# Europeiska unionens C 317/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2013.317.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 317 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången31 oktober 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2013.317.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 317

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången31 oktober 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 317/01 | Meddelande från kommissionen om den kvantitet för vilken ingen licensansökan har lämnats in och som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari 2014–31 mars 2014 inom ramen för vissa unionskvoter som öppnats inom sektorerna för fjäderfäköttprodukter, ägg och äggalbumin | 1 |
| 2013/C 317/02 | Meddelande från kommissionen om den kvantitet för vilken ingen licensansökan lämnats in och som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari–31 mars 2014 inom ramen för vissa kvoter som unionen öppnat för grisköttprodukter | 2 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2013/C 317/01

Meddelande från kommissionen om den kvantitet för vilken ingen licensansökan har lämnats in och som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari 2014–31 mars 2014 inom ramen för vissa unionskvoter som öppnats inom sektorerna för fjäderfäköttprodukter, ägg och äggalbumin

1

2013/C 317/02

Meddelande från kommissionen om den kvantitet för vilken ingen licensansökan lämnats in och som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari–31 mars 2014 inom ramen för vissa kvoter som unionen öppnat för grisköttprodukter

2

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2013/C 317/03 | Rådets beslut av den 7 oktober 2013 om utnämning och ersättande av ledamöter i styrelsen för Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning | 3 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 317/04 | Eurons växelkurs | 4 |
| 2013/C 317/05 | Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG av den 18 juni 2009 om leksakers säkerhet (Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för unionslagstiftningen om harmonisering)
   (
  1
  ) | 5 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2013/C 317/03

Rådets beslut av den 7 oktober 2013 om utnämning och ersättande av ledamöter i styrelsen för Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning

3

Europeiska kommissionen

2013/C 317/04

Eurons växelkurs

4

2013/C 317/05

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG av den 18 juni 2009 om leksakers säkerhet (Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för unionslagstiftningen om harmonisering)
   (
  1
  )

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för unionslagstiftningen om harmonisering)

1

5

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska rekryteringsbyrån (Epso) |
| 2013/C 317/06 | Meddelanden om allmänna uttagningsprov | 7 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 317/07 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 8 |
| 2013/C 317/08 | Offentliggörande av en ansökan om registrering i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 13 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska rekryteringsbyrån (Epso)

2013/C 317/06

Meddelanden om allmänna uttagningsprov

7

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2013/C 317/07

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

8

2013/C 317/08

Offentliggörande av en ansökan om registrering i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 31.10.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 317/1

---

Meddelande från kommissionen om den kvantitet för vilken ingen licensansökan har lämnats in och som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari 2014–31 mars 2014 inom ramen för vissa unionskvoter som öppnats inom sektorerna för fjäderfäköttprodukter, ägg och äggalbumin

2013/C 317/01

Genom kommissionens förordningar (EG) nr 533/2007 (1), (EG) nr 536/2007 (2) och (EG) nr 539/2007 (3), öppnades tullkvoter för import av produkter inom sektorn för fjäderfäköttprodukter. De ansökningar om importlicenser som lämnades in under de första sju dagarna i september 2013 för delperioden 1 oktober–31 december 2013 för kvoterna 09.4068, 09.4070, 09.4169, 09.4015, 09.4401 och 09.4402, avser en mängd som understiger den tillgängliga mängden. I enlighet med artikel 7.4 andra meningen i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (4), ska de kvantiteter för vilka inga licensansökningar lämnats in läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delperiod, 1 januari–31 mars 2014, och som anges i bilagan till detta meddelande.

---

(1)  EUT L 125, 15.5.2007, s. 9.

(2)  EUT L 128, 16.5.2007, s. 6.

(3)  EUT L 128, 16.5.2007, s. 19.

(4)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

---

BILAGA

| Kvotens löpnummer | Mängder för vilka inga licensansökningar har lämnats in och som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari–31 mars 2014
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4068 | 3 510 500 |
| 09.4070 | 860 500 |
| 09.4169 | 10 595 500 |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 1 170 760 |
| 09.4402 | 6 886 588 |

Kvotens löpnummer

Mängder för vilka inga licensansökningar har lämnats in och som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari–31 mars 2014

(kg)

09.4068

3 510 500

09.4070

860 500

09.4169

10 595 500

09.4015

67 500 000

09.4401

1 170 760

09.4402

6 886 588

---

| 31.10.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 317/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 317/2

---

Meddelande från kommissionen om den kvantitet för vilken ingen licensansökan lämnats in och som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari–31 mars 2014 inom ramen för vissa kvoter som unionen öppnat för grisköttprodukter

2013/C 317/02

Genom kommissionens förordning (EG) nr 442/2009 (1) öppnades tullkvoter för import av grisköttprodukter. De ansökningar om importlicens som kommit in under de första sju dagarna i september 2013 för delperioden 1 oktober–31 december 2013 för kvoterna 09.4038, 09.4170 och 09.4204 avser en kvantitet som understiger den tillgängliga kvantiteten. I enlighet med artikel 7.4 andra meningen i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (2) ska de kvantiteter för vilka inga licensansökningar lämnats in läggas till den kvantitet som fastställts för nästföljande delperiod, 1 januari–31 mars 2014, och som anges i bilagan till detta meddelande.

---

(1)  EUT L 129, 28.5.2009, s. 13.

(2)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

---

BILAGA

| Kvotens löpnummer | Kvantiteter för vilka inga licensansökningar har lämnats in och som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari–31 mars 2014
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 17 142 500 |
| 09.4170 | 2 461 000 |
| 09.4204 | 2 312 000 |

Kvotens löpnummer

Kvantiteter för vilka inga licensansökningar har lämnats in och som ska läggas till den kvantitet som fastställts för delperioden 1 januari–31 mars 2014

(kg)

09.4038

17 142 500

09.4170

2 461 000

09.4204

2 312 000

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 31.10.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 317/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 317/3

---

RÅDETS BESLUT

av den 7 oktober 2013

om utnämning och ersättande av ledamöter i styrelsen för Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning

2013/C 317/03

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 337/75 av den 10 februari 1975 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning, särskilt artikel 4 (1),

med beaktande av den nominering som den cypriotiska regeringen lagt fram,

med beaktande av den nominering som den lettländska regeringen lagt fram, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut av den 16 juli 2012 (2) utnämnde rådet ledamöterna i styrelsen för Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning för perioden 18 september 2012–17 september 2015. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut av den 16 juli 2012 (2) utnämnde rådet ledamöterna i styrelsen för Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning för perioden 18 september 2012–17 september 2015.

| (2) | En plats som ledamot i styrelsen för centrumet, i kategorin regeringsföreträdare, har blivit ledig för Cypern till följd av George PAPAGEORGIOUs avgång. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i styrelsen för centrumet, i kategorin regeringsföreträdare, har blivit ledig för Cypern till följd av George PAPAGEORGIOUs avgång.

| (3) | En plats som ledamot i styrelsen för centrumet, i kategorin regeringsföreträdare, har blivit ledig för Lettland till följd av Janis GAIGALS avgång. |
| --- | --- |

(3)

En plats som ledamot i styrelsen för centrumet, i kategorin regeringsföreträdare, har blivit ledig för Lettland till följd av Janis GAIGALS avgång.

| (4) | Ledamöterna i styrelsen för ovannämnda centrum bör utnämnas för återstoden av innevarande mandatperiod, dvs. till och med den 17 september 2015. |
| --- | --- |

(4)

Ledamöterna i styrelsen för ovannämnda centrum bör utnämnas för återstoden av innevarande mandatperiod, dvs. till och med den 17 september 2015.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Härmed utnämns följande personer till ledamöter i styrelsen för Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 17 september 2015:

REGERINGSFÖRETRÄDARE:

| CYPERN | George PANAYIDES |
| --- | --- |
| LETTLAND | Sanda LIEPIŅA |

CYPERN

George PANAYIDES

LETTLAND

Sanda LIEPIŅA

Utfärdat i Luxemburg den 7 oktober 2013.

På rådets vägnar

J. BERNATONIS

Ordförande

---

(1)  EGT L 39, 13.2.1975, s. 1.

1

(2)  EUT C 228, 31.7.2012, s. 3.

2

---

Europeiska kommissionen

| 31.10.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 317/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 317/4

---

Eurons växelkurs (1)

30 oktober 2013

2013/C 317/04

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3755 |
| JPY | japansk yen | 135,11 |
| DKK | dansk krona | 7,4586 |
| GBP | pund sterling | 0,85590 |
| SEK | svensk krona | 8,7820 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2347 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,0800 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,742 |
| HUF | ungersk forint | 293,63 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7030 |
| PLN | polsk zloty | 4,1801 |
| RON | rumänsk leu | 4,4288 |
| TRY | turkisk lira | 2,7358 |
| AUD | australisk dollar | 1,4471 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4364 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,6644 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6632 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7022 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 456,81 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,5765 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,3831 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,6180 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 276,59 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,3290 |
| PHP | filippinsk peso | 59,340 |
| RUB | rysk rubel | 44,0089 |
| THB | thailändsk baht | 42,709 |
| BRL | brasiliansk real | 3,0135 |
| MXN | mexikansk peso | 17,7178 |
| INR | indisk rupie | 84,2320 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3755

JPY

japansk yen

135,11

DKK

dansk krona

7,4586

GBP

pund sterling

0,85590

SEK

svensk krona

8,7820

CHF

schweizisk franc

1,2347

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,0800

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,742

HUF

ungersk forint

293,63

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7030

PLN

polsk zloty

4,1801

RON

rumänsk leu

4,4288

TRY

turkisk lira

2,7358

AUD

australisk dollar

1,4471

CAD

kanadensisk dollar

1,4364

HKD

Hongkongdollar

10,6644

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6632

SGD

singaporiansk dollar

1,7022

KRW

sydkoreansk won

1 456,81

ZAR

sydafrikansk rand

13,5765

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,3831

HRK

kroatisk kuna

7,6180

IDR

indonesisk rupiah

15 276,59

MYR

malaysisk ringgit

4,3290

PHP

filippinsk peso

59,340

RUB

rysk rubel

44,0089

THB

thailändsk baht

42,709

BRL

brasiliansk real

3,0135

MXN

mexikansk peso

17,7178

INR

indisk rupie

84,2320

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 31.10.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 317/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 317/5

---

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG av den 18 juni 2009 om leksakers säkerhet

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för unionslagstiftningen om harmonisering)

(Text av betydelse för EES)

2013/C 317/05

| ESO (1) | Titel på och hänvisning till standarden
  (samt referensdokument) | Första offentliggörandet EGT/EUT | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då den ersatta standarden upphör att ge förutsättelse om överensstämmelse
  Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2011+A2:2013
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 1: Mekaniska och fysikaliska egenskaper | Detta är det första offentliggörandet | EN 71-1:2011
  Anmärkning 2.1 | 30.9.2014 |
| CEN | EN 71-2:2011
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 2: Brännbarhet | 21.7.2011 | | |
| CEN | EN 71-3:2013
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 3: Migrering av vissa grundämnen | 29.6.2013 | | |
| CEN | EN 71-4:2013
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 4: Experimentlådor för kemi | 28.5.2013 | | |
| CEN | EN 71-5:2013
  Leksaker – Del 5: Säkerhetsregler – Kemiska leksaker (hobbyutrustning utom kemilådor) | 29.6.2013 | | |
| CEN | EN 71-8:2011
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 8: Aktivitetsleksaker för privat bruk | 19.10.2011 | | |
| CEN | EN 71-12:2013
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 12: N-nitrosaminer och N-nitroserbara ämnen | 29.6.2013 | | |
| Cenelec | EN 62115:2005
  Elektriska leksaker – Säkerhet
  IEC 62115:2003 (Andrad) + A1:2004 | 11.8.2011 | | |
| EN 62115:2005/A2:2011
  IEC 62115:2003/A2:2010 (Ändrad) | 11.8.2011 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (11.8.2011) |
| EN 62115:2005/A11:2012 | 15.11.2012 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (15.11.2012) |
| EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013 | 29.6.2013 | | |
| EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011 | 19.10.2011 | | |

ESO (1)

Titel på och hänvisning till standarden

(samt referensdokument)

Första offentliggörandet EGT/EUT

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då den ersatta standarden upphör att ge förutsättelse om överensstämmelse

Anm. 1

CEN

EN 71-1:2011+A2:2013

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 1: Mekaniska och fysikaliska egenskaper

Detta är det första offentliggörandet

EN 71-1:2011

Anmärkning 2.1

30.9.2014

CEN

EN 71-2:2011

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 2: Brännbarhet

21.7.2011

CEN

EN 71-3:2013

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 3: Migrering av vissa grundämnen

29.6.2013

CEN

EN 71-4:2013

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 4: Experimentlådor för kemi

28.5.2013

CEN

EN 71-5:2013

Leksaker – Del 5: Säkerhetsregler – Kemiska leksaker (hobbyutrustning utom kemilådor)

29.6.2013

CEN

EN 71-8:2011

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 8: Aktivitetsleksaker för privat bruk

19.10.2011

CEN

EN 71-12:2013

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 12: N-nitrosaminer och N-nitroserbara ämnen

29.6.2013

Cenelec

EN 62115:2005

Elektriska leksaker – Säkerhet

IEC 62115:2003 (Andrad) + A1:2004

11.8.2011

EN 62115:2005/A2:2011

IEC 62115:2003/A2:2010 (Ändrad)

11.8.2011

Anmärkning 3

Datum passerat

(11.8.2011)

EN 62115:2005/A11:2012

15.11.2012

Anmärkning 3

Datum passerat

(15.11.2012)

EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013

29.6.2013

EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011

19.10.2011

| Anmärkning 1: | Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av den europeiska standardiseringsorganisationen. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av den europeiska standardiseringsorganisationen. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum.

| Anmärkning 2.1: | Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.1:

Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen.

| Anmärkning 2.2: | Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.2:

Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen.

| Anmärkning 2.3: | Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen för de produkter eller tjänster som omfattas av den nya standarden. De produkter eller tjänster som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, ska även fortsättningsvis förutsättas överensstämma med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.3:

Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen för de produkter eller tjänster som omfattas av den nya standarden. De produkter eller tjänster som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, ska även fortsättningsvis förutsättas överensstämma med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen.

| Anmärkning 3: | Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen.

ANMÄRKNING:

| — | Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska standardiseringsorganisationerna eller de nationella standardiseringsorganen. En förteckning över de nationella standardiseringsorganen ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 27 i förordning (EU) nr 1025/2012 (2). |
| --- | --- |

—

Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska standardiseringsorganisationerna eller de nationella standardiseringsorganen. En förteckning över de nationella standardiseringsorganen ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 27 i förordning (EU) nr 1025/2012 (2).

| — | Standarder antas av de europeiska standardiseringsorganisationerna på engelska (europeiska standardiseringskommittén, CEN, och europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering, Cenelec, offentliggör även texter på franska och tyska). Därefter översätter de nationella standardiseringsorganen namnen på standarderna till Europeiska unionens övriga officiella språk för vilka översättning krävs. Europeiska kommissionen ansvarar inte för att de översättningar som har lämnats in för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning är riktiga. |
| --- | --- |

—

Standarder antas av de europeiska standardiseringsorganisationerna på engelska (europeiska standardiseringskommittén, CEN, och europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering, Cenelec, offentliggör även texter på franska och tyska). Därefter översätter de nationella standardiseringsorganen namnen på standarderna till Europeiska unionens övriga officiella språk för vilka översättning krävs. Europeiska kommissionen ansvarar inte för att de översättningar som har lämnats in för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning är riktiga.

| — | Hänvisningar till rättelser ”.../AC:YYYY” offentliggörs endast för kännedom. En rättelse tar bort tryckfel, språkliga fel och andra liknande fel från texten och kan avse en eller flera språkversioner (engelska, franska och/eller tyska) av en standard som antagits av en europeisk standardiseringsorganisation. |
| --- | --- |

—

Hänvisningar till rättelser ”.../AC:YYYY” offentliggörs endast för kännedom. En rättelse tar bort tryckfel, språkliga fel och andra liknande fel från texten och kan avse en eller flera språkversioner (engelska, franska och/eller tyska) av en standard som antagits av en europeisk standardiseringsorganisation.

| — | Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla Europeiska unionens officiella språk. |
| --- | --- |

—

Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla Europeiska unionens officiella språk.

| — | Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Europeiska kommissionen ska fortlöpande uppdatera denna förteckning. |
| --- | --- |

—

Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Europeiska kommissionen ska fortlöpande uppdatera denna förteckning.

| — | Mer information om harmoniserade standarder och andra europeiska standarder finns på
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Mer information om harmoniserade standarder och andra europeiska standarder finns på

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Europeisk standardiseringsorganisation:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tfn +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tfn +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tfn +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tfn +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tfn +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tfn +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu)

(2)  EUT L 316, 14.11.2012, s. 12.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska rekryteringsbyrån (Epso)

| 31.10.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 317/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 317/7

---

MEDDELANDEN OM ALLMÄNNA UTTAGNINGSPROV

2013/C 317/06

Europeiska rekryteringsbyrån (Epso) anordnar följande allmänna uttagningsprov:

| — | OHIM/AD/01/13 – Handläggare (AD 6) och |
| --- | --- |

—

OHIM/AD/01/13 – Handläggare (AD 6) och

| — | OHIM/AST/02/13 – Assistenter (AST 3), |
| --- | --- |

—

OHIM/AST/02/13 – Assistenter (AST 3),

inom området immateriella rättigheter

Meddelandena om uttagningsproven offentliggörs på 24 språk i
  Europeiska unionens officiella tidning C 317 A av den 31 oktober 2013.

Närmare upplysningar finns på Epsos webbplats http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 31.10.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 317/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 317/8

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2013/C 317/07

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

”ALMENDRA DE MALLORCA”/”ALMENDRA MALLORQUINA”/”AMETLLA DE MALLORCA”/”AMETLLA MALLORQUINA”

EG-nr: ES-PGI-0005-01037-11.09.2012

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning

”Almendra de Mallorca”/”Almendra Mallorquina”/”Ametlla de Mallorca”/”Ametlla Mallorquina”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 1.6 | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| --- | --- |

Klass 1.6

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

Mallorcamandeln (”Almendra de Mallorca”/”Almendra Mallorquina”/”Ametlla de Mallorca”/”Ametlla Mallorquina”) är frukten från mandelträdet (Prunus amygdalus) som är avsedd som livsmedel i rå eller rostad, skalad eller oskalad form.

Mandlar saluförs hela, friska, torra och rena, och har en bredd som överstiger 12 mm på det bredaste stället. Utan skador från svamp, parasiter eller insekter och utan härskenhet eller främmande lukt eller smak.

Mandeln kan saluföras rå eller rostad. I båda fallen kan mandeln vara skalad eller oskalad, dvs den bruna hinnan har avlägsnats eller finns kvar.

Kemiska och organoleptiska egenskaper:

| 1. | Råa skalade eller oskalade mandlar utan hårt ytterskal






  — | Kemiska egenskaper:






  — | Vattenhalt: ≤ 6,5 % |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Råa skalade eller oskalade mandlar utan hårt ytterskal

—

Kemiska egenskaper:

—

Vattenhalt: ≤ 6,5 %

| — | Fettinnehåll: ≥ 55 % av den torra substansen |
| --- | --- |

—

Fettinnehåll: ≥ 55 % av den torra substansen

| — | Innehåll av oljesyra och linolsyra: ≥ 88 % av det totala fettinnehållet |
| --- | --- |

—

Innehåll av oljesyra och linolsyra: ≥ 88 % av det totala fettinnehållet

| — | Organoleptiska egenskaper: Den råa skalade mandeln är matt vit eller elfenbensfärgad både på ytan och inuti. Konsistensen är fast, aningen klibbig och med ett oljigt intryck. Sötaktig smak, varken sur eller besk. Intensiv, nötliknande doft. I oskalad form har mandeln kvar sin bruna, skrynkliga hinna. |
| --- | --- |

—

Organoleptiska egenskaper: Den råa skalade mandeln är matt vit eller elfenbensfärgad både på ytan och inuti. Konsistensen är fast, aningen klibbig och med ett oljigt intryck. Sötaktig smak, varken sur eller besk. Intensiv, nötliknande doft. I oskalad form har mandeln kvar sin bruna, skrynkliga hinna.

| 2. | Rostade mandlar utan hårt ytterskal som har genomgått en rostningsprocess.






  — | Kemiska egenskaper:






  — | Vattenhalt: ≤ 2,0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Rostade mandlar utan hårt ytterskal som har genomgått en rostningsprocess.

—

Kemiska egenskaper:

—

Vattenhalt: ≤ 2,0 %

| — | Fettinnehåll: ≥ 55 % av torrsubstansen |
| --- | --- |

—

Fettinnehåll: ≥ 55 % av torrsubstansen

| — | Innehåll av oljesyra och linolsyra: ≥ 88 % av det totala fettinnehållet |
| --- | --- |

—

Innehåll av oljesyra och linolsyra: ≥ 88 % av det totala fettinnehållet

| — | Organoleptiska egenskaper: den rostade skalade mandeln är glänsande, vaniljfärgad till ljusbrun både på ytan och inuti, och känns oljig vid beröring. Hård, smulig och knaprig konsistens. En sötaktig smak som varken är sur eller kärv, och med en udd av beska som tillförs av rostningen. Intensiv rostad och karamelliserad doft. I oskalad form har mandeln kvar sin mörkbruna hinna, som är lätt att ta bort och som utmärks av sin smulighet. |
| --- | --- |

—

Organoleptiska egenskaper: den rostade skalade mandeln är glänsande, vaniljfärgad till ljusbrun både på ytan och inuti, och känns oljig vid beröring. Hård, smulig och knaprig konsistens. En sötaktig smak som varken är sur eller kärv, och med en udd av beska som tillförs av rostningen. Intensiv rostad och karamelliserad doft. I oskalad form har mandeln kvar sin mörkbruna hinna, som är lätt att ta bort och som utmärks av sin smulighet.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Produktion, lagring, avlägsnande av ytterskal och hinna och rostning av mandel som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen måste utföras på Mallorca.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Förpackningen i ursprungsområdet ska betraktas som det sista steget i processen och är avgörande för att produkten ska bevaras och för att man ska kunna garantera de kvalitativa egenskaperna.

Att isolera mandeln från omgivningen är avgörande för att dess kvalitet ska kunna garanteras. En ökning av vatteninnehållet förändrar mandelns kemiska sammansättning och har följdverkningar för dess organoleptiska egenskaper. Det enda sättet att bevara kvaliteten är genom isolering i en lämplig, väl försluten förpackning som skyddar mandeln från fukt. Därför har förpackningen i ursprungsområdet även syftet att bevara de organoleptiska egenskaperna under en längre tid.

Den mandel som omfattas av denna skyddade geografiska beteckning saluförs i partier med homogena egenskaper och i förpackningar på högst 25 kg.

Förpackningen av mandlarna utförs i det geografiska produktionsområdet. Kravet att detta ska utföras i det avgränsade området har följande syften:

| 1. | Att behålla de typiska egenskaperna och säkra kvaliteten.
  På Mallorca finns en mycket rik tradition när det gäller produktion och konsumtion av mandlar från ön. Det faktum att förpackningen utförs inom det avgränsade geografiska området bidrar på ett avgörande sätt till att de speciella, kvalitativa egenskaperna skyddas. Detta innebär att man överlåter tillämpningen och kontrollen av hur bestämmelserna om transport, bearbetning och förpackning av mandlarna efterlevs åt producenterna och kontrollorganet för skyddad geografisk beteckning. Med stöd i sin långa erfarenhet kan dessa grupper anta passande metoder för att garantera att slutprodukten är av önskad kvalitet. Producenterna och bearbetarna från det avgränsade området besitter med andra ord kunskaper som kommer av erfarenhet och som gör att de kan undvika åtgärder som kan skada mandelns kvalitet, speciellt i fråga om förekomsten av bittermandel, härskenhet, mögelsvamp och trasiga mandlar.
  Det är Mallorcamandelns organoleptiska egenskaper som skiljer den från andra mandlar. Eftersom Mallorca är en ö skulle transport av oförpackad mandel till områden utanför produktionsområdet medföra långa sjöresor. Detta kan påverka kvaliteten genom fukt och temperaturväxlingar som förändrar konsistens, smak och doft så att mandeln blir mjuk och/eller härsknar, vilket förändrar slutkvaliteten. |
| --- | --- |

1.

Att behålla de typiska egenskaperna och säkra kvaliteten.

På Mallorca finns en mycket rik tradition när det gäller produktion och konsumtion av mandlar från ön. Det faktum att förpackningen utförs inom det avgränsade geografiska området bidrar på ett avgörande sätt till att de speciella, kvalitativa egenskaperna skyddas. Detta innebär att man överlåter tillämpningen och kontrollen av hur bestämmelserna om transport, bearbetning och förpackning av mandlarna efterlevs åt producenterna och kontrollorganet för skyddad geografisk beteckning. Med stöd i sin långa erfarenhet kan dessa grupper anta passande metoder för att garantera att slutprodukten är av önskad kvalitet. Producenterna och bearbetarna från det avgränsade området besitter med andra ord kunskaper som kommer av erfarenhet och som gör att de kan undvika åtgärder som kan skada mandelns kvalitet, speciellt i fråga om förekomsten av bittermandel, härskenhet, mögelsvamp och trasiga mandlar.

Det är Mallorcamandelns organoleptiska egenskaper som skiljer den från andra mandlar. Eftersom Mallorca är en ö skulle transport av oförpackad mandel till områden utanför produktionsområdet medföra långa sjöresor. Detta kan påverka kvaliteten genom fukt och temperaturväxlingar som förändrar konsistens, smak och doft så att mandeln blir mjuk och/eller härsknar, vilket förändrar slutkvaliteten.

| 2. | Garantera produktens spårbarhet och ursprung.
  Kontroll- och certifieringssystemet garanterar ursprunget och spårbarheten så länge som produkten förädlas, bearbetas och förpackas på ön, men inte i de fall där dessa processer sker utanför produktionsområdet.
  Mandeln kan lätt blandas med mandel som har annat ursprung och därför riskerar man att inte kunna garantera ursprunget för den skyddade mandeln om bearbetning och förpackning tillåts utanför det begränsade geografiska området. |
| --- | --- |

2.

Garantera produktens spårbarhet och ursprung.

Kontroll- och certifieringssystemet garanterar ursprunget och spårbarheten så länge som produkten förädlas, bearbetas och förpackas på ön, men inte i de fall där dessa processer sker utanför produktionsområdet.

Mandeln kan lätt blandas med mandel som har annat ursprung och därför riskerar man att inte kunna garantera ursprunget för den skyddade mandeln om bearbetning och förpackning tillåts utanför det begränsade geografiska området.

3.7   Särskilda regler för märkning

Märkningen av varje förpackning som saluförs under skyddad geografisk beteckning måste innehålla

| 1. | namnet på den skyddade geografiska beteckningen, |
| --- | --- |

1.

namnet på den skyddade geografiska beteckningen,

| 2. | beteckningen ”Indicación Geográfica Protegida” eller motsvarande logotyp, och |
| --- | --- |

2.

beteckningen ”Indicación Geográfica Protegida” eller motsvarande logotyp, och

| 3. | en etikett med en alfanumerisk kod med motsvarande numrering. |
| --- | --- |

3.

en etikett med en alfanumerisk kod med motsvarande numrering.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Produktion, lagring, avlägsnande av ytterskal och hinna, rostning och förpackning sker i hela Mallorca som ligger i den autonoma regionen Balearerna i Spanien.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

På Mallorca odlas mandel på kalkrika jordar av medelhård till hård konsistens, med ett stort innehåll av grövre beståndsdelar och mycket litet organiskt material. Jordarna är något basiska och har en hög kalciumkarbonathalt och en struktur med horisontella lager mellan vilka det ackumuleras stora mängder fin lerjord där mandelträdens rotsystem kan utvecklas väl. Den speciella beskaffenheten hänger också samman med den medelhöga nederbörden och de många soltimmarna.

Beträffande insatserna från områdets producenter ska det noteras att ett av den mallorcanska mandelodlingens karaktärsdrag är att man har använt sig av fröförökning längre än i resten av Spanien. Vid de första ympningarna som utfördes användes dessutom de egna inhemska sorterna. Detta har bidragit till att man har upprätthållit mångfald och variation, och att den största delen av de sorter som odlas på Mallorca skiljer sig från sorter från andra platser i Spanien. Traditionellt har jordbrukarna på Mallorca valt ut de sorter som producerar mandlar med mest oljeinnehåll och doft och som är bäst anpassade till öns mark- och klimatförhållanden.

Mandelodlingen på Mallorca går tillbaka ända till romartiden, och romarna tros även kunna vara de som fört in mandeln på ön. På 1700-talet ökade antalet mandelodlingar kraftigt, och på 1800-talet ledde en invasion av vinlus (Dactylosphaera vitifoliae) i vinodlingarna till att dessa behövde ställas om, varvid en massiv plantering av mandelträd inleddes. Nu för tiden utgör de blommande mandelträden en del av öns vinterlandskap.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

”Almendra de Mallorca” utmärker sig för sitt höga fettinnehåll (> 55 %) och sin höga andel oljesyra och linolsyra på 88 % eller mer samt fettsyror med låg smältpunkt som smälter när mandeln tuggas. Dessa båda faktorer avgör oljigheten och den karakteristiska, intensiva doften.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Kopplingen mellan mandel och det geografiska ursprunget baserar sig på det anseende som finns i namnen ”Almendra de Mallorca”, ”Almendra Mallorquina”, ”Ametlla de Mallorca” och ”Ametlla Mallorquina”. Detta anseende har mandeln fått genom historien på grund av sina organoleptiska egenskaper och sin ekonomiska och gastronomiska betydelse.

Det goda anseendet styrks av det höga betyg som mandelkonsumenterna från Mallorca ger mandlarna: enligt resultaten från en konsumentstudie som utfördes år 2010 av Instituto de Calidad Agroalimentaria de las Islas Baleares anser 52,4 % av mandelkonsumenterna att mandel från Mallorca har den högsta kvaliteten, och i 93,3 % av fallen beror den höga kvaliteten på att dessa mandlar smakar mer.

Även en mängd bibliografiska referenser visar hur viktig och förtjänt av sitt anseende denna mandel är. Här följer några exempel: Crónica de las Islas Baleares av Fernando Fulgioso (1870), El almendro y su cultivo en el mediodía de España e Islas Baleares (1907) av Pedro Estelrich eller Historia económica de España, siglos 900-1900 av Fransisco Comín, Mauro Hernández och Enrique Llopis. I verket Die Balearen (1869) av ärkehertigen Luis Salvador redogörs för Mallorcamandelns betydelse för öns ekonomiska verksamhet. I El Agricultor Balear, en teoretisk och praktisk tidskrift om jordbruk och dess hjälpvetenskaper, kunde man i nummer 5 den 25 juni 1892 läsa följande: De mandelsorter som ingick i D. Gabril Fusters bidrag på Världsutställningen i Barcelona kom från hela Mallorca och väckte så stor uppmärksamhet på denna pristävling att domaren tilldelade dem en guldmedalj. Antoni Colom nämner i nummer 20 i Panorama Balear-serien (1953) med titeln Economía Balear att mandel är Mallorcas säkraste inkomstkälla. År 1941 salufördes 1 698 219 kg mandel i Spanien, varav 1 140 616 kg kom ifrån Mallorca. Enligt F. Saura-Calixto (1979) stod Mallorcamandeln för 50 % av den nationella produktionen under 1970-talet.

Dessutom bekräftas namnen ”Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina” i det katalanska språket av en mängd bibliografiska referenser. Den första referensen, som kommer från den 6 januari 1593, finns i kommunarkivet i Llucmajor (Revista de la Cámara Agrícola Balear, År III, nummer 11, 1901). Även i Llibret de Versos av Teodore Llorente Olivares (1884) finns referenser till mandeln enligt den katalansk-valenciansk-baleariska ordboken av Mossen Alcover y Francesc de Borja Moll (1930). I receptboken av den mallorkanske munken Jaume Martí i Oliver i utgåva av Joan Miralles i Catalina Cantallops (1989) framgår med tydlighet Mallorcamandelns betydelse som ingrediens i det mallorkanska köket under 1600-talet. Även i boken Aliments de les Balears, som redigerats av en baleariska regeringen (1993), framträder hur odlingen av mandeln blir allt vanligare under 1700-talet. I studien Caracterización, valoración nutricional y estudio de la importancia para la salud de algunos alimentos tradicionales de la zona 5B de la Comunidad Autónoma de las Islas Baleares som utfördes vid Barcelonas universitet (1994) beskrivs ”Ametlla Mallorquina” som en traditionell produkt från Mallorca. Speciellt viktig är referensen i publikationen Les Illes a la taula (red. Govern de les Illes Balears, 2001), där det betonas att mandel från Mallorca har ett högre fett- och sockerinnehåll än den kaliforniska mandeln, vilket ger den mer smak.

Andra referenser nämner mandelns kulinariska användning och visar att denna produkt har haft stor påverkan på öns gastronomiska kultur, vars tradition den varit del av i flera hundra år. Det finns en uppsjö gastronomiska referenser till mandeln, både rå och rostad. Ett exempel är Jaume Martí y Olivers receptbok, där mandeln nämns som ingrediens i det mallorkanska köket under 1600-talet. Sambandet mellan Mallorcamandeln och den bästa matlagningen framgår av många publikationer, till exempel dessa böcker: Libro de Recetas de Can Esteva (1862) av Antoni Esteva Oliver, Nuestra Cocina av Luis Ripoll y Repostería Balear av Catalina Juan del Corral (1987). I Die Balearen (1969) av ärkehertigen Luis Salvador nämns flera folkliga rätter där mallorkanska råa och rostade mandlar ingår. I Mateo Jaume de Ca’n Joan de S'Aigos (1884–1885) receptbok med titeln Libro de Jelats finner man den mest traditionella mallorkanska glassen, mandelglass.

Det goda anseende som Mallorcamandeln har är även en produkt av dess sensoriska egenskaper som bestäms av den kemiska sammansättningen. Särskilt utmärkande är den höga fetthalten och fettsyreprofilen, som kännetecknas av att den totala mängden oljesyra och linolsyra överstiger 88 % av fettinnehållet. Det höga fettinnehållet och det faktum att 88 % av fettsyrorna har en smältpunkt som är lägre än 15 °C gör att mandlarna smälter medan de tuggas. Båda faktorerna bidrar till denna mandels oljighet och intensiva doft, egenskaper som har gett produkten sitt goda anseende.

Mark- och klimatförhållandena i den geografiska omgivningen där mandlarna odlas är avgörande för dessa särskiljande fysikalisk-kemiska och organoleptiska egenskaper. De kalkrika jordarna med lågt innehåll av organiskt material, den medelhöga nederbörden och de många soltimmarna medför en låg produktion per hektar, men ett högt fettinnehåll (59 %) som är högre än i mandlar från andra regioner. Detta styrks av en studie som utfördes 2010 av Universidad de las Illes Balears.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(Artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (3))

http://www.caib.es/sacmicrofront/contenido.do?mkey=M63&lang=CA&cont=46322

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Se fotnot 2.

---

| 31.10.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 317/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 317/13

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2013/C 317/08

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar mot ansökan om registrering som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

”MIELE VARESINO”

EG-nr: IT-PDO-0005-0990-24.04.2012

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Beteckning

”Miele Varesino”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 1.4. | Andra produkter från djur (ägg, honung, diverse mjölkprodukter utom smör etc.) |
| --- | --- |

Klass 1.4.

Andra produkter från djur (ägg, honung, diverse mjölkprodukter utom smör etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

”Miele Varesino” är en sorthonung av robinia (Robinia Pseudoacacia L.).

Fysisk-kemiska egenskaper

”Miele Varesino” ska ha följande fysisk-kemiska egenskaper: När den släpps ut på marknaden måste hydroxymetylfurfural-halten vara lägre än 15 mg/kg och vattenhalten högst 17,5 %.

Organoleptiska egenskaper

”Miele Varesino” har följande organoleptiska egenskaper:

| | Färg: transparent, från nästan färglös till halmgul. |
| --- | --- |

Färg: transparent, från nästan färglös till halmgul.

| | Doft: utsökt, klassisk honungsdoft, lätt och utan markerade toner. |
| --- | --- |

Doft: utsökt, klassisk honungsdoft, lätt och utan markerade toner.

| | Smak: mycket söt. |
| --- | --- |

Smak: mycket söt.

| | Arom: utsökt arom med kanderade och vaniljaktiga inslag. |
| --- | --- |

Arom: utsökt arom med kanderade och vaniljaktiga inslag.

| | Fysiskt tillstånd: i allmänhet flytande till konsistensen, kristallisering är ovanligt och sker under alla omständigheter endast långsamt. |
| --- | --- |

Fysiskt tillstånd: i allmänhet flytande till konsistensen, kristallisering är ovanligt och sker under alla omständigheter endast långsamt.

Pollenets egenskaper

| | ”Miele Varesino” framställs av nektar från blommorna hos Robinia pseudoacacia L. (robinia) som samlas in av bin. En kvalitativ analys av honungens polleninnehåll visar att den innehåller robiniapollen. |
| --- | --- |

”Miele Varesino” framställs av nektar från blommorna hos Robinia pseudoacacia L. (robinia) som samlas in av bin. En kvalitativ analys av honungens polleninnehåll visar att den innehåller robiniapollen.

| | Halten robiniapollen i ”Miele Varesino” måste överstiga 25 % i förhållande till nektarspektrumet, och erhålls genom att utesluta pollen från icke nektarproducerande arter och pollen som kan betraktas som föroreningar. |
| --- | --- |

Halten robiniapollen i ”Miele Varesino” måste överstiga 25 % i förhållande till nektarspektrumet, och erhålls genom att utesluta pollen från icke nektarproducerande arter och pollen som kan betraktas som föroreningar.

Representativitetsklass I: färre än 20 000 pollenkorn per 10 g honung (genomsnitt 9 500).

De pollensorter som förekommer i störst utsträckning i kombination med robiniapollenet är följande: icke nektarproducerande arter: Palme Trachycarpus fortunei, Ilex aquifolium, Graminaceae, Fraxinus, Quercus robur, Rumex, Sambucus nigra, Chelidonium, Luzula, Actinidia, Pinaceae. Nektarproducerande arter: Acer, Prunus f., Salix, Trifolium repens och Castanea sativa (alltid representerad i pollenspektrumen), Aesculus, Gleditsia, Liriodendron.

”Miele Varesino” får inte innehålla pollen från följande arter: Loranthus europaeus, Hedysarum coronarium, Onobrychis.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Det är helt förbjudet att använda pollen som inte producerats lokalt som proteinfoder.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg i produktionsprocessen, såväl insamlandet som utvinningen och beredningen inför utsläppandet på marknaden, ska äga rum i provinsen Varese.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Honung är en levande produkt som i stor utsträckning påverkas av sin omgivning. Den är mycket hygroskopisk och känslig för temperaturväxlingar och ljus. Det är alltså viktigt att mognadsprocessen (dekanteringen) och förpackningen äger rum i produktionsområdet och att honungen varken transporteras eller överförs innan den förpackas, eftersom kvaliteten, färskheten och hållbarheten annars riskerar att bli lidande.

3.7   Särskilda regler för märkning

Följande ska anges på etiketten:

| — | Beteckningen ”Miele Varesino”. |
| --- | --- |

—

Beteckningen ”Miele Varesino”.

| — | Förkortningen ”SUB” eller långformen ”skyddad ursprungsbeteckning”. |
| --- | --- |

—

Förkortningen ”SUB” eller långformen ”skyddad ursprungsbeteckning”.

| — | Europeiska unionens symbol. |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens symbol.

| — | Produktens logotyp. |
| --- | --- |

—

Produktens logotyp.

| — | Anvisningar för förvaring: ”da conservarsi in luogo fresco e asciutto e al riparo dalla luce” (förvaras torrt och svalt, skyddas från ljus). |
| --- | --- |

—

Anvisningar för förvaring: ”da conservarsi in luogo fresco e asciutto e al riparo dalla luce” (förvaras torrt och svalt, skyddas från ljus).

| — | Sista förbrukningsdatum: ”da consumarsi preferibilmente entro: mese ed anno” (bäst före: månad och år), vilket inte får infalla mer än 36 månader efter det att honungen utvanns. |
| --- | --- |

—

Sista förbrukningsdatum: ”da consumarsi preferibilmente entro: mese ed anno” (bäst före: månad och år), vilket inte får infalla mer än 36 månader efter det att honungen utvanns.

Akaciahonungen ”Miele Varesino” förpackas i glasbehållare som tillsluts med ett metallock, på vilket det ska sitta en etikett med produktens logotyp.

Sådana etiketter delas ut till de producenter som helt och hållet godtar produktspecifikationen och underkastar sig kontroller.

Honungen kan också förpackas i påsar, tråg eller burkar för engångsbruk tillverkade av ett lämpligt material. På förpackningens etikett måste de bestämmelser som gällande lagstiftning kräver återges.

Logotypen för akaciahonungen ”Miele Varesino”, som återges nedan, består av följande delar: I mitten visas en tecknad bild mot vit bakgrund. Den består av tre orangefärgade sexkanter som bildar bakgrund åt en ”bi-blomma” med fem kronblad som flankeras av tre stiliserade berg i ljusblått. Nedanför bergen visas sex linjer av gradvis minskande tjocklek i samma ljusblåa färg, vilka föreställer en sjö. Bilden i mitten omges av en gul rand med texten ”MIELE VARESINO D.O.P” och ”di acacia” i blått. Randen omges av en orange kant som avgränsar logotypen.

Image

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska produktionsområdet ligger vid Alpernas fötter, mellan vattendragen Ticino och Olona och sjöarna Lago Maggiore och Luganosjön. Detta område motsvarar provinsen Varese.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Det geografiska området kännetecknas av ett tempererat kontinentalklimat med små temperatursvängningar, såväl på sommaren som på vintern, på grund av sjöarnas utjämnande inverkan. Dessa förhållanden är gynnsamma för ett flertal trädarter, inklusive vissa exotiska arter, och ger området dess särart.

Sjöarna bidrar till att ge området ett mildare klimat och våren kommer tidigare än i Milano-regionen, något som möjliggör många och långvariga blomningar på de soldränkta sluttningarna.

Robinian (Robinia pseudoacacia L.), den dominerande honungsväxten, är utbredd och förekommer i stor utsträckning i Varese-regionen: den tar över mindre betydande jordbruksmark och är på många håll den dominerande trädarten i skogarna.

När robinians blomningsperiod infaller i Varese-provinsen finns det ingen annan nektarproducerande art som blommar med samma överflöd. I de flesta delar av området är robinians blomning spridd över olika perioder och varar länge, tack vare dalgångarna som löper söderut, såsom Valle del Ticino och Valle dell'Olona, och de solbelysta sluttningar som vinden inte kommer åt.

Växtligheten i Varese-provinsen är alltså ett resultat av dessa samverkande terräng-, klimat- och markförhållanden i kombination med effekterna av människans aktiviteter.

Mellan 1600-talet och 1900-talet uppförde man i detta område ett flertal bostäder omgivna av stora parker med exotiska prydnadsväxter. Efter hand har dessa exotiska växter sedan befäst sin närvaro i en sådan utsträckning att de har börjat ses som invasiva i parker och trädgårdar och som vildväxande i områdets undervegetation.

De mest aktiva inom biodlingen, som alltid har varit utbredd i Varese-provinsen, var bönder, medlemmar av de olika religiösa ordnar som verkade i området samt personer ur borgerskapet med ett stort intresse för vetenskaplig forskning.

Eftersom de gynnsamma miljöfaktorerna hade lett till en spektakulär ökning och spridning av robinian i skogsområdena började de lokala biodlarna vid förra sekelskiftet specialisera sig alltmer på akaciahonung, en typ av honung som tack vare sina speciella organoleptiska och fysiska egenskaper skilde sig från den hittills hade producerats i området.

Sedan dess har regionens biodlare i stor utsträckning specialiserat sig på honungsproduktion och i synnerhet på produktion av akaciahonung, som sedan dess är den vanligaste honungen från Varese-provinsen.

Övergången till professionell biodling i provinsen skedde stegvis via experiment med nya typer av bikupor och nya produktionsmetoder.

Produktionsmetodernas utveckling underlättades genom en rationalisering av böndernas biodling. De traditionella bikuporna byttes ut mot funktionella kupor och honungsslungor började användas, vilket gjorde det möjligt producera sorthonung och att tömma bikakorna i de löstagbara ramarna utan förstöra dem.

Slutligen har ett kontinuerligt urval av mer produktiva och motståndskraftiga biraser bidragit till att förbättra både mängden och kvaliteten i fråga om den honung som biodlarna i Varese-regionen producerar.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

”Miele Varesino” är en sorthonung av robinia (dvs. akaciahonung) som har en hög renhetsgrad när det gäller nektarns ursprung och som främst utmärker sig genom att den innehåller nektar och pollen från robinia och i mindre utsträckning pollen från prydnadsväxter.

Honungens bottensats innehåller pollen från såväl nektarproducerande som icke nektarproducerande arter, vilket nämns i punkt 3.2.

Honungen är särskilt flytande till konsistensen, genomskinlig till halmgul till färgen och har en subtil, utsökt doft utan markerade toner. Smaken är mycket söt, och aromen utsökt med kanderade och vaniljaktiga inslag.

En annan särskild egenskap hos ”Miele Varesino” är att den inte innehåller pollen från esparsett (Onobrychis) eller rosenväppling (Hedysarum coronarium) och framförallt inte ekmistel (Loranthus europaeus), vilket påvisats genom forskning som bedrivits av erkända botanister, enligt vilka ekmisteln inte förekommer i det område där honungen produceras.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Robinians utbredda, rikliga och oavbrutna blomning i området har gynnat biodlingens utveckling och bidragit till den framgångsrika produktionen av ”Miele Varesino”. Den utbredda förekomsten av robinia i Varese-regionens skogar har bidragit till den lokala biodlingens utveckling, dvs. till förbättrade produktionstekniker, bättre biuppfödning och bättre val av biraser.

Faktum är att allt fler efter hand har börjat ägna sig åt biodling, antingen på professionell eller halvprofessionell nivå eller som amatörer. Om detta vittnar det växande antalet bikupor i regionens skogar under den tid som robinian blommar. Denna tillväxt är kopplad till att det i Varese-regionen, till skillnad från i andra områden där man producerar akaciahonung, inte finns några andra grödor eller vilda växter som påverkar produktkvaliteten genom sin blomning. Honungen från Varese är därför renare och uppfyller till fullo typkraven för akaciahonung.

Det geografiska områdets särart, och i synnerhet dess klimat- och miljömässiga egenskaper, gör dessutom att den akaciahonung som produceras här skiljer sig från alla andra. Förekomsten av prydnadsväxter som traditionellt sett odlats för dekorationssyften i trädgårdar och parker utmärker ”Miele Varesino” som, till skillnad från andra sorters akaciahonung från Lombardiet, innehåller pollen från exotiska prydnadsväxter som har acklimatiserat sig väl. Förekomsten av dessa arter påverkar honungens organoleptiska egenskaper, särskilt aromen, tack vare förekomsten av pollen från vintergröna växter (Ilex aquifolium, Trachycarpus fortunei).

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (3))

De italienska myndigheterna har inlett det nationella invändningsförfarandet genom att offentliggöra ansökan om registrering av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Miele Varesino” i Italiens officiella tidning nr 297 av den 22 december 2011. Den konsoliderade versionen av produktspecifikationen finns på följande webbadress:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller kan nås

direkt via webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (http://www.politicheagricole.it) genom att klicka på ”Qualità e sicurezza” (kvalitet och säkerhet) (högst upp till höger på skärmen) och sedan på ”Disciplinari di produzione all’esame dell’UE” (produktspecifikationer som granskas av EU).

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Se fotnot 2.

---