,37 %

10 775

| 8. | Låntagning og långivning |
| --- | --- |

8.

Låntagning og långivning

0

0

63

159

222

0

0

0

222

| 9. | Diverse indtægter |
| --- | --- |

9.

Diverse indtægter

30

30

29

10

39

26

5

31

101,61 %

9

I alt

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

Specifikation afsnit 1:   Egne indtægter

Specifikation afsnit 1:

Egne indtægter

| Kapitel | Indtægtsbevillinger | Fastlagte fordringer | Indtægter | Indtægter i % af budgettet | Udestående |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oprindelige | Endelige | Det aktuelle regnskabsår | Fremført | I alt | Fra fordringer fra regnskabsåret | Fra fremførte fordringer | I alt |
| 11. | Sukkerafgifter |

Kapitel

Indtægtsbevillinger

Fastlagte fordringer

Indtægter

Indtægter i % af budgettet

Udestående

Oprindelige

Endelige

Det aktuelle regnskabsår

Fremført

I alt

Fra fordringer fra regnskabsåret

Fra fremførte fordringer

I alt

11.

Sukkerafgifter

123

123

193

0

193

193

0

193

156,04 %

0

| 12. | Told |
| --- | --- |

12.

Told

19 171

16 701

16 277

29

16 306

16 258

2

16 261

97,37 %

45

| 13. | Moms |
| --- | --- |

13.

Moms

14 499

14 546

14 648

0

14 648

14 648

0

14 648

100,70 %

0

| 14. | BNI |
| --- | --- |

14.

BNI

93 719

97 284

97 856

0

97 856

97 856

0

97 856

100,59 %

0

| 15. | Korrektion af budgetuligevægte |
| --- | --- |

15.

Korrektion af budgetuligevægte

0

0

(74)

0

(74)

(74)

0

(74)

0

| 16. | Reduktion af BNI-baserede bidrag NL, S |
| --- | --- |

16.

Reduktion af BNI-baserede bidrag NL, S

0

0

2

0

2

2

0

2

0

I alt

127 512

128 655

128 902

29

128 931

128 883

2

128 886

100,18 %

45

Specifikation afsnit 3:   Overskud, saldi og tilpasninger

Specifikation afsnit 3:

Overskud, saldi og tilpasninger

| Kapitel | Indtægtsbevillinger | Fastlagte fordringer | Indtægter | Indtægter i % af budgettet | Udestående |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oprindelige | Endelige | Det aktuelle regnskabsår | Fremført | I alt | Fra fordringer fra regnskabsåret | Fra fremførte fordringer | I alt |
| 30. | Overskud fra foregående regnskabsår |

Kapitel

Indtægtsbevillinger

Fastlagte fordringer

Indtægter

Indtægter i % af budgettet

Udestående

Oprindelige

Endelige

Det aktuelle regnskabsår

Fremført

I alt

Fra fordringer fra regnskabsåret

Fra fremførte fordringer

I alt

30.

Overskud fra foregående regnskabsår

0

1 497

1 497

0

1 497

1 497

0

1 497

100,00 %

0

| 31. | Momssaldi |
| --- | --- |

31.

Momssaldi

0

218

223

23

246

223

23

246

112,94 %

0

| 32. | BNI-saldi |
| --- | --- |

32.

BNI-saldi

0

280

204

80

284

204

80

284

101,42 %

0

| 34. | Justering for manglende deltagelse i RIA-politikker |
| --- | --- |

34.

Justering for manglende deltagelse i RIA-politikker

0

0

(3)

0

(3)

(3)

0

(3)

0

| 35. | Korrektion til fordel for Det Forenede Kongerige - justeringer |
| --- | --- |

35.

Korrektion til fordel for Det Forenede Kongerige - justeringer

0

0

3

0

3

3

0

3

0

| 36. | Korrektion til fordel for Det Forenede Kongerige - midlertidig beregning |
| --- | --- |

36.

Korrektion til fordel for Det Forenede Kongerige - midlertidig beregning

0

0

15

0

15

15

0

15

0

I alt

0

1 994

1 939

102

2 041

1 939

102

2 041

102,34 %

0

3.1.   FORDELING AF OG ÆNDRINGER I FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER EFTER UDGIFTSOMRÅDE I DEN FINANSIELLE RAMME

FORDELING AF OG ÆNDRINGER I FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER EFTER UDGIFTSOMRÅDE I DEN FINANSIELLE RAMME

| mio. EUR |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Vedtagne bevillinger | Ændringer (overførsler og ÆB) | Fremført | Formålsbestemte indtægter | Tillægsbevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt | Vedtagne bevillinger | Ændringer (overførsler og ÆB) | Fremført | Formålsbestemte indtægter | Tillægsbevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 1 | Bæredygtig vækst |

mio. EUR

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Vedtagne bevillinger

Ændringer (overførsler og ÆB)

Fremført

Formålsbestemte indtægter

Tillægsbevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

Vedtagne bevillinger

Ændringer (overførsler og ÆB)

Fremført

Formålsbestemte indtægter

Tillægsbevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

1

Bæredygtig vækst

67 506

636

36

2 664

2 700

70 842

55 337

5 137

187

3 092

3 279

63 753

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

59 976

(126)

23

2 325

2 348

62 198

57 034

982

78

2 315

2 393

60 409

| 3 | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

2 065

688

41

199

240

2 994

1 484

729

47

216

263

2 477

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

9 406

(2)

178

349

527

9 931

6 955

(178)

52

354

405

7 182

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

8 280

0

22

811

833

9 113

8 278

0

711

835

1 546

9 824

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

I alt

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.2   GENNEMFØRELSE AF FORPLIGTELSESBEVILLINGER EFTER UDGIFTSOMRÅDE I DEN FINANSIELLE RAMME

GENNEMFØRELSE AF FORPLIGTELSESBEVILLINGER EFTER UDGIFTSOMRÅDE I DEN FINANSIELLE RAMME

| mio. EUR |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Godkendte forpligtelsesbevillinger | Indgåede forpligtelser | Fremførte bevillinger | Annullerede bevillinger |
| Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Fra formålsbestemte indtægter | I alt | % | Formålsbestemte indtægter | Fremførsler efter beslutning | I alt | % | Fra regnskabsårets budgetbevillinger | Fra fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 1 | Bæredygtig vækst |

mio. EUR

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Godkendte forpligtelsesbevillinger

Indgåede forpligtelser

Fremførte bevillinger

Annullerede bevillinger

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Fra formålsbestemte indtægter

I alt

%

Formålsbestemte indtægter

Fremførsler efter beslutning

I alt

%

Fra regnskabsårets budgetbevillinger

Fra fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

1

Bæredygtig vækst

70 842

67 653

36

1 311

69 000

97,40 %

1 354

28

1 381

1,95 %

461

0

0

461

0,65 %

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

62 198

59 825

23

969

60 817

97,78 %

1 356

2

1 357

2,18 %

24

0

0

24

0,04 %

| 3 | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

2 994

2 741

41

110

2 892

96,62 %

89

0

89

2,96 %

13

0

0

13

0,42 %

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

9 931

9 364

178

211

9 753

98,21 %

138

2

140

1,41 %

38

0

0

38

0,38 %

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

9 113

8 184

22

617

8 822

96,81 %

195

0

195

2,14 %

96

0

0

96

1,05 %

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

I alt

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.3   GENNEMFØRELSE AF BETALINGSBEVILLINGER EFTER UDGIFTSOMRÅDE I DEN FINANSIELLE RAMME

GENNEMFØRELSE AF BETALINGSBEVILLINGER EFTER UDGIFTSOMRÅDE I DEN FINANSIELLE RAMME

| mio. EUR |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Godkendte betalingsbevillinger | Gennemførte betalinger | Fremførte bevillinger | Annullerede bevillinger |
| Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Fra formålsbestemte indtægter | I alt | % | Automatiske fremførsler | Fremførsler efter beslutning | Formålsbestemte indtægter | I alt | % | Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 1 | Bæredygtig vækst |

mio. EUR

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Godkendte betalingsbevillinger

Gennemførte betalinger

Fremførte bevillinger

Annullerede bevillinger

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Fra formålsbestemte indtægter

I alt

%

Automatiske fremførsler

Fremførsler efter beslutning

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

1

Bæredygtig vækst

63 753

60 288

168

1 129

61 585

96,60 %

128

26

1 963

2 117

3,32 %

32

19

0

51

0,08 %

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

60 409

57 960

72

1 064

59 096

97,83 %

32

4

1 251

1 287

2,13 %

20

5

0

26

0,04 %

| 3 | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

2 477

2 192

46

136

2 375

95,86 %

8

1

80

88

3,57 %

13

1

0

14

0,57 %

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

7 182

6 741

31

291

7 064

98,35 %

26

4

63

92

1,28 %

6

20

0

26

0,37 %

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

9 824

7 475

628

461

8 564

87,18 %

706

1

373

1 081

11,01 %

95

83

0

178

1,81 %

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

I alt

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.4   BEVÆGELSER I UINDFRIEDE FORPLIGTELSER - EFTER UDGIFTSOMRÅDE I DEN FINANSIELLE RAMME

BEVÆGELSER I UINDFRIEDE FORPLIGTELSER - EFTER UDGIFTSOMRÅDE I DEN FINANSIELLE RAMME

| mio. EUR |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår | Regnskabsårets forpligtelser |
| Bevillinger fremført fra foregående regnskabsår | Frigørelser/ opskrivninger/ annulleringer | Betalinger | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang | Forpligtelser indgået i regnskabsåret | Betalinger | Annullering af forpligtelser, som ikke kan fremføres | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt |
| 1 | Bæredygtig vækst |

mio. EUR

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår

Regnskabsårets forpligtelser

Bevillinger fremført fra foregående regnskabsår

Frigørelser/ opskrivninger/ annulleringer

Betalinger

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

Forpligtelser indgået i regnskabsåret

Betalinger

Annullering af forpligtelser, som ikke kan fremføres

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt

1

Bæredygtig vækst

159 707

(850)

(54 901)

103 957

69 000

(6 684)

(1)

62 314

166 271

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

25 302

(137)

(12 983)

12 182

60 817

(46 113)

0

14 703

26 886

| 3 | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

2 130

(332)

(547)

1 251

2 892

(1 827)

0

1 065

2 316

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

19 567

(827)

(4 870)

13 870

9 753

(2 193)

(1)

7 558

21 429

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

737

(90)

(628)

19

8 822

(7 936)

4

890

909

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

I alt

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.5   FORDELING AF UINDFRIEDE FORPLIGTELSER EFTER OPRINDELSESÅR - EFTER UDGIFTSOMRÅDE I DEN FINANSIELLE RAMME

FORDELING AF UINDFRIEDE FORPLIGTELSER EFTER OPRINDELSESÅR - EFTER UDGIFTSOMRÅDE I DEN FINANSIELLE RAMME

| mio. EUR |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | <2006 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | I alt |
| 1 | Bæredygtig vækst |

mio. EUR

Udgiftsområde i den finansielle ramme

<2006

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

I alt

1

Bæredygtig vækst

1 222

6 765

499

2 978

11 444

30 896

50 154

62 314

166 271

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

66

739

66

144

286

1 893

8 987

14 703

26 886

| 3 | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

14

5

28

86

241

314

562

1 065

2 316

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

672

650

710

1 291

2 199

3 464

4 884

7 558

21 429

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

0

0

0

0

0

0

19

890

909

I alt

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

3.6   FORDELING AF OG ÆNDRINGER I FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER EFTER POLITIKOMRÅDE

FORDELING AF OG ÆNDRINGER I FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER EFTER POLITIKOMRÅDE

| mio. EUR |
| --- |
| Politikområde | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Vedtagne bevillinger | Ændringer (overførsler/ÆB) | Fremført | Formålsbestemte indtægter | Tillægsbevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt | Vedtagne bevillinger | Ændringer (overførsler/ÆB) | Fremført | Formålsbestemte indtægter | Tillægsbevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | 10 | | |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

mio. EUR

Politikområde

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Vedtagne bevillinger

Ændringer (overførsler/ÆB)

Fremført

Formålsbestemte indtægter

Tillægsbevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

Vedtagne bevillinger

Ændringer (overførsler/ÆB)

Fremført

Formålsbestemte indtægter

Tillægsbevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

10

Formula

Formula

01

Økonomiske og finansielle anliggender

611

(94)

0

19

19

536

511

(42)

7

17

24

493

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

1 148

(4)

0

132

132

1 276

1 079

121

21

174

195

1 395

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

92

(1)

0

5

5

96

92

(1)

7

5

12

103

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

11 581

191

34

12

46

11 818

9 075

2 601

66

12

78

11 755

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

58 587

(22)

0

2 311

2 311

60 877

55 880

989

70

2 303

2 373

59 242

| 06 | Mobilitet og transport |
| --- | --- |

06

Mobilitet og transport

1 664

(1)

0

91

91

1 754

1 079

(40)

6

110

116

1 156

| 07 | Miljø og klimaindsats |
| --- | --- |

07

Miljø og klimaindsats

493

(1)

0

17

17

508

393

(20)

18

17

35

409

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

5 930

643

0

1 045

1 045

7 618

4 218

632

30

1 366

1 396

6 245

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

1 678

(2)

0

309

309

1 985

1 357

33

13

373

387

1 776

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

411

0

0

521

521

932

404

1

44

444

488

893

| 11 | Maritime anliggender og fiskeri |
| --- | --- |

11

Maritime anliggender og fiskeri

1 033

(48)

23

3

26

1 011

806

(56)

4

3

7

757

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

101

(2)

0

7

7

107

98

1

7

7

13

112

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

42 045

569

40

8

48

42 662

35 538

2 686

49

8

57

38 282

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

143

(1)

0

5

5

147

110

18

7

5

12

140

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

2 697

(8)

0

602

603

3 292

2 112

280

16

651

667

3 059

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

262

1

0

8

8

271

253

3

14

8

22

278

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

687

(68)

0

34

34

653

592

16

12

33

45

652

| 18 | Indre anliggender |
| --- | --- |

18

Indre anliggender

1 264

(1)

3

56

59

1 322

756

29

7

68

75

860

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

4 817

(51)

44

158

202

4 969

3 276

(188)

17

166

183

3 271

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

104

(1)

0

3

3

106

102

0

6

3

9

111

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

1 498

(2)

127

110

237

1 733

1 310

21

33

111

144

1 475

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

1 088

3

8

68

75

1 166

921

(1)

4

51

55

976

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

900

378

0

21

21

1 299

842

259

7

34

40

1 141

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

79

0

0

0

0

79

74

2

7

0

7

83

| 25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning

194

(1)

0

11

11

204

193

(1)

16

11

27

219

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 017

62

0

120

120

1 200

1 001

74

146

122

268

1 343

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

69

(12)

0

7

7

63

69

(12)

9

7

16

73

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

12

0

0

1

1

12

12

0

1

1

1

13

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

134

(6)

0

16

16

144

122

(1)

6

22

27

148

| 30 | Pensioner og dertil knyttede udgifter |
| --- | --- |

30

Pensioner og dertil knyttede udgifter

1 335

(14)

0

0

0

1 321

1 335

(14)

0

0

0

1 321

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

399

(9)

0

87

87

477

399

(9)

24

87

111

501

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

718

(1)

0

47

47

764

1 339

(622)

6

60

66

782

| 33 | Retlige anliggender |
| --- | --- |

33

Retlige anliggender

218

0

0

15

15

233

187

2

3

14

17

206

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

759

(298)

0

0

0

461

90

(90)

0

0

0

0

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

3 464

0

22

498

519

3 983

3 464

0

393

519

912

4 376

I alt

147 232

1 196

300

6 348

6 649

155 077

129 088

6 670

1 074

6 812

7 886

143 644

3.7   GENNEMFØRELSE AF FORPLIGTELSESBEVILLINGER EFTER POLITIKOMRÅDE

GENNEMFØRELSE AF FORPLIGTELSESBEVILLINGER EFTER POLITIKOMRÅDE

| mio. EUR |
| --- |
| Politikområde | Godkendte forpligtelsesbevillinger | Indgåede forpligtelser | Fremførte bevillinger | Annullerede bevillinger |
| Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | I alt | % | Formålsbestemte indtægter | Fremførsler efter beslutning | I alt | % | Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

mio. EUR

Politikområde

Godkendte forpligtelsesbevillinger

Indgåede forpligtelser

Fremførte bevillinger

Annullerede bevillinger

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

Formålsbestemte indtægter

Fremførsler efter beslutning

I alt

%

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

01

Økonomiske og finansielle anliggender

536

517

0

18

535

99,66 %

2

0

2

0,33 %

0

0

0

0

0,01 %

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

1 276

1 144

0

92

1 236

96,84 %

40

0

40

3,13 %

0

0

0

0

0,03 %

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

96

91

0

3

94

97,42 %

2

0

2

2,43 %

0

0

0

0

0,15 %

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

11 818

11 742

34

7

11 782

99,70 %

6

24

30

0,25 %

6

0

0

6

0,05 %

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

60 877

58 550

0

964

59 514

97,76 %

1 347

2

1 349

2,22 %

13

0

0

13

0,02 %

| 06 | Mobilitet og transport |
| --- | --- |

06

Mobilitet og transport

1 754

1 651

0

61

1 713

97,65 %

29

0

29

1,67 %

12

0

0

12

0,68 %

| 07 | Miljø og klimaindsats |
| --- | --- |

07

Miljø og klimaindsats

508

486

0

10

496

97,58 %

7

0

7

1,47 %

5

0

0

5

0,95 %

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

7 618

6 573

0

486

7 059

92,66 %

559

0

559

7,34 %

0

0

0

0

0,00 %

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

1 985

1 675

0

203

1 878

94,60 %

106

0

107

5,37 %

1

0

0

1

0,03 %

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

932

411

0

83

494

53,04 %

438

0

438

46,95 %

0

0

0

0

0,01 %

| 11 | Maritime anliggender og fiskeri |
| --- | --- |

11

Maritime anliggender og fiskeri

1 011

982

23

1

1 007

99,60 %

1

0

1

0,12 %

3

0

0

3

0,28 %

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

107

99

0

2

101

94,46 %

5

0

5

4,72 %

1

0

0

1

0,82 %

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

42 662

42 601

40

6

42 647

99,96 %

2

3

5

0,01 %

10

0

0

10

0,02 %

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

147

142

0

2

144

97,76 %

3

0

3

2,20 %

0

0

0

0

0,04 %

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

3 292

2 689

0

399

3 088

93,79 %

204

0

204

6,19 %

1

0

0

1

0,02 %

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

271

262

0

4

265

97,92 %

4

0

4

1,60 %

1

0

0

1

0,48 %

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

653

616

0

24

639

97,96 %

10

0

10

1,53 %

3

0

0

3

0,51 %

| 18 | Indre anliggender |
| --- | --- |

18

Indre anliggender

1 322

1 253

3

35

1 290

97,57 %

21

0

21

1,62 %

11

0

0

11

0,80 %

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

4 969

4 765

44

63

4 872

98,06 %

95

0

95

1,91 %

1

0

0

1

0,02 %

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

106

103

0

2

104

98,26 %

1

0

2

1,58 %

0

0

0

0

0,16 %

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS

1 733

1 494

127

99

1 719

99,19 %

12

2

14

0,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

1 166

1 090

8

37

1 135

97,38 %

30

0

30

2,61 %

0

0

0

0

0,01 %

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

1 299

1 277

0

17

1 294

99,61 %

4

0

4

0,34 %

1

0

0

1

0,05 %

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

79

79

0

0

79

99,81 %

0

0

0

0,03 %

0

0

0

0

0,16 %

| 25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning

204

191

0

5

196

96,51 %

5

0

5

2,51 %

2

0

0

2

0,98 %

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 200

1 078

0

71

1 149

95,78 %

50

0

50

4,15 %

1

0

0

1

0,08 %

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

63

56

0

4

61

95,47 %

3

0

3

4,42 %

0

0

0

0

0,11 %

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

12

11

0

0

12

96,23 %

0

0

0

3,04 %

0

0

0

0

0,73 %

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

144

124

0

11

135

93,94 %

5

0

5

3,38 %

4

0

0

4

2,68 %

| 30 | Pension og dertil knyttede udgifter |
| --- | --- |

30

Pension og dertil knyttede udgifter

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

477

390

0

45

435

91,20 %

42

0

42

8,78 %

0

0

0

0

0,03 %

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

764

716

0

16

731

95,67 %

32

0

32

4,15 %

1

0

0

1

0,17 %

| 33 | Retlige anliggender |
| --- | --- |

33

Retlige anliggender

233

216

0

6

222

95,30 %

10

0

10

4,12 %

1

0

0

1

0,58 %

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

461

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

461

0

0

461

100,00 %

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

3 983

3 376

22

444

3 841

96,43 %

54

0

54

1,36 %

88

0

0

88

2,21 %

I alt

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

3.8   GENNEMFØRELSE AF BETALINGSBEVILLINGER EFTER POLITIKOMRÅDE

GENNEMFØRELSE AF BETALINGSBEVILLINGER EFTER POLITIKOMRÅDE

| mio. EUR |
| --- |
| Politikområde | Godkendte betalings bevillinger | Gennemførte betalinger | Fremførte bevillinger | Annullerede bevillinger |
| Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | I alt | % | Automatiske fremførsler | Fremførsler efter beslutning | Formålsbestemte indtægter | I alt | % | Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

mio. EUR

Politikområde

Godkendte betalings bevillinger

Gennemførte betalinger

Fremførte bevillinger

Annullerede bevillinger

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

Automatiske fremførsler

Fremførsler efter beslutning

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

01

Økonomiske og finansielle anliggender

493

463

6

15

484

98,13 %

6

0

2

8

1,64 %

0

1

0

1

0,23 %

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

1 395

1 180

19

72

1 271

91,12 %

19

0

103

121

8,70 %

1

2

0

3

0,18 %

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

103

83

6

2

92

89,72 %

7

0

3

10

9,78 %

0

0

0

1

0,50 %

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

11 755

11 629

63

7

11 699

99,53 %

13

24

5

43

0,36 %

9

4

0

13

0,11 %

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikterne |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikterne

59 242

56 829

66

1 053

57 948

97,82 %

23

4

1 250

1 276

2,15 %

13

4

0

18

0,03 %

| 06 | Mobilitet og transport |
| --- | --- |

06

Mobilitet og transport

1 156

1 031

5

69

1 105

95,57 %

6

0

41

47

4,03 %

3

1

0

5

0,40 %

| 07 | Miljø og klimaindsats |
| --- | --- |

07

Miljø og klimaindsats

409

355

17

10

382

93,39 %

17

1

6

24

5,89 %

1

2

0

3

0,72 %

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

6 245

4 827

25

455

5 307

84,97 %

23

0

911

934

14,95 %

0

5

0

5

0,08 %

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

1 776

1 375

12

114

1 501

84,54 %

14

0

259

273

15,36 %

1

1

0

2

0,10 %

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

893

357

40

69

466

52,13 %

48

0

375

423

47,35 %

0

5

0

5

0,52 %

| 11 | Maritime anliggender og fiskeri |
| --- | --- |

11

Maritime anliggender og fiskeri

757

742

2

1

745

98,45 %

3

0

1

5

0,64 %

5

2

0

7

0,91 %

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

112

92

6

2

99

88,71 %

5

0

5

11

9,47 %

1

1

0

2

1,82 %

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

38 282

38 200

48

6

38 254

99,93 %

12

0

2

14

0,04 %

12

1

0

14

0,04 %

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

140

121

7

2

130

92,66 %

7

0

3

10

7,04 %

0

0

0

0

0,30 %

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

3 059

2 379

14

368

2 761

90,23 %

13

0

284

296

9,69 %

1

2

0

2

0,08 %

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

278

240

13

3

256

92,16 %

14

0

5

19

6,84 %

1

1

0

3

1,00 %

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

652

596

11

28

635

97,34 %

11

0

5

16

2,48 %

0

1

0

1

0,18 %

| 18 | Indre anliggender |
| --- | --- |

18

Indre anliggender

860

769

6

61

835

97,15 %

4

1

7

12

1,44 %

11

2

0

12

1,41 %

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

3 271

3 073

10

150

3 233

98,83 %

13

0

16

30

0,90 %

2

7

0

9

0,27 %

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

111

98

6

1

105

94,79 %

4

0

2

5

4,86 %

0

0

0

0

0,34 %

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS

1 475

1 319

19

90

1 429

96,87 %

10

0

21

31

2,11 %

1

14

0

15

1,03 %

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

976

914

3

27

943

96,68 %

3

3

25

31

3,21 %

0

1

0

1

0,12 %

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

1 141

1 093

6

29

1 128

98,84 %

7

0

5

12

1,01 %

1

0

0

2

0,15 %

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

83

66

5

0

71

85,23 %

8

2

0

10

11,95 %

0

2

0

2

2,82 %

| 25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning

219

176

14

5

195

88,73 %

15

1

6

21

9,62 %

1

2

0

4

1,64 %

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 343

963

136

51

1 149

85,59 %

111

0

72

183

13,60 %

1

10

0

11

0,81 %

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

73

49

9

3

61

83,74 %

7

0

4

11

15,45 %

0

1

0

1

0,80 %

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

13

11

1

0

12

91,60 %

0

0

0

1

7,06 %

0

0

0

0

1,34 %

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

148

115

5

8

128

86,27 %

5

0

13

19

12,64 %

1

1

0

2

1,08 %

| 30 | Pension og dertil knyttede udgifter |
| --- | --- |

30

Pension og dertil knyttede udgifter

1 321

1 318

0

0

1 318

99,79 %

0

0

0

0

0,00 %

3

0

0

3

0,21 %

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

501

370

22

41

433

86,56 %

20

0

46

66

13,17 %

0

1

0

1

0,27 %

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

782

706

5

12

723

92,51 %

6

0

48

53

6,82 %

4

1

0

5

0,66 %

| 33 | Retlige anliggender |
| --- | --- |

33

Retlige anliggender

206

183

1

6

190

92,16 %

4

1

8

13

6,13 %

2

2

0

4

1,71 %

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

4 376

2 934

340

322

3 596

82,19 %

442

0

197

638

14,59 %

88

53

0

141

3,22 %

I alt

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

3.9   BEVÆGELSER I UINDFRIEDE FORPLIGTELSER EFTER POLITIKOMRÅDE

BEVÆGELSER I UINDFRIEDE FORPLIGTELSER EFTER POLITIKOMRÅDE

| mio. EUR |
| --- |
| Politikområde | Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår | Regnskabsårets forpligtelser | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt |
| Bevillinger fremført fra foregående regnskabsår | Frigørelser/ opskrivninger/ annulleringer | Betalinger | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang | Forpligtelser indgået i regnskabsåret | Betalinger | Annullering af ikke-fremførlige forpligtelser | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

mio. EUR

Politikområde

Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår

Regnskabsårets forpligtelser

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt

Bevillinger fremført fra foregående regnskabsår

Frigørelser/ opskrivninger/ annulleringer

Betalinger

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

Forpligtelser indgået i regnskabsåret

Betalinger

Annullering af ikke-fremførlige forpligtelser

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

01

Økonomiske og finansielle anliggender

582

(9)

(143)

429

535

(341)

0

194

623

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

2 155

(31)

(850)

1 274

1 236

(421)

0

814

2 088

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

7

0

(6)

0

94

(86)

0

8

8

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

29 625

(40)

(11 226)

18 359

11 782

(473)

0

11 309

29 668

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikterne |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikterne

22 357

(76)

(11 972)

10 308

59 514

(45 975)

0

13 539

23 847

| 06 | Mobilitet og transport |
| --- | --- |

06

Mobilitet og transport

2 809

(100)

(879)

1 830

1 713

(226)

0

1 487

3 317

| 07 | Miljø og klimaindsats |
| --- | --- |

07

Miljø og klimaindsats

898

(11)

(243)

645

496

(138)

0

358

1 003

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

9 200

(170)

(2 983)

6 047

7 059

(2 324)

0

4 734

10 781

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

2 269

(51)

(782)

1 436

1 878

(720)

0

1 158

2 594

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

184

(13)

(114)

57

494

(352)

0

142

199

| 11 | Maritime anliggender og fiskeri |
| --- | --- |

11

Maritime anliggender og fiskeri

2 062

(33)

(538)

1 490

1 007

(207)

0

800

2 290

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

22

(2)

(16)

4

101

(83)

0

18

21

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

108 413

(498)

(36 781)

71 133

42 647

(1 473)

(1)

41 174

112 307

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

92

(13)

(55)

24

144

(75)

0

69

93

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

1 921

(53)

(839)

1 028

3 088

(1 921)

0

1 167

2 195

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

122

(13)

(86)

24

265

(170)

0

95

119

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

719

(81)

(317)

321

639

(318)

0

321

642

| 18 | Indre anliggender |
| --- | --- |

18

Indre anliggender

1 458

(235)

(268)

954

1 290

(567)

0

723

1 677

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

10 232

(528)

(2 379)

7 324

4 872

(854)

0

4 018

11 343

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

20

(1)

(13)

6

104

(93)

0

12

18

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS

3 281

(119)

(970)

2 192

1 719

(459)

0

1 260

3 453

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

2 864

(16)

(769)

2 079

1 135

(175)

(1)

960

3 039

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

670

(4)

(417)

248

1 294

(711)

0

583

831

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

34

(7)

(15)

12

79

(56)

0

23

35

| 25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning

19

(3)

(15)

0

196

(179)

0

17

17

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

184

(12)

(161)

11

1 149

(988)

0

160

171

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

9

(1)

(9)

0

61

(52)

0

8

8

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

1

0

(1)

0

12

(11)

0

1

1

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

115

(9)

(45)

61

135

(82)

0

53

114

| 30 | Pensioner og dertil knyttede udgifter |
| --- | --- |

30

Pensioner og dertil knyttede udgifter

0

0

0

0

1 318

(1 318)

0

0

0

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

24

(1)

(22)

0

435

(411)

0

24

24

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

4 522

(12)

(622)

3 888

731

(102)

0

629

4 518

| 33 | Retlige anliggender |
| --- | --- |

33

Retlige anliggender

181

(34)

(67)

80

222

(122)

0

99

179

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

397

(57)

(325)

15

3 841

(3 272)

4

573

588

I alt

207 443

(2 234)

(73 930)

131 279

151 284

(64 754)

1

86 531

217 810

3.10   FORDELING AF UINDFRIEDE FORPLIGTELSER EFTER OPRINDELSESÅR - EFTER POLITIKOMRÅDE

FORDELING AF UINDFRIEDE FORPLIGTELSER EFTER OPRINDELSESÅR - EFTER POLITIKOMRÅDE

| Politikområde | <2006 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | I alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

Politikområde

<2006

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

I alt

01

Økonomiske og finansielle anliggender

11

35

10

0

20

167

185

194

623

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

10

5

17

97

101

546

498

814

2 088

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

384

1 507

57

267

1 241

5 457

9 446

11 309

29 668

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

7

456

0

2

152

1 437

8 254

13 539

23 847

| 06 | Mobilitet og transport |
| --- | --- |

06

Mobilitet og transport

15

27

124

103

271

494

797

1 487

3 317

| 07 | Miljø og klimaindsats |
| --- | --- |

07

Miljø og klimaindsats

9

12

57

88

138

151

189

358

1 003

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

114

73

177

381

814

1 728

2 760

4 734

10 781

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

12

8

31

83

207

372

724

1 158

2 594

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

0

3

1

10

10

11

21

142

199

| 11 | Maritime anliggender og fiskeri |
| --- | --- |

11

Maritime anliggender og fiskeri

51

271

5

18

71

411

663

800

2 290

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

0

0

0

0

0

1

3

18

21

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

836

5 328

21

1 875

7 437

20 613

35 024

41 174

112 307

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

0

0

0

0

0

4

20

69

93

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

2

0

47

77

150

255

497

1 167

2 195

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

0

0

0

0

1

6

17

95

119

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

9

3

7

43

42

83

133

321

642

| 18 | Indre anliggender |
| --- | --- |

18

Indre anliggender

4

0

17

64

208

249

412

723

1 677

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

266

235

498

846

1 236

1 725

2 518

4 018

11 343

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

0

0

0

0

0

2

4

12

18

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

113

63

71

193

365

578

810

1 260

3 453

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

69

86

129

236

310

513

735

960

3 039

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

0

1

1

9

16

58

163

583

831

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

0

0

1

1

2

2

6

23

35

| 25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning

0

0

0

0

0

0

0

17

17

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

0

0

0

0

0

0

11

160

171

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

2

2

1

1

3

17

36

53

114

| 30 | Pensioner og dertil knyttede udgifter |
| --- | --- |

30

Pensioner og dertil knyttede udgifter

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

0

0

0

0

0

0

0

24

24

| 32 | Energi |
| --- | --- |

32

Energi

60

43

28

101

1 365

1 671

621

629

4 518

| 33 | Retlige anliggender |
| --- | --- |

33

Retlige anliggender

0

0

1

4

12

18

45

99

179

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

0

0

0

0

0

0

15

573

588

I alt

1 975

8 159

1 304

4 498

14 171

36 568

64 606

86 531

217 810

4.1   OVERSIGT OVER GENNEMFØRELSEN AF INDTÆGTERNE PÅ BUDGETTET EFTER INSTITUTION

OVERSIGT OVER GENNEMFØRELSEN AF INDTÆGTERNE PÅ BUDGETTET EFTER INSTITUTION

| mio. EUR |
| --- |
| Institution | Indtægtsbevillinger | Fastlagte fordringer | Indtægter | Indtægter i % af budgettet | Udestående |
| Oprindelige | Endelige | Det aktuelle regnskabsår | Fremført | I alt | Fra fordringer i regnskabsåret | Fra fremførte fordringer | I alt |
| Europa-Parlamentet | 147 | 147 | 174 | 26 | 200 | 172 | 4 | 176 | 119,41 % | 25 |
| Det Europæiske Råd og Rådet | 58 | 58 | 99 | 11 | 109 | 88 | 10 | 98 | 168,80 % | 11 |
| Europa-Kommissionen | 128 761 | 135 431 | 137 081 | 13 342 | 150 423 | 134 783 | 4 066 | 138 849 | 102,52 % | 11 573 |
| Domstolen | 44 | 44 | 51 | 0 | 51 | 51 | 0 | 51 | 115,64 % | 0 |
| Revisionsretten | 21 | 21 | 19 | 0 | 19 | 19 | 0 | 19 | 90,58 % | 0 |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 12 | 12 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 133,47 % | 0 |
| Regionsudvalget | 8 | 8 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 250,50 % | 0 |
| Den Europæiske Ombudsmand | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 97,10 % | 0 |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 77,36 % | 0 |
| Tjenesten for EU's Optræden Udadtil | 35 | 35 | 309 | 0 | 310 | 309 | 0 | 309 | 889,83 % | 0 |
| I alt | 129 088 | 135 758 | 137 771 | 13 379 | 151 150 | 135 460 | 4 080 | 139 541 | 102,79 % | 11 610 |

mio. EUR

Institution

Indtægtsbevillinger

Fastlagte fordringer

Indtægter

Indtægter i % af budgettet

Udestående

Oprindelige

Endelige

Det aktuelle regnskabsår

Fremført

I alt

Fra fordringer i regnskabsåret

Fra fremførte fordringer

I alt

Europa-Parlamentet

147

147

174

26

200

172

4

176

119,41 %

25

Det Europæiske Råd og Rådet

58

58

99

11

109

88

10

98

168,80 %

11

Europa-Kommissionen

128 761

135 431

137 081

13 342

150 423

134 783

4 066

138 849

102,52 %

11 573

Domstolen

44

44

51

0

51

51

0

51

115,64 %

0

Revisionsretten

21

21

19

0

19

19

0

19

90,58 %

0

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

12

12

16

0

16

16

0

16

133,47 %

0

Regionsudvalget

8

8

20

0

20

20

0

20

250,50 %

0

Den Europæiske Ombudsmand

1

1

1

0

1

1

0

1

97,10 %

0

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

1

1

1

0

1

1

0

1

77,36 %

0

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

35

35

309

0

310

309

0

309

889,83 %

0

I alt

129 088

135 758

137 771

13 379

151 150

135 460

4 080

139 541

102,79 %

11 610

4.2   GENNEMFØRELSE AF FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER EFTER INSTITUTION

GENNEMFØRELSE AF FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER EFTER INSTITUTION

Forpligtelsesbevillinger

Forpligtelsesbevillinger

| mio. EUR |
| --- |
| Institution | Godkendte forpligtelses bevillinger | Indgåede forpligtelser | Fremførte bevillinger | Annullerede bevillinger |
| Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Fra formålsbestemte indtægter | I alt | % | Fra formålsbestemte indtægter | Fremførsler efter beslutning | I alt | % | Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | | | 11 | 12 | 13 | | |
| Europa-Parlamentet | 1 862 | 1 693 | 22 | 116 | 1 831 | 98,32 % | 6 | 0 | 6 | 0,34 % | 25 | 0 | 0 | 25 | 1,33 % |
| Det Europæiske Råd og Rådet | 612 | 490 | 0 | 42 | 532 | 86,89 % | 36 | 0 | 36 | 5,92 % | 44 | 0 | 0 | 44 | 7,19 % |
| Europa-Kommissionen | 151 094 | 144 390 | 279 | 2 774 | 147 443 | 97,58 % | 3 077 | 31 | 3 108 | 2,06 % | 543 | 0 | 0 | 543 | 0,36 % |
| Domstolen | 351 | 344 | 0 | 1 | 345 | 98,36 % | 1 | 0 | 1 | 0,28 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,36 % |
| Revisionsretten | 143 | 137 | 0 | 0 | 138 | 96,12 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 3,59 % |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 133 | 125 | 0 | 4 | 128 | 96,62 % | 0 | 0 | 0 | 0,25 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 3,13 % |
| Regionsudvalget | 99 | 85 | 0 | 12 | 97 | 98,43 % | 0 | 0 | 0 | 0,03 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,54 % |
| Den Europæiske Ombudsmand | 10 | 9 | 0 | 0 | 9 | 95,86 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,12 % |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 95,21 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,79 % |
| Tjenesten for EU's Optræden Udadtil | 767 | 486 | 0 | 268 | 754 | 98,37 % | 10 | 0 | 10 | 1,26 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,37 % |
| I alt | 155 077 | 147 766 | 300 | 3 218 | 151 284 | 97,55 % | 3 131 | 31 | 3 162 | 2,04 % | 631 | 0 | 0 | 631 | 0,41 % |

mio. EUR

Institution

Godkendte forpligtelses bevillinger

Indgåede forpligtelser

Fremførte bevillinger

Annullerede bevillinger

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Fra formålsbestemte indtægter

I alt

%

Fra formålsbestemte indtægter

Fremførsler efter beslutning

I alt

%

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

Formula

Formula

11

12

13

Formula

Formula

Europa-Parlamentet

1 862

1 693

22

116

1 831

98,32 %

6

0

6

0,34 %

25

0

0

25

1,33 %

Det Europæiske Råd og Rådet

612

490

0

42

532

86,89 %

36

0

36

5,92 %

44

0

0

44

7,19 %

Europa-Kommissionen

151 094

144 390

279

2 774

147 443

97,58 %

3 077

31

3 108

2,06 %

543

0

0

543

0,36 %

Domstolen

351

344

0

1

345

98,36 %

1

0

1

0,28 %

5

0

0

5

1,36 %

Revisionsretten

143

137

0

0

138

96,12 %

0

0

0

0,30 %

5

0

0

5

3,59 %

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

133

125

0

4

128

96,62 %

0

0

0

0,25 %

4

0

0

4

3,13 %

Regionsudvalget

99

85

0

12

97

98,43 %

0

0

0

0,03 %

2

0

0

2

1,54 %

Den Europæiske Ombudsmand

10

9

0

0

9

95,86 %

0

0

0

0,02 %

0

0

0

0

4,12 %

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

8

7

0

0

7

95,21 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

4,79 %

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

767

486

0

268

754

98,37 %

10

0

10

1,26 %

3

0

0

3

0,37 %

I alt

155 077

147 766

300

3 218

151 284

97,55 %

3 131

31

3 162

2,04 %

631

0

0

631

0,41 %

Betalingsbevillinger

Betalingsbevillinger

| mio. EUR |
| --- |
| Institution | Godkendte betalingsbevillinger | Gennemførte betalinger | Fremførte bevillinger | Annullerede bevillinger |
| Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Fra formålsbestemte indtægter | I alt | % | Automatiske fremførsler | Fremførsler efter beslutning | Fra formålsbestemte indtægter | I alt | % | Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | | | 7 | 8 | 9 | | | 12 | 13 | 14 | | |
| Europa-Parlamentet | 2 092 | 1 388 | 214 | 22 | 1 623 | 77,58 % | 305 | 0 | 108 | 413 | 19,76 % | 25 | 31 | 0 | 56 | 2,67 % |
| Det Europæiske Råd og Rådet | 661 | 444 | 36 | 44 | 524 | 79,31 % | 46 | 0 | 41 | 87 | 13,13 % | 44 | 6 | 0 | 50 | 7,56 % |
| Europa-Kommissionen | 139 268 | 131 722 | 605 | 2 759 | 135 087 | 97,00 % | 458 | 36 | 3 533 | 4 028 | 2,89 % | 78 | 76 | 0 | 154 | 0,11 % |
| Domstolen | 369 | 326 | 16 | 1 | 343 | 92,92 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,15 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 1,93 % |
| Revisionsretten | 156 | 125 | 11 | 0 | 136 | 87,11 % | 13 | 0 | 0 | 13 | 8,41 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 4,48 % |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 141 | 117 | 7 | 4 | 127 | 90,15 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 6,19 % | 4 | 1 | 0 | 5 | 3,66 % |
| Regionsudvalget | 108 | 77 | 7 | 12 | 96 | 89,53 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 7,37 % | 2 | 2 | 0 | 3 | 3,10 % |
| Den Europæiske Ombudsmand | 10 | 8 | 1 | 0 | 9 | 89,11 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,74 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,15 % |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 9 | 6 | 1 | 0 | 7 | 81,28 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,68 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 8,05 % |
| Tjenesten for EU's Optræden Udadtil | 831 | 444 | 49 | 238 | 731 | 88,06 % | 42 | 0 | 46 | 88 | 10,58 % | 3 | 8 | 0 | 11 | 1,36 % |
| I alt | 143 644 | 134 656 | 946 | 3 081 | 138 683 | 96,55 % | 900 | 36 | 3 730 | 4 666 | 3,25 % | 166 | 128 | 0 | 295 | 0,21 % |

mio. EUR

Institution

Godkendte betalingsbevillinger

Gennemførte betalinger

Fremførte bevillinger

Annullerede bevillinger

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Fra formålsbestemte indtægter

I alt

%

Automatiske fremførsler

Fremførsler efter beslutning

Fra formålsbestemte indtægter

I alt

%

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

1

2

3

4

Formula

Formula

7

8

9

Formula

Formula

12

13

14

Formula

Formula

Europa-Parlamentet

2 092

1 388

214

22

1 623

77,58 %

305

0

108

413

19,76 %

25

31

0

56

2,67 %

Det Europæiske Råd og Rådet

661

444

36

44

524

79,31 %

46

0

41

87

13,13 %

44

6

0

50

7,56 %

Europa-Kommissionen

139 268

131 722

605

2 759

135 087

97,00 %

458

36

3 533

4 028

2,89 %

78

76

0

154

0,11 %

Domstolen

369

326

16

1

343

92,92 %

18

0

1

19

5,15 %

5

2

0

7

1,93 %

Revisionsretten

156

125

11

0

136

87,11 %

13

0

0

13

8,41 %

5

2

0

7

4,48 %

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

141

117

7

4

127

90,15 %

8

0

1

9

6,19 %

4

1

0

5

3,66 %

Regionsudvalget

108

77

7

12

96

89,53 %

8

0

0

8

7,37 %

2

2

0

3

3,10 %

Den Europæiske Ombudsmand

10

8

1

0

9

89,11 %

1

0

0

1

6,74 %

0

0

0

0

4,15 %

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

9

6

1

0

7

81,28 %

1

0

0

1

10,68 %

0

0

0

1

8,05 %

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

831

444

49

238

731

88,06 %

42

0

46

88

10,58 %

3

8

0

11

1,36 %

I alt

143 644

134 656

946

3 081

138 683

96,55 %

900

36

3 730

4 666

3,25 %

166

128

0

295

0,21 %

4.3   AGENTURERNES INDTÆGTER: BUDGETOVERSLAG, FORDRINGER OG INKASSEREDE BELØB

AGENTURERNES INDTÆGTER: BUDGETOVERSLAG, FORDRINGER OG INKASSEREDE BELØB

| mio. EUR |
| --- |
| Agentur | Anslåede indtægter | Fastlagte fordringer | Inkasserede beløb | Udestående | Politikområde |
| Europæisk Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder | 7 | 7 | 7 | 0 | 06 |
| Det Europæiske Asylstøttekontor | 7 | 2 | 2 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur | 150 | 116 | 115 | 1 | 06 |
| Frontex | 90 | 76 | 76 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | 19 | 20 | 20 | 1 | 15 |
| Det Europæiske Politiakademi | 8 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Kemikalieagentur | 33 | 35 | 35 | 0 | 02 |
| Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme | 58 | 58 | 58 | 0 | 17 |
| Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Den Europæiske Banktilsynsmyndighed | 21 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger | 16 | 14 | 14 | 0 | 12 |
| Det Europæiske Miljøagentur | 42 | 52 | 51 | 1 | 07 |
| Den Europæiske Politienhed | 84 | 83 | 83 | 0 | 18 |
| Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed | 20 | 19 | 19 | 0 | 12 |
| EF-Fiskerikontrolagenturet | 10 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | 77 | 77 | 77 | 0 | 17 |
| Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder | 8 | 8 | 8 | 0 | 04 |
| Tilsynsmyndigheden for Den Europæiske GNSS | 13 | 21 | 21 | 0 | 06 |
| Fusion for Energy | 344 | 379 | 379 | 0 | 08 |
| Eurojust | 33 | 33 | 33 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur | 59 | 54 | 53 | 0 | 06 |
| Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked | 175 | 176 | 176 | 0 | 12 |
| Det Europæiske Lægemiddelagentur | 222 | 254 | 224 | 31 | 02 |
| Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation - Kontor | 3 | 3 | 3 | 0 | 09 |
| Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder | 21 | 21 | 21 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Jernbaneagentur | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | 15 | 15 | 15 | 0 | 04 |
| Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi | 78 | 77 | 77 | 0 | 15 |
| Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer | 48 | 49 | 45 | 4 | 15 |
| Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut | 21 | 20 | 20 | 0 | 15 |
| EF-Sortsmyndigheden | 13 | 13 | 13 | 0 | 17 |
| Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur | 50 | 50 | 50 | 0 | 15 |
| Forvaltningsorganet for Konkurrence og Innovation | 16 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd | 39 | 39 | 39 | 0 | 08 |
| Forvaltningsorganet for Forskning | 46 | 47 | 47 | 0 | 08 |
| Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Forvaltningsorganet for Det Transeuropæiske Transportnet | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| I alt | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 | |

mio. EUR

Agentur

Anslåede indtægter

Fastlagte fordringer

Inkasserede beløb

Udestående

Politikområde

Europæisk Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder

7

7

7

0

06

Det Europæiske Asylstøttekontor

7

2

2

0

18

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

150

116

115

1

06

Frontex

90

76

76

0

18

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

19

20

20

1

15

Det Europæiske Politiakademi

8

9

9

0

18

Det Europæiske Kemikalieagentur

33

35

35

0

02

Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme

58

58

58

0

17

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

16

16

16

0

18

Den Europæiske Banktilsynsmyndighed

21

19

19

0

12

Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger

16

14

14

0

12

Det Europæiske Miljøagentur

42

52

51

1

07

Den Europæiske Politienhed

84

83

83

0

18

Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed

20

19

19

0

12

EF-Fiskerikontrolagenturet

10

10

10

0

11

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

77

77

77

0

17

Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder

8

8

8

0

04

Tilsynsmyndigheden for Den Europæiske GNSS

13

21

21

0

06

Fusion for Energy

344

379

379

0

08

Eurojust

33

33

33

0

18

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

59

54

53

0

06

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked

175

176

176

0

12

Det Europæiske Lægemiddelagentur

222

254

224

31

02

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

8

8

8

0

09

Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation - Kontor

3

3

3

0

09

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder

21

21

21

0

18

Det Europæiske Jernbaneagentur

26

26

26

0

06

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

15

15

15

0

04

Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi

78

77

77

0

15

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

48

49

45

4

15

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

21

20

20

0

15

EF-Sortsmyndigheden

13

13

13

0

17

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

21

21

21

0

04

Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur

50

50

50

0

15

Forvaltningsorganet for Konkurrence og Innovation

16

17

17

0

06

Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd

39

39

39

0

08

Forvaltningsorganet for Forskning

46

47

47

0

08

Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere

7

7

7

0

17

Forvaltningsorganet for Det Transeuropæiske Transportnet

10

10

10

0

06

I alt

1 936

1 963

1 925

38

| mio. EUR |
| --- |
| Indtægtstype | Anslåede indtægter | Fastlagte fordringer | Inkasserede beløb | Udestående |
| Tilskud fra Kommissionen | 1 304 | 1 276 | 1 272 | 5 |
| Gebyrindtægter | 465 | 490 | 460 | 30 |
| Andre indtægter | 168 | 197 | 193 | 4 |
| I alt | 1 936 | 1 963 | 1 925 | 38 |

mio. EUR

Indtægtstype

Anslåede indtægter

Fastlagte fordringer

Inkasserede beløb

Udestående

Tilskud fra Kommissionen

1 304

1 276

1 272

5

Gebyrindtægter

465

490

460

30

Andre indtægter

168

197

193

4

I alt

1 936

1 963

1 925

38

4.4   FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER EFTER AGENTUR

FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER EFTER AGENTUR

| mio. EUR |
| --- |
| Agentur | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Bevillinger | Indgåede forpligtelser | Fremført | Bevillinger | Gennemførte betalinger | Fremført |
| Europæisk Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder | 7 | 7 | 0 | 8 | 5 | 2 |
| Det Europæiske Asylstøttekontor | 7 | 5 | 0 | 6 | 2 | 2 |
| Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur | 164 | 132 | 27 | 176 | 117 | 53 |
| Frontex | 90 | 89 | 1 | 128 | 99 | 22 |
| Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | 22 | 21 | 1 | 22 | 19 | 3 |
| Det Europæiske Politiakademi | 9 | 8 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Det Europæiske Kemikalieagentur | 99 | 96 | 0 | 113 | 94 | 15 |
| Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme | 58 | 55 | 0 | 69 | 55 | 10 |
| Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug | 17 | 16 | 0 | 17 | 16 | 0 |
| Den Europæiske Banktilsynsmyndighed | 21 | 18 | 0 | 22 | 13 | 7 |
| Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger | 16 | 14 | 0 | 16 | 11 | 4 |
| Det Europæiske Miljøagentur | 69 | 52 | 16 | 73 | 45 | 27 |
| Den Europæiske Politienhed | 85 | 84 | 1 | 100 | 79 | 17 |
| Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed | 20 | 17 | 0 | 22 | 15 | 4 |
| EF-Fiskerikontrolagenturet | 9 | 9 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | 79 | 78 | 0 | 90 | 80 | 9 |
| Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder | 8 | 7 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Tilsynsmyndigheden for Den Europæiske GNSS | 106 | 58 | 47 | 55 | 33 | 22 |
| Fusion for Energy | 1 482 | 1 482 | 0 | 384 | 362 | 7 |
| Eurojust | 35 | 34 | 1 | 41 | 35 | 5 |
| Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur | 57 | 53 | 1 | 61 | 53 | 2 |
| Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked | 429 | 189 | 0 | 461 | 180 | 37 |
| Det Europæiske Lægemiddelagentur | 226 | 222 | 0 | 262 | 215 | 41 |
| Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed | 8 | 8 | 0 | 9 | 9 | 1 |
| Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation - Kontor | 3 | 3 | 0 | 3 | 2 | 1 |
| Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder | 21 | 21 | 0 | 28 | 23 | 5 |
| Det Europæiske Jernbaneagentur | 26 | 25 | 0 | 30 | 26 | 2 |
| Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | 17 | 15 | 1 | 20 | 15 | 5 |
| Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi | 97 | 95 | 0 | 83 | 71 | 7 |
| Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer | 48 | 42 | 0 | 52 | 41 | 4 |
| Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut | 20 | 20 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| EF-Sortsmyndigheden | 14 | 13 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | 22 | 21 | 0 | 26 | 20 | 5 |
| Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur | 50 | 49 | 0 | 55 | 48 | 6 |
| Forvaltningsorganet for Konkurrence og Innovation | 17 | 16 | 0 | 18 | 16 | 1 |
| Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd | 39 | 38 | 0 | 41 | 38 | 2 |
| Forvaltningsorganet for Forskning | 46 | 44 | 0 | 50 | 43 | 4 |
| Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Forvaltningsorganet for Det Transeuropæiske Transportnet | 10 | 10 | 0 | 11 | 9 | 1 |
| I alt | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

mio. EUR

Agentur

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Bevillinger

Indgåede forpligtelser

Fremført

Bevillinger

Gennemførte betalinger

Fremført

Europæisk Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder

7

7

0

8

5

2

Det Europæiske Asylstøttekontor

7

5

0

6

2

2

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

164

132

27

176

117

53

Frontex

90

89

1

128

99

22

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

22

21

1

22

19

3

Det Europæiske Politiakademi

9

8

0

11

8

2

Det Europæiske Kemikalieagentur

99

96

0

113

94

15

Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme

58

55

0

69

55

10

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

17

16

0

17

16

0

Den Europæiske Banktilsynsmyndighed

21

18

0

22

13

7

Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger

16

14

0

16

11

4

Det Europæiske Miljøagentur

69

52

16

73

45

27

Den Europæiske Politienhed

85

84

1

100

79

17

Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed

20

17

0

22

15

4

EF-Fiskerikontrolagenturet

9

9

0

11

10

1

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

79

78

0

90

80

9

Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder

8

7

0

11

8

2

Tilsynsmyndigheden for Den Europæiske GNSS

106

58

47

55

33

22

Fusion for Energy

1 482

1 482

0

384

362

7

Eurojust

35

34

1

41

35

5

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

57

53

1

61

53

2

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked

429

189

0

461

180

37

Det Europæiske Lægemiddelagentur

226

222

0

262

215

41

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

8

8

0

9

9

1

Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation - Kontor

3

3

0

3

2

1

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder

21

21

0

28

23

5

Det Europæiske Jernbaneagentur

26

25

0

30

26

2

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

17

15

1

20

15

5

Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi

97

95

0

83

71

7

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

48

42

0

52

41

4

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

20

20

0

21

20

1

EF-Sortsmyndigheden

14

13

0

14

12

0

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

22

21

0

26

20

5

Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur

50

49

0

55

48

6

Forvaltningsorganet for Konkurrence og Innovation

17

16

0

18

16

1

Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd

39

38

0

41

38

2

Forvaltningsorganet for Forskning

46

44

0

50

43

4

Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere

7

7

0

8

7

1

Forvaltningsorganet for Det Transeuropæiske Transportnet

10

10

0

11

9

1

I alt

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

| Udgiftstype | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| --- | --- | --- |
| Bevillinger | Indgåede forpligtelser | Fremført | Bevillinger | Gennemførte betalinger | Fremført |
| Personale | 813 | 781 | 2 | 829 | 777 | 18 |
| Administrationsudgifter | 305 | 292 | 1 | 377 | 277 | 79 |
| Aktionsudgifter | 2 442 | 2 102 | 95 | 1 421 | 899 | 242 |
| I alt | 3 559 | 3 175 | 97 | 2 627 | 1 952 | 338 |

Udgiftstype

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Bevillinger

Indgåede forpligtelser

Fremført

Bevillinger

Gennemførte betalinger

Fremført

Personale

813

781

2

829

777

18

Administrationsudgifter

305

292

1

377

277

79

Aktionsudgifter

2 442

2 102

95

1 421

899

242

I alt

3 559

3 175

97

2 627

1 952

338

4.5   RESULTATET AF BUDGETGENNEMFØRELSEN INKLUSIVE AGENTURERNE

RESULTATET AF BUDGETGENNEMFØRELSEN INKLUSIVE AGENTURERNE

| mio. EUR |
| --- |
| | Den Europæiske Union | Agenturerne | Eliminering af tilskud til agenturerne | I alt |
| Regnskabsårets indtægter | 139 541 | 1 925 | (1 272) | 140 194 |
| Betalinger over regnskabsårets bevillinger | (137 738) | (1 739) | 1 272 | (138 205) |
| Betalingsbevillinger fremført til regnskabsåret n+1 | (936) | (338) | 0 | (1 274) |
| Annullering af uudnyttede bevillinger fremført fra regnskabsåret n-1 | 92 | 171 | 0 | 263 |
| Valutakursforskelle i regnskabsåret | 60 | (8) | 0 | 52 |
| Resultat af budgetgennemførelsen | 1 019 | 12 | 0 | 1 031 |

mio. EUR

Den Europæiske Union

Agenturerne

Eliminering af tilskud til agenturerne

I alt

Regnskabsårets indtægter

139 541

1 925

(1 272)

140 194

140 194

Betalinger over regnskabsårets bevillinger

(137 738)

(1 739)

1 272

(138 205)

(138 205)

Betalingsbevillinger fremført til regnskabsåret n+1

(936)

(338)

0

(1 274)

(1 274)

Annullering af uudnyttede bevillinger fremført fra regnskabsåret n-1

92

171

0

263

263

Valutakursforskelle i regnskabsåret

60

(8)

0

52

52

Resultat af budgetgennemførelsen

Resultat af budgetgennemførelsen

1 019

1 019

12

12

0

0

1 031

1 031

---

(1)  Det skal bemærkes, at eftersom tallene afrundes til millioner euro, svarer summen af visse finansielle data i disse budgettabeller ikke nødvendigvis til totalen.

1

(2)  Europa-Parlamentet vedtog den 13. december 2012 et budget, hvor EU's kortfristede forpligtelser betales af egne indtægter, der skal inkasseres af eller indkræves fra medlemsstaterne i 2013. I henhold til artikel 83 i tjenestemandsvedtægten (Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 af 29. februar 1968 som ændret) garanterer medlemsstaterne desuden i fællesskab pensionsforpligtelserne.

2

(3)  EFT L 298 af 26.10.2012, p. 1)

3

(4)  EFT L 362, 31.12.2012, p. 1.

4

(5)  Garantifonden er i besiddelse af EFSM-obligationer, som er udstedt af Kommissionen, hvorfor disse er blevet elimineret.

5

(6)  Garantifonden er i besiddelse af EFSM-obligationer, som er udstedt af Kommissionen, hvorfor disse er blevet elimineret.

6

(7)  Garantifonden er i besiddelse af EFSM-obligationer, som er udstedt af Kommissionen, hvorfor disse skal elimineres.

7

(8)  Åbningsbalancen omfatter en justering af tallene meddelt i 2011.

8

(9)  Tal for administrationen er ikke tidligere indberettet.

9

(10)  Tal for administrationen er ikke tidligere indberettet.

10

(11)  Visse beløb, der tidligere blev medtaget som finansielle korrektioner, medtages nu som inddrivelser.

11

(12)  Konklusionerne af revisionen viser, at der er behov for betydelige forbedringer hos den franske certificerende myndighed, der indberetter inddrivelsestallene for EFF.

12

(13)  Konklusionerne af denne revision, der er udarbejdet på baggrund af de endelige rapporter og opfølgning gennemført af de pågældende medlemsstater, er meddelt dechargemyndigheden.

13

(14)  En tabel, som viser afdragsplanen for disse lån, er medtaget i slutningen af bemærkning 7.1.3.

14

7.1.3

(15)  2. program

15

(16)  Med anvendelse af justeringskoefficient.

16

(17)  Udbetales i de første tre år efter fratrædelsen.

17

(18)  Konsolideret første gang i 2012

18

(19)  Det skal bemærkes, at eftersom tallene afrundes til mio. EUR, svarer summen af visse finansielle data i disse budgettabeller ikke nødvendigvis til totalen.

19

(20)  Heraf udgør EFTA i alt (4) mio. EUR i 2012 og 5 mio. EUR i 2011.

20

(21)  Inkl. ændringsbudgetter, fremførte bevillinger og formålsbestemte indtægter.

21

Inkl. ændringsbudgetter, fremførte bevillinger og formålsbestemte indtægter.

(22)  Inkl. ændringsbudgetter, fremførte bevillinger og formålsbestemte indtægter.

22

Inkl. ændringsbudgetter, fremførte bevillinger og formålsbestemte indtægter.

(23)  Inkl. ændringsbudgetter, fremførte bevillinger og formålsbestemte indtægter.

23

Inkl. ændringsbudgetter, fremførte bevillinger og formålsbestemte indtægter.

(24)  Inkl. ændringsbudgetter, fremførte bevillinger og formålsbestemte indtægter.

24

Inkl. ændringsbudgetter, fremførte bevillinger og formålsbestemte indtægter.

(25)  Det skal bemærkes, at eftersom tallene afrundes til millioner euro, svarer summen af visse finansielle data i disse budgettabeller ikke nødvendigvis til totalen.

25

---

| 15.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 334/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 334/122

---

RETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET — DEN UAFHÆNGIGE REVISORS BERETNING

2013/C 334/02

| I. | I overensstemmelse med artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) har Retten:






  a) | revideret Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab, som blev godkendt af Kommissionen den 26. juli 2013, og som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1) og de samlede beretninger om budgetgennemførelsen (2) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2012, og |
| --- | --- | --- |

I.

I overensstemmelse med artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) har Retten:

a)

revideret Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab, som blev godkendt af Kommissionen den 26. juli 2013, og som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1) og de samlede beretninger om budgetgennemførelsen (2) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2012, og

| b) | efterprøvet lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. |
| --- | --- |

b)

efterprøvet lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab.

Ledelsens ansvar

| II. | Ifølge artikel 310-325 i TEUF og finansforordningen har ledelsen ansvaret for at udarbejde og aflægge et konsolideret regnskab for Den Europæiske Union med udgangspunkt i de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor, samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et regnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ledelsen er også ansvarlig for at sikre, at de aktiviteter, finansielle transaktioner og oplysninger, der fremgår af årsregnskabet, er i overensstemmelse med de myndighedsregler, der gælder for dem. Kommissionen bærer det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions regnskab (artikel 317 i TEUF). |
| --- | --- |

II.

Ifølge artikel 310-325 i TEUF og finansforordningen har ledelsen ansvaret for at udarbejde og aflægge et konsolideret regnskab for Den Europæiske Union med udgangspunkt i de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor, samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et regnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ledelsen er også ansvarlig for at sikre, at de aktiviteter, finansielle transaktioner og oplysninger, der fremgår af årsregnskabet, er i overensstemmelse med de myndighedsregler, der gælder for dem. Kommissionen bærer det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions regnskab (artikel 317 i TEUF).

Revisors ansvar

| III. | Det er Rettens ansvar på grundlag af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten har revideret regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer. Ifølge disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen med henblik på at opnå høj grad af sikkerhed for, om det konsoliderede regnskab for Den Europæiske Union er uden væsentlig fejlinformation, og om de transaktioner, der ligger til grund for det, er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

III.

Det er Rettens ansvar på grundlag af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten har revideret regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer. Ifølge disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen med henblik på at opnå høj grad af sikkerhed for, om det konsoliderede regnskab for Den Europæiske Union er uden væsentlig fejlinformation, og om de transaktioner, der ligger til grund for det, er lovlige og formelt rigtige.

| IV. | Det indgår i en revision, at der udføres revisionshandlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af revisionshandlinger afhænger af revisors vurdering, herunder en vurdering af risikoen for, at der er væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i Den Europæiske Unions retlige ramme, uanset om det skyldes besvigelser eller fejl. Ved vurderingen af disse risici tager revisor hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes og aflægges et retvisende konsolideret regnskab, og at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, med henblik på at udforme revisionshandlinger, som er passende efter omstændighederne, men ikke med henblik på at afgive erklæring om effektiviteten af den interne kontrol. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede præsentation af det konsoliderede regnskab. |
| --- | --- |

IV.

Det indgår i en revision, at der udføres revisionshandlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af revisionshandlinger afhænger af revisors vurdering, herunder en vurdering af risikoen for, at der er væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i Den Europæiske Unions retlige ramme, uanset om det skyldes besvigelser eller fejl. Ved vurderingen af disse risici tager revisor hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes og aflægges et retvisende konsolideret regnskab, og at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, med henblik på at udforme revisionshandlinger, som er passende efter omstændighederne, men ikke med henblik på at afgive erklæring om effektiviteten af den interne kontrol. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede præsentation af det konsoliderede regnskab.

| V. | For så vidt angår indtægter tager Rettens undersøgelse af egne indtægter baseret på moms og bruttonationalindkomsten udgangspunkt i de relevante makroøkonomiske aggregater, der ligger til grund for beregningen af disse indtægter, og revisorerne vurderer de systemer, Kommissionen bruger til behandling af disse aggregater, indtil medlemsstaternes bidrag er modtaget og opført i det konsoliderede regnskab. For så vidt angår traditionelle egne indtægter gennemgår Retten toldmyndighedernes regnskaber og analyserer strømmen af afgiftsbeløb, indtil beløbene er modtaget af Kommissionen og registreret i regnskabet. |
| --- | --- |

V.

For så vidt angår indtægter tager Rettens undersøgelse af egne indtægter baseret på moms og bruttonationalindkomsten udgangspunkt i de relevante makroøkonomiske aggregater, der ligger til grund for beregningen af disse indtægter, og revisorerne vurderer de systemer, Kommissionen bruger til behandling af disse aggregater, indtil medlemsstaternes bidrag er modtaget og opført i det konsoliderede regnskab. For så vidt angår traditionelle egne indtægter gennemgår Retten toldmyndighedernes regnskaber og analyserer strømmen af afgiftsbeløb, indtil beløbene er modtaget af Kommissionen og registreret i regnskabet.

| VI. | For så vidt angår udgifter undersøger Retten betalingstransaktioner, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt ("udgiftsførte betalinger"). Denne undersøgelse omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver) i det år, hvor de foretages, undtagen forskud. Forskudsbetalinger undersøges, når modtageren forelægger dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt korrekt, og institutionen eller organet godkender denne dokumentation ved at afregne forskuddet enten samme år eller senere. |
| --- | --- |

VI.

For så vidt angår udgifter undersøger Retten betalingstransaktioner, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt ("udgiftsførte betalinger"). Denne undersøgelse omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver) i det år, hvor de foretages, undtagen forskud. Forskudsbetalinger undersøges, når modtageren forelægger dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt korrekt, og institutionen eller organet godkender denne dokumentation ved at afregne forskuddet enten samme år eller senere.

| VII. | Retten mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for dens erklæringer. |
| --- | --- |

VII.

Retten mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for dens erklæringer.

Regnskabernes rigtighed

Erklæring om regnskabernes rigtighed

| VIII. | Det er Rettens opfattelse, at Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2012, i alt væsentligt giver et retvisende billede af Unionens finansielle stilling pr. 31. december 2012 samt af resultaterne af transaktioner, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og regnskabsregler baseret på de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor. |
| --- | --- |

VIII.

Det er Rettens opfattelse, at Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2012, i alt væsentligt giver et retvisende billede af Unionens finansielle stilling pr. 31. december 2012 samt af resultaterne af transaktioner, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og regnskabsregler baseret på de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor.

Lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet

Indtægter

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de indtægter, der ligger til grund for regnskabet

| IX. | Det er Rettens opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2012, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

IX.

Det er Rettens opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2012, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Forpligtelser

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de forpligtelser, der ligger til grund for regnskabet

| X. | Det er Rettens opfattelse, at de forpligtelser, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2012, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

X.

Det er Rettens opfattelse, at de forpligtelser, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2012, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Betalinger

Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

| XI. | Retten konkluderer, at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer er delvis effektive med hensyn til at sikre lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet (punkt VI). Samtlige grupper af politikområder omfattende aktionsudgifter er væsentlig fejlbehæftede. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlforekomst i de udgiftsførte betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er 4,8 % (3). |
| --- | --- |

XI.

Retten konkluderer, at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer er delvis effektive med hensyn til at sikre lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet (punkt VI). Samtlige grupper af politikområder omfattende aktionsudgifter er væsentlig fejlbehæftede. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlforekomst i de udgiftsførte betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er 4,8 % (3).

Afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

| XII. | På grund af væsentligheden af de forhold, der er beskrevet i punktet Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er det Rettens opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2012, er væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

XII.

På grund af væsentligheden af de forhold, der er beskrevet i punktet Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er det Rettens opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2012, er væsentlig fejlbehæftede.

Den 5. september 2013

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Formand

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

---

(1)  Det konsoliderede årsregnskab omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsopgørelsen, opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver og et resumé af væsentlige regnskabspraksis samt andre forklarende noter (inklusive segmentoplysninger).

1

(2)  De samlede beretninger om budgetgennemførelsen omfatter de samlede beretninger om budgetgennemførelsen og forklarende noter.

2

(3)  Hvis Retten havde anvendt samme stikprøvemetode som i de foregående år, ville den anslåede mest sandsynlige fejlforekomst have været 4,5 %

3

---