# Europos Sąjungos C 276/2013

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2013.276.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 276 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 56 tomas2013m. rugsėjo 25d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2013.276.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 276

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

56 tomas2013m. rugsėjo 25d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2013/C 276/01 | Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2013/C 276/01

Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

1

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2013/C 276/02 | Tarybos pareiškimas | 6 |
| | Europos Komisija |
| 2013/C 276/03 | Euro kursas | 7 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2013/C 276/04 | Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą | 8 |
| 2013/C 276/05 | Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą | 8 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2013/C 276/02

Tarybos pareiškimas

6

Europos Komisija

2013/C 276/03

Euro kursas

7

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2013/C 276/04

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

8

2013/C 276/05

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

8

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2013/C 276/06 | Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės schemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 9 |
| 2013/C 276/07 | Geografinės nuorodos arba kilmės vietos nuorodos, užregistruotos pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1107/96, remiantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2081/92 17 straipsniu, bendrojo dokumento paskelbimas pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1898/2006 18 straipsnio 2 dalį | 14 |
| 2013/C 276/08 | Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės schemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 17 |

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2013/C 276/06

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės schemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

9

2013/C 276/07

Geografinės nuorodos arba kilmės vietos nuorodos, užregistruotos pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1107/96, remiantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2081/92 17 straipsniu, bendrojo dokumento paskelbimas pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1898/2006 18 straipsnio 2 dalį

14

2013/C 276/08

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės schemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE, išskyrus EB sutarties I priede išvardintus produktus |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE, išskyrus EB sutarties I priede išvardintus produktus

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 25.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 276/1

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE, išskyrus EB sutarties I priede išvardintus produktus)

2013/C 276/01

| Sprendimo priėmimo data | 2013 7 2 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | SA.36091 (13/N) |
| Valstybė narė | Italija |
| Regionas | — | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Piano riassicurativo agricolo annuale |
| Teisinis pagrindas | | Legge 23 dicembre 2000, n. 388, art. 127, comma 3. |

Sprendimo priėmimo data

2013 7 2

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

SA.36091 (13/N)

Valstybė narė

Italija

Regionas

—

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Piano riassicurativo agricolo annuale

Teisinis pagrindas

Legge 23 dicembre 2000, n. 388, art. 127, comma 3.

| | Decreto-Legge 8 luglio 2002 n. 138, convertito, con modificazioni, nella Legge 8 agosto 2002 n. 178, art. 13, comma 4-sexies. |
| --- | --- |

Decreto-Legge 8 luglio 2002 n. 138, convertito, con modificazioni, nella Legge 8 agosto 2002 n. 178, art. 13, comma 4-sexies.

| | Decreto Legislativo 29 marzo 2004, n. 102. |
| --- | --- |

Decreto Legislativo 29 marzo 2004, n. 102.

| | Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 29 luglio 2009, art. 11, relativo all'attivazione della misura comunitaria di cui all’articolo 68 del Regolamento (CE) n. 73/2009, per la copertura assicurativa dei rischi agricoli, secondo le procedure previste dal decreto legislativo n. 102/2004 e successive modifiche. |
| --- | --- |

Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 29 luglio 2009, art. 11, relativo all'attivazione della misura comunitaria di cui all’articolo 68 del Regolamento (CE) n. 73/2009, per la copertura assicurativa dei rischi agricoli, secondo le procedure previste dal decreto legislativo n. 102/2004 e successive modifiche.

| | Piano nazionale di sostegno dell’OCM vino e, in particolare, la previsione della misura relativa all’assicurazione del raccolto di uva da vino. |
| --- | --- |

Piano nazionale di sostegno dell’OCM vino e, in particolare, la previsione della misura relativa all’assicurazione del raccolto di uva da vino.

| | Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 novembre 2002. |
| --- | --- |

Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 novembre 2002.

| | Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 febbraio 2003 di approvazione del «Piano Riassicurativo Agricolo Annuale» per l’anno 2004; |
| --- | --- |

Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 febbraio 2003 di approvazione del «Piano Riassicurativo Agricolo Annuale» per l’anno 2004;

| | Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 27 febbraio 2008 di approvazione del «Piano Riassicurativo Agricolo Annuale»; |
| --- | --- |

Decreto del Ministro delle politiche agricole alimentari e forestali del 27 febbraio 2008 di approvazione del «Piano Riassicurativo Agricolo Annuale»;

| | Decreto del Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 maggio 2004, di estensione della copertura assicurativa agevolata ai danni causati dalle epizoozie negli allevamenti bovini per l’anno 2004 e successive integrazioni. ... |
| --- | --- |

Decreto del Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali del 7 maggio 2004, di estensione della copertura assicurativa agevolata ai danni causati dalle epizoozie negli allevamenti bovini per l’anno 2004 e successive integrazioni. ...

Pagalbos priemonės rūšis

Schema

—

Tikslas

Draudimo įmokos, sektorių vystymas

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

| | Bendras biudžetas: 136 mln. EUR |
| --- | --- |

Bendras biudžetas: 136 mln. EUR

| | Metinis biudžetas: 136 mln. EUR |
| --- | --- |

Metinis biudžetas: 136 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

80 %

Trukmė

Iki 2015 12 31

Ekonomikos sektorius

Žemės ūkis, miškininkystė ir žuvininkystė

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

| Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| --- |
| Dipartimento delle politiche europee e internazionali e dello sviluppo rurale |
| Direzione generale dello sviluppo rurale |
| Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Dipartimento delle politiche europee e internazionali e dello sviluppo rurale

Direzione generale dello sviluppo rurale

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Sprendimo priėmimo data | 2013 6 19 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | SA.36626 (13/N) |
| Valstybė narė | Slovakija |
| Regionas | — | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Aid for measure 2.1 — Restoring forestry potential and introducing preventation actions |
| Teisinis pagrindas | | Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov |

Sprendimo priėmimo data

2013 6 19

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

SA.36626 (13/N)

Valstybė narė

Slovakija

Regionas

—

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Aid for measure 2.1 — Restoring forestry potential and introducing preventation actions

Teisinis pagrindas

Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov

| | Zákon č. 528/2008 Z. z. o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva |
| --- | --- |

Zákon č. 528/2008 Z. z. o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva

Pagalbos priemonės rūšis

Schema

—

Tikslas

Aplinkos apsauga

Pagalbos forma

Kita

Biudžetas

| | Bendras biudžetas: 155 942 608 EUR |
| --- | --- |

Bendras biudžetas: 155 942 608 EUR

| | Metinis biudžetas: 22 277 515 EUR |
| --- | --- |

Metinis biudžetas: 22 277 515 EUR

Pagalbos intensyvumas

0 %

Trukmė

2009 1 10–2013 12 31

Ekonomikos sektorius

Visi ūkio sektoriai, tinkami gauti pagalbą

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

| Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR |
| --- |
| Dobrovičova 12 |
| 812 66 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR

Dobrovičova 12

812 66 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Sprendimo priėmimo data | 2013 8 9 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | SA.36780 (13/N) |
| Valstybė narė | Čekija |
| Regionas | — | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Dotace na ochranu lesních porostů do jejich zajištění |
| Teisinis pagrindas | 1) | Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství, ve znění pozdějších předpisů |

Sprendimo priėmimo data

2013 8 9

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

SA.36780 (13/N)

Valstybė narė

Čekija

Regionas

—

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Dotace na ochranu lesních porostů do jejich zajištění

Teisinis pagrindas

1)

Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství, ve znění pozdějších předpisů

| 2) | Nařízení vlády č 505/2000 Sb., kterým se stanoví podpůrné programy k podpoře mimoprodukčních funkcí zemědělství, k podpoře aktivit podílejících se na udržování krajiny, programy pomoci k podpoře méně příznivých oblastí, a kritéria pro jejich posuzování, ve znění pozdějších předpisů |
| --- | --- |

2)

Nařízení vlády č 505/2000 Sb., kterým se stanoví podpůrné programy k podpoře mimoprodukčních funkcí zemědělství, k podpoře aktivit podílejících se na udržování krajiny, programy pomoci k podpoře méně příznivých oblastí, a kritéria pro jejich posuzování, ve znění pozdějších předpisů

Pagalbos priemonės rūšis

Schema

—

Tikslas

Aplinkos apsauga

Pagalbos forma

Kita

Biudžetas

| | Bendras biudžetas: 1 200 000 CZK |
| --- | --- |

Bendras biudžetas: 1 200 000 CZK

| | Metinis biudžetas: 810 000 CZK |
| --- | --- |

Metinis biudžetas: 810 000 CZK

Pagalbos intensyvumas

0 %

Trukmė

2014 1 1–2015 12 31

Ekonomikos sektorius

Visi ūkio sektoriai, tinkami gauti pagalbą

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

| Ministerstvo zemědělství |
| --- |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Sprendimo priėmimo data | 2013 7 11 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | SA.36852 (13/N) |
| Valstybė narė | Austrija |
| Regionas | Niederoesterreich | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Beihilfe zur Behebung von Katastrophenschäden |
| Teisinis pagrindas | | § 3 Katastrophenfondsgesetz 1996, BGBl. Nr. 201/1996 i. d. g. F. |

Sprendimo priėmimo data

2013 7 11

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

SA.36852 (13/N)

Valstybė narė

Austrija

Regionas

Niederoesterreich

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Beihilfe zur Behebung von Katastrophenschäden

Teisinis pagrindas

§ 3 Katastrophenfondsgesetz 1996, BGBl. Nr. 201/1996 i. d. g. F.

| | Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden, |
| --- | --- |

Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden,

| | Staatliche Beihilfe Nr. 564/A/2004-Österreich |
| --- | --- |

Staatliche Beihilfe Nr. 564/A/2004-Österreich

Pagalbos priemonės rūšis

Schema

—

Tikslas

Dėl stichinių nelaimių patirtų nuostolių atlyginimas

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

| | Bendras biudžetas: 7 mln. EUR |
| --- | --- |

Bendras biudžetas: 7 mln. EUR

| | Metinis biudžetas: 7 mln. EUR |
| --- | --- |

Metinis biudžetas: 7 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

50 %

Trukmė

Iki 2014 6 10

Ekonomikos sektorius

Žemės ūkis, miškininkystė ir žuvininkystė

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

| Amt der NÖ Landesregierung, Abteilung Landwirtschaftsförderung |
| --- |
| Landhausplatz 1 |
| 3109 St. Pölten |
| ÖSTERREICH |

Amt der NÖ Landesregierung, Abteilung Landwirtschaftsförderung

Landhausplatz 1

3109 St. Pölten

ÖSTERREICH

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 25.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 276/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 276/6

---

TARYBOS PAREIŠKIMAS

2013/C 276/02

Taryba palankiai vertina Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pastangas sukurti skaidresnę dienpinigių išmokėjimo ir kelionės išlaidų kompensavimo Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariams ir pakaitiniams nariams sistemą.

Taryba pabrėžia, kad ES institucijos lėšas kelionės išlaidoms turėtų naudoti efektyviai, laikydamosi ekonominio naudingumo principo. Todėl Taryba ragina Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą imtis visų tinkamų priemonių, kad būtų nuolat taikomos kuo mažiausias kelionės išlaidas ir išmokas užtikrinančios priemonės.

---

Europos Komisija

| 25.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 276/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 276/7

---

Euro kursas (1)

2013 m. rugsėjo 24 d.

2013/C 276/03

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3473 |
| JPY | Japonijos jena | 132,92 |
| DKK | Danijos krona | 7,4571 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,84431 |
| SEK | Švedijos krona | 8,6315 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,2295 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,0200 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,933 |
| HUF | Vengrijos forintas | 299,89 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7026 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2269 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,4735 |
| TRY | Turkijos lira | 2,6961 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4347 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3857 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,4462 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6261 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,6918 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 448,27 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 13,3062 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,2520 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,6175 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 149,99 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,3340 |
| PHP | Filipinų pesas | 58,538 |
| RUB | Rusijos rublis | 43,0098 |
| THB | Tailando batas | 42,224 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,9773 |
| MXN | Meksikos pesas | 17,3566 |
| INR | Indijos rupija | 84,8530 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3473

JPY

Japonijos jena

132,92

DKK

Danijos krona

7,4571

GBP

Svaras sterlingas

0,84431

SEK

Švedijos krona

8,6315

CHF

Šveicarijos frankas

1,2295

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,0200

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,933

HUF

Vengrijos forintas

299,89

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7026

PLN

Lenkijos zlotas

4,2269

RON

Rumunijos lėja

4,4735

TRY

Turkijos lira

2,6961

AUD

Australijos doleris

1,4347

CAD

Kanados doleris

1,3857

HKD

Honkongo doleris

10,4462

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6261

SGD

Singapūro doleris

1,6918

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 448,27

ZAR

Pietų Afrikos randas

13,3062

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,2520

HRK

Kroatijos kuna

7,6175

IDR

Indonezijos rupija

15 149,99

MYR

Malaizijos ringitas

4,3340

PHP

Filipinų pesas

58,538

RUB

Rusijos rublis

43,0098

THB

Tailando batas

42,224

BRL

Brazilijos realas

2,9773

MXN

Meksikos pesas

17,3566

INR

Indijos rupija

84,8530

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 25.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 276/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 276/8

---

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

2013/C 276/04

Pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), 35 straipsnio 3 dalį priimtas sprendimas uždrausti žvejybą, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| Draudimo įsigaliojimo data ir laikas | 2013 8 20 |
| --- | --- |
| Trukmė | 2013 8 20–2013 12 31 |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Ištekliai arba išteklių grupė | HAD/5BC6A. |
| Rūšis | Juodadėmė menkė (Melanogrammus aeglefinus) |
| Zona | Vb ir VIa zonų ES ir tarptautiniai vandenys |
| Žvejybos laivų tipas (-ai) | — |
| Nuorodos numeris | 42/TQ39 |

Draudimo įsigaliojimo data ir laikas

2013 8 20

Trukmė

2013 8 20–2013 12 31

Valstybė narė

Ispanija

Ištekliai arba išteklių grupė

HAD/5BC6A.

Rūšis

Juodadėmė menkė (Melanogrammus aeglefinus)

Zona

Vb ir VIa zonų ES ir tarptautiniai vandenys

Žvejybos laivų tipas (-ai)

—

Nuorodos numeris

42/TQ39

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

| 25.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 276/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 276/8

---

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

2013/C 276/05

Pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), 35 straipsnio 3 dalį priimtas sprendimas uždrausti žvejybą, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| Draudimo įsigaliojimo data ir laikas | 2013 8 20 |
| --- | --- |
| Trukmė | 2013 8 20–2013 12 31 |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Ištekliai arba išteklių grupė | GFB/89- |
| Rūšis | Didžiaakės siūlapelekės vėgėlės (Phycis blennoides) |
| Zona | VIII ir IX zonų ES ir tarptautiniai vandenys |
| Žvejybos laivų tipas (-ai) | — |
| Nuorodos numeris | FS41DSS |

Draudimo įsigaliojimo data ir laikas

2013 8 20

Trukmė

2013 8 20–2013 12 31

Valstybė narė

Ispanija

Ištekliai arba išteklių grupė

GFB/89-

Rūšis

Didžiaakės siūlapelekės vėgėlės (Phycis blennoides)

Zona

VIII ir IX zonų ES ir tarptautiniai vandenys

Žvejybos laivų tipas (-ai)

—

Nuorodos numeris

FS41DSS

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 25.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 276/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 276/9

---

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės schemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

2013/C 276/06

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą pakeitimo paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos
   (2)

„ACEITE DE LA COMUNITAT VALENCIANA“

EB Nr.: ES-PDO-0005-0720-23.09.2008

SGN ( ) SKVN ( X )

1.   Pavadinimas

„Aceite de la Comunitat Valenciana“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Ispanija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

| 1.5 klasė. | Aliejus ir riebalai (sviestas, margarinas, aliejus ir kt.) |
| --- | --- |

1.5 klasė.

Aliejus ir riebalai (sviestas, margarinas, aliejus ir kt.)

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

Aukščiausios kokybės pirmojo spaudimo alyvuogių aliejus gaunamas iš Europinių alyvmedžių (Olea europea, L.), tik iš šių Valensijos regione augančių pomologiniu požiūriu vietinių veislių: Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga ir Blanqueta. Šių veislių alyvuogės sudaro tokias procentines dalis: Serrana – 20–40 %, Villalonga – 20–40 %, Farga – 10–25 %, Blanqueta – 10–25 % ir Morrudas – 5–10 %.

Saugoma kilmės vietos nuoroda „Aceite de la Comunitat Valenciana“ pažymėtam aukščiausios kokybės pirmojo spaudimo alyvuogių aliejui būdingos tokios savybės:

Aukščiausios kokybės pirmojo spaudimo alyvuogių aliejus:

| — | rūgštingumas – < 0,5°, |
| --- | --- |

—

rūgštingumas – < 0,5°,

| — | peroksidų skaičius – < 15 meq O2/kg, |
| --- | --- |

—

peroksidų skaičius – < 15 meq O2/kg,

| — | K270 < 0,15, |
| --- | --- |

—

K270 < 0,15,

| — | K232 < 2,50, |
| --- | --- |

—

K232 < 2,50,

| — | vaškai – ≤ 250, |
| --- | --- |

—

vaškai – ≤ 250,

| — | delta K ≤ 0,01, |
| --- | --- |

—

delta K ≤ 0,01,

| — | oleino rūgšties kiekis – 70–82 % visų riebalų rūgščių kiekio, |
| --- | --- |

—

oleino rūgšties kiekis – 70–82 % visų riebalų rūgščių kiekio,

| — | linolo rūgšties kiekis – daugiau nei 8 % visų riebalų rūgščių kiekio, |
| --- | --- |

—

linolo rūgšties kiekis – daugiau nei 8 % visų riebalų rūgščių kiekio,

| — | palmitino rūgštis – 9,5–12 % visų riebalų rūgščių kiekio, |
| --- | --- |

—

palmitino rūgštis – 9,5–12 % visų riebalų rūgščių kiekio,

| — | linoleno rūgšties kiekis – mažiau nei 1 % visų riebalų rūgščių kiekio, |
| --- | --- |

—

linoleno rūgšties kiekis – mažiau nei 1 % visų riebalų rūgščių kiekio,

| — | palmitoleino rūgštis – 0,6–2,5 % visų riebalų rūgščių kiekio, |
| --- | --- |

—

palmitoleino rūgštis – 0,6–2,5 % visų riebalų rūgščių kiekio,

| — | arachidono rūgšties kiekis – mažiau nei 0,6 % visų riebalų rūgščių kiekio, |
| --- | --- |

—

arachidono rūgšties kiekis – mažiau nei 0,6 % visų riebalų rūgščių kiekio,

| — | lignocero rūgšties kiekis – mažiau nei 0,2 % visų riebalų rūgščių kiekio, |
| --- | --- |

—

lignocero rūgšties kiekis – mažiau nei 0,2 % visų riebalų rūgščių kiekio,

| — | defektų mediana = 0, |
| --- | --- |

—

defektų mediana = 0,

| — | vaisių požymio mediana > didesnė nei 3 ir mažesnė nei 6, |
| --- | --- |

—

vaisių požymio mediana > didesnė nei 3 ir mažesnė nei 6,

| — | aštrumo mediana – didesnė nei 1 ir mažesnė nei 3, |
| --- | --- |

—

aštrumo mediana – didesnė nei 1 ir mažesnė nei 3,

| — | kartumo mediana – didesnė nei 1 ir mažesnė nei 3, |
| --- | --- |

—

kartumo mediana – didesnė nei 1 ir mažesnė nei 3,

| — | dėl vaisių požymio medianos ir kartumo bei aštrumo medianos pusiausvyros aliejus laikomas subalansuotu. |
| --- | --- |

—

dėl vaisių požymio medianos ir kartumo bei aštrumo medianos pusiausvyros aliejus laikomas subalansuotu.

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Alyvuogių veislių aprašas:

SERRANA

Prinokęs vaisus būna ovalios formos, juodai violetinės spalvos, odelė su poromis. Šios veislės derlius būna vidutiniškas, alyvuogės tvirtos, atsparios sausroms ir šalnoms, tačiau lengvai pažeidžiamos alyvmedžių mašalų ir dėmėtligės.

Alyvuogės prinoksta anksti, jose daug riebalų. Daugiausia auginamos Alto Palancia vietovėje, Sierras Calderona y Espadán gamtos draustinyje ir jo apylinkėse, kiek mažiau – aplinkinėse vietovėse.

FARGA

Tai labai sena veislė, kilusi iš Castellón provincijos šiaurės. Alyvuogės būna vidutinio dydžio arba mažos, pailgos ir asimetriškos formos.

Prinoksta anksti, derlius vidutiniškas ir nepastovaus dydžio. Riebalų kiekis gana didelis. Šios alyvuogės auginamos Maestrazgo vietovėse, Castellón provincijos šiaurėje, taip pat (nors mažiau) kaimyninėse Plana Alta ir el Alcalatén vietovėse.

BLANQUETA

Iš Muro de Alcoy kilusi veislė. Šios alyvuogės yra rutulio formos, prinokusios būna raudono vyno arba juodos spalvos.

Derlius nuimamas anksti, riebalų kiekis alyvuogėse vidutinis.

VILLALONGA

Iš Valensijos provincijos pietų kilusi veislė. Vaisiai rutulio formos, dideli, riebalų kiekis didelis. Prinokusios alyvuogės būna juodos spalvos.

Lengvai pažeidžiamos sausros ir šalnų, auga beveik visoje Valensijos provincijoje, daugiausia šalia Alikantės ir šiek tiek Castellón vietovėje.

MORRUDA

Vaisiai būna vidutinio dydžio, juodai violetinės spalvos ir šiek tiek asimetriški. Riebalų kiekis alyvuogėse vidutinis.

Ši visame Valensijos regione auginama veislė yra atspari, derlius negausus. Svarbi ne viso regiono mastu, bet auginama kai kuriose vietovėse.

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

—

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Alyvuogės auginamos ir galutinis produktas gaminamas 4 punkte nurodytoje geografinėje vietovėje.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

„Aceite de la Comunitat Valenciana“ gali būti išpilstomas bet kurioje įmonėje be jokių geografinės vietovės apribojimų.

Pilstoma į tarą, kurioje produkto savybės išlieka nepakitusios; ji gali būti pagaminta iš PET, stiklo, metalo arba keramikos ir tinkama maisto produktams laikyti. Tinkamiausia tara, kurioje produktas geriausiai apsaugomas nuo saulės šviesos, šilumos ir pan.

Didžiausia talpa – 5 litrai, taip pat galima pilstyti į 100 ml, 250 ml, 500 ml, 750 ml, 1,0 l, 2,0 l, 2,5 l, 3 l ir 5 litrų talpas.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Vartoti skirto šioje specifikacijoje apibūdinto aliejaus taros įraše arba etiketėse privalo būti nurodyta „Denominación de Origen Protegida“ (Saugoma kilmės vietos nuoroda) ir „Aceite de la Comunitat Valenciana“.

Produktas taip pat turi būti su atitikties ženklu, vadinamąja nugarine etikete, kuria išpilstymo įmonėje produktas paženklinamas taip, kad ženklo nebūtų galima dar kartą panaudoti ir būtų užtikrintas produkto atsekamumas. Šiose nugarinėse etiketėse įrašoma nuoroda „Denominación de Origen Protegida Aceite de la Comunitat Valenciana“ ir pateikiamas šios nuorodos logotipas.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Alyvuogės, kurios naudojamos gaminti „Aceite de la Comunitat Valenciana“, auginamos 65-iose Valensijos regiono savivaldybėse: Albocàsser, Tirig, La Salzadella, Sant Mateu, Les Coves de Vinromà, Figueroles, Les Useres, San Juan de Moró, Serra Engarzeran, Torre Endomenech, Vall d’Alba, Vilafamés, Ayódar, Fanzara, Almedijar, Altura, Azuébar, Chóvar, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja, Castellnovo, Teresa, Vall d’Almonacid, Viver, Alcudia de Veo, Alfondeguilla, Artana, Tales, Gátova, Casinos, Alcublas, Gestalgar, Sot de Chera, Villar del Arzobispo, Requena, Utiel, Venta del Moro, Ayora, Cortes de Pallas, Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Millares, Navarrés, Font de la Figuera, Moixent, Vallada, Albaida, Beniatjar, Ontinyent, Alfafara, Alqueria d'Aznar, Cocentaina, Millena, Muro d'Alcoi, Alcoi, Biar, Cañada de Biar, Sax, Villena, Banyeres de Mariola ir Onil.

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Gamtos veiksniai

Nustatytai geografinei vietovei būdingas Viduržemio jūros klimatas su nešaltomis žiemomis, nedideliu kiekiu kritulių (daugiausia pavasarį ir rudenį) ir didelėmis vasaros sausromis. Vienodą geografinės vietovės klimatą suformavo Viduržemio jūros, pusiasalio sausumos masės ir Atlanto vandenyno poveikio centrų įtaka. Šie klimato veiksniai ypač homogeniški svarbiausiais alyvuogių auginimo etapais: žydėjimo, galutinio alyvuogės suaugimo ir aliejaus kaupimosi laikotarpiais. Taigi:

| — | Vidutinė metinė temperatūra alyvmedžių giraičių auginimo vietovėse – 12–16 °C ir labai skiriasi žiemą (vidutiniškai 6–10 °C) ir vasarą (22–26 °C). Tokia temperatūra palanki alyvmedžių giraičių fenologiniams pokyčiams. |
| --- | --- |

—

Vidutinė metinė temperatūra alyvmedžių giraičių auginimo vietovėse – 12–16 °C ir labai skiriasi žiemą (vidutiniškai 6–10 °C) ir vasarą (22–26 °C). Tokia temperatūra palanki alyvmedžių giraičių fenologiniams pokyčiams.

| — | Vidutinis kritulių kiekis – 500–600 mm per metus, tačiau svyruoja nuo 200–300 mm ypač sausais metais iki 700–800 mm. |
| --- | --- |

—

Vidutinis kritulių kiekis – 500–600 mm per metus, tačiau svyruoja nuo 200–300 mm ypač sausais metais iki 700–800 mm.

Vyrauja klintiniai dirvožemiai, nors atskirose vietovėse esama smiltainio, mergelio ir gipso. Apatinis sluoksnis dažniausiai mezozojaus laikų, susiformavęs kreidos ir juros periodais; jame vyrauja kalkinės uolienos su negausiomis mergelio ir smiltainio priemaišomis. Dirvožemis, kuriame auginami alyvmedžiai, sudarytas iš vėlyvesnių laikotarpių nuosėdinių medžiagų, daugiausia iš Viduržemio jūros regiono terciaro ir kvartero Terra Rossa medžiagų, kurios dėl sudėties ir struktūros bei gero drėkinimo labai tinka alyvmedžiams auginti.

Geografinės vietovės reljefas nuo rytų iki pakrantės pereina nuo kalnų link slėnių – Iberijos ir Betijos priekalnių. Alyvmedžiai auginami 300–600 metrų virš jūros lygio aukštyje; jų sodai pratęsia nuo pakrantės iki vakarinės dalies auginamus sodus, visų pirma drėkinamus citrusinių vaisių sodus, dėl kurių nustatytoje geografinėje vietovėje susidarė alyvmedžių auginimui vienodai palankios ekologinės ir aplinkos sąlygos. Alyvmedžiai, migdolai ir ceratonijos – labiausiai paplitę Iberijos pusiasalio rytinės dalies žemės ūkio kraštovaizdžio augalai, vadinami arbolado de secano (nedrėkinama miškininkystė).

Žmogiškieji veiksniai

Alyvmedžiai Valensijos regione pradėti auginti romėnų laikais, daugiau nei prieš du tūkstančius metų. Jų auginimo pėdsakų randama Maestrazgo de Castellón vietovėse, buvusiose šalia Vía Augusta – Romos imperijos sostinę su Kadiso miestu jungiančio kelio. Šiandien tose vietovėse galima rasti daugybę alyvmedžių, kuriems tūkstantis ir daugiau metų; tuo įsitikinti tapo įmanoma Maestrazgo kooperatyvams pradėjus rengti „tūkstančio metų senumo aliejaus“ turistinius maršrutus.

Be to, reikia pabrėžti botaniko Cavanilles įnašą – jo veikalą Observaciones sobre la Historia Natural, Geografía, Agricultura, población y frutos del Reino de Valencia (1795–1797). Jame pateikiama labai įdomių pastabų apie žemdirbystę ir konkrečiai apie alyvmedžių auginimą bei aliejaus gamybą visoje Valensijos regiono gamybos teritorijoje. Daugelyje leidinio vietų nurodytas alyvuogių aliejus ir kalbama apie alyvmedžių auginimą.

Alyvmedžių auginimas – tai visose gamybos vietovėse plačiai paplitusi ekonominė veikla, visų pirma dėl savo nuolatinio pobūdžio. Aplinkinėse vietovėse susikūrė žemės ūkio maisto produktų ir ekonominė sistema, dėl kurios padaryta pažanga kaimo vietovėse ir skatinama aplinkos požiūriu tvari žemdirbystė tose vietovėse, kurių klimato ir dirvotyros sąlygos nepalankios kitokiai gamybai.

Nustatytoje geografinėje vietovėje žemės plotai išsidėstę ypatingu būdu: sklypai labai maži, su dideliu nuolydžiu, ribotos prieigos, aptverti akmenimis; žemė greitai išsausėjanti, nuolat gresia miškų gaisrų pavojus, dirvožemiai gana skurdūs ir pralaidūs vandeniui, juose nedaug organinių medžiagų. Todėl alyvmedžių auginimas nustatytoje geografinėje vietovėje labai svarbus ekologiniu požiūriu, siekiant išsaugoti ekosistemą.

Dėl šių priežasčių nustatytoje geografinėje vietovėse žemė priklauso šeimoms, kurios užsiima nedrėkinamų medžių auginimu mažuose sklypuose, aliejus daugiausia gaminamas kooperatyvų tipo įmonėse, o didelę jo dalį suvartoja patys gyventojai. Techninius įgūdžius žemdirbiai dažniausiai perima iš kitų savo šeimos narių.

Išnagrinėjus geografinės vietovės klimato, dirvožemio, aplinkos ir antropologines sąlygas ir kartu atsižvelgus į fenologinę alyvmedžių raidą matyti, kad nustatytos geografinės vietovės sąlygos yra tinkamos alyvmedžiams auginti. Daroma išvada, kad visoje nustatytoje geografinėje vietovėje susidariusios vienodos ekologinės alyvmedžių auginimo sąlygos.

5.2.   Produkto ypatumai

Pagrindinė „Aceite de la Comunitat Valenciana“ savybė – aliejaus gamybai naudojamų veislių įvairovė. Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga ir Blanqueta veislės yra pomologiniu požiūriu vietinės nustatytos geografinės vietovės veislės. Iš jų gaminamas aliejus, kuriam būdinga unikali riebalų rūgščių sudėtis ir juslinės savybės.

Taigi nustatytoje geografinėje vietovėje gaminamas riebalų rūgščių požiūriu itin subalansuotas aliejus, kuriame gana daug oleino, linolo ir linoleno rūgščių. Todėl „Aceite de la Comunitat Valenciana“ aliejaus neprisotintų ir prisotintų riebalų rūgščių santykis yra aukštas.

Kalbant apie juslines savybes, šio aliejaus aromatų gama yra viena iš plačiausių ir įvairiausių. Vaisių aromatų lygis didesnis nei 5, juntami žalių alyvuogių, žalių migdolų, žalių lapų, citrusinių vaisių, bananų ir žolės aromatai. Aštrumo ir kartumo požymių lygis – tarp 1 ir 3. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, dėl vaisių skonio ir kartumo bei aštrumo derinio aliejus laikomas subalansuotu.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Pagrindiniai veiksniai, lemiantys „Aceite de la Comunitat Valenciana“ aliejui būdingas išskirtines savybes ir įrodantys produkto kokybės ir geografinės vietovės ryšį:

Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga ir Blanqueta veislės yra pomologiniu požiūriu vietinės nustatytos geografinės vietovės veislės. Nustatytoje geografinėje vietovėje jos įrodo Iberijos pusiasalio rytuose auginamų alyvmedžių veislių amžių, vertę ir įvairovę. Šios veislės labai pritaikytos prie vietos sąlygų, nes augalai buvo atrinkti ir ilgą laiką žemdirbių dauginti.

Dėl veislių įvairovės ir reljefo derliaus rinkimo laikotarpis nustatytoje geografinėje vietovėje tęsiasi labai ilgai – nuo spalio iki vasario mėn. Dėl mažų sklypų išauginamas ribotas alyvuogių kiekis. Žemdirbiai planuoja auginimo eigą, nuspręsdami, kada bus pradėtas nuimti kiekvieno sklypo derlius, atsižvelgiant į sklypo dalyse auginamų alyvuogių prinokimo lygį, todėl derliaus nuėmimą galima tiksliau suplanuoti. Taip užtikrinama, kad derlius iki malimo būtų nuimamas dalimis, o alyvuogės būtų vienodai prinokusios, nėra jokio tarpinio sandėliavimo, todėl nenukenčia žaliavos, iš kurios gaminamas aliejus su jam būdingomis juslinėmis ir fizinėmis bei cheminėmis savybėmis, kokybė.

Alyvmedžių sodai išsidėstę 300–600 metrų aukštyje, kur dienos ir nakties temperatūrų suma palanki vystytis alyvuogių sudėtinėms dalims, nuo kurių priklauso vaisių, kartus ir aštrus aromatai. Kitas svarbus juslines savybes lemiantis veiksnys – dirvožemis, kuriame paprastai auginami alyvmedžiai, yra nederlingas ir labai klintingas.

Auginimo vietovės klimato sąlygos (temperatūra ir kritulių kiekis) – ypatingos. Labai gerą poveikį augimui ir gaminamo aliejaus kokybei daro tai, kad daugiausia lyja pavasarį ir rudenį, nes tai itin sušvelnina aliejaus aromatines ir juslines savybes. Dėl pavasarinio lietaus daugiau sprogsta medžiai, o nuo tų pumpurų priklauso vėlesnių metų derlius. Galiausiai dėl švelnios temperatūros žiemą ir vasarą, susijusios su Viduržemio jūra, „Aceite de la Comunitat Valenciana“ aliejus įgauna jam būdingas juslines savybes.

Nuoroda į specifikacijos paskelbimą

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 (3) 5 straipsnio 7 dalis)

http://www.agricultura.gva.es/pc_aceitecomunitatvalenciana

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

(2)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Žr. 2 išnašą.

---

| 25.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 276/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 276/14

---

Geografinės nuorodos arba kilmės vietos nuorodos, užregistruotos pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1107/96, remiantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2081/92 17 straipsniu, bendrojo dokumento paskelbimas pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1898/2006 18 straipsnio 2 dalį

2013/C 276/07

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos
   (1)

„MEL DO ALENTEJO“

EB Nr.: PT-PDO-0117-0252-20.01.2011

SGN ( ) SKVN ( X )

1.   Pavadinimas

„Mel do Alentejo“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Portugalija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

| 1.4 klasė. | Kiti gyvulinės kilmės produktai (medus) |
| --- | --- |

1.4 klasė.

Kiti gyvulinės kilmės produktai (medus)

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

Produktą gamina bitės Apis mellifera (ssp. iberica) iš gėlių, kurios yra regiono medingos augmenijos dalis, nektaro. SKVN „Mel do Alentejo“ klasifikuojamas taip:

| | Vienarūšis medus:






  — | italinės levandos (Lavandula stoechas L.), |
| --- | --- | --- |

Vienarūšis medus:

—

italinės levandos (Lavandula stoechas L.),

| — | eukalipto (Eucalyptus spp.), |
| --- | --- |

—

eukalipto (Eucalyptus spp.),

| — | apelsinmedžio (Citrus spp.), |
| --- | --- |

—

apelsinmedžio (Citrus spp.),

| — | ežeinio (Echium spp.). |
| --- | --- |

—

ežeinio (Echium spp.).

| | Įvairiarūšis medus. |
| --- | --- |

Įvairiarūšis medus.

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

—

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

Sisteminis arba masinis dirbtinis bičių, gaminančių SKVN „Mel do Alentejo“, kolonijų maitinimas draudžiamas.

Išimtis taikoma, kai susidaro ypatingos sąlygos: trūksta maisto arba siekiama skatinti bičių populiacijos augimą. Tada bitininkams leidžiama bites maitinti:

| — | sirupu, kuris paruošiamas naudojant dvi dalis medaus arba balto cukraus ir vieną dalį vandens. |
| --- | --- |

—

sirupu, kuris paruošiamas naudojant dvi dalis medaus arba balto cukraus ir vieną dalį vandens.

Dirbtinio maitinimo metu avilyje niekada neturi būti magazinų, o toks maitinimas baigiamas likus savaitei iki juos vėl įstatant į avilį.

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Bitynai, kuriuose gaminamas SKVN „Mel do Alentejo“, turi būti nustatytoje geografinėje vietovėje. Gamintojai raštu deklaruoja medų tik iš registruotų bitynų, esančių „Mel do Alentejo“ kilmės vietos nuorodos geografinėje vietovėje.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

„Mel do Alentejo“ pakuojamas į skaidraus bespalvio stiklo tarą iki 1 000 g. Medus, kuris tiesiogiai vartojamas viešbučiuose, restoranuose ir maitinimo įstaigose, gali būti pakuojamas į atskirą tarą, kuri skirta maisto produktams ir hermetiškai uždaroma.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Etiketėje naudojamas SKVN „Mel do Alentejo“ logotipas ir kontrolės bei sertifikavimo įstaigos sertifikavimo ženklas.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

SKVN „Mel do Alentejo“ gaminamas šių savivaldybių teritorijoje: Alandrualio, Alvito, Arajoloso, Barankoso, Bežos, Borbos, Kubos, Estremoso, Elvaso, Evoros, Fereira do Alentežo, Fronteiros, Montemor-o-Novo, Moros (Mora), Moros (Moura), Morauno, Portelio, Redondo, Reguengos de Monsaraso, Serpos, Sozelo, Vendas Novaso, Viana do Alentežo, Vidigeiros, Vila Visozos.

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Šiai geografinei vietovei būdingas išskirtinai Viduržemio jūros regiono klimatas, dirvožemis ir augmenija. Čia auga labai tipiškų rūšių augalai, kurie svarbūs tiek gaminamo medaus kokybei, tiek kiekybei.

Būdinga kilmės vietovės augmenija: italinės levandos, švitrūnai, prancūziniai švitrūnai, žemuoginiai arbutai, laukiniai sausmedžiai, karlinos (carlina racemosa), šiušelės (infula viscosa, Dittrichia viscosa), pievinės žilės, ežeiniai ir kita Viduržemio jūros regionui ir akmeninių ąžuolų ir kamštinių ąžuolų giraitėms būdinga augmenija.

Svarbiu nektaro šaltiniu taip pat yra saulėgrąžų, eukaliptų ir apelsinmedžių monokultūros.

Šios geografinės vietovės, tokios natūralios ir turtingos medinga augmenija, gėlių medus yra nuostabaus aromato ir malonaus skonio. Medaus spalva subtili – nuo skaidrios geltonos iki gintarinės.

Spalva – tipiškas Alentežo medaus bruožas. Dėl jos medus populiarus tarp vartotojų, nes šviesios spalvos medus yra paklausesnis tiek šalyje, tiek užsienyje.

Nuo seno Alentežo regionui būdinga mažo masto medaus gamyba, kuri yra giliai įsišaknijusi vietos žmonių tradicija.

5.2.   Produkto ypatumai

SKVN „Mel do Alentejo“ fizinės, cheminės, sudėties pagal žiedadulkes ir juslinės savybės:

| a) | fizinės ir cheminės savybės:
  laisvųjų rūgščių kiekis – mažiau negu 35 meq/kg;
  elektrinis laidis – mažesnis negu 6,0 × 10–4 S/cm;
  spalva – visi geltonos atspalviai: nuo šviesiai geltonos iki gintarinės;
  hidroksimetilfurfurolo (HMF) kiekis – mažesnis negu 10 mg/kg arba jam lygus;
  drėgnis – mažesnis negu 18,5 %;
  pelenai – mažiau negu 0,6 %; |
| --- | --- |

a)

fizinės ir cheminės savybės:

laisvųjų rūgščių kiekis – mažiau negu 35 meq/kg;

elektrinis laidis – mažesnis negu 6,0 × 10–4 S/cm;

spalva – visi geltonos atspalviai: nuo šviesiai geltonos iki gintarinės;

hidroksimetilfurfurolo (HMF) kiekis – mažesnis negu 10 mg/kg arba jam lygus;

drėgnis – mažesnis negu 18,5 %;

pelenai – mažiau negu 0,6 %;

| b) | žiedadulkių sudėtis meduje: | Vienarūšis medus
  Minimalus žiedadulkių kiekis procentais: italinės levandos – 13 %, apelsinmedžių žiedų – 15 %, eukalipto ir ežeinio – 40 %. |
| --- | --- | --- |

b)

žiedadulkių sudėtis meduje:

Vienarūšis medus

Minimalus žiedadulkių kiekis procentais: italinės levandos – 13 %, apelsinmedžių žiedų – 15 %, eukalipto ir ežeinio – 40 %.

| | Įvairiarūšis medus
  Mažiausiai 5 % žiedadulkių bent jau iš vienos iš šių rūšių: italinės levandos, ežeinio, eukalipto, čiobrelio, kvapiojo rozmarino, apelsinmedžio žiedų arba šventadagio. |
| --- | --- |

Įvairiarūšis medus

Mažiausiai 5 % žiedadulkių bent jau iš vienos iš šių rūšių: italinės levandos, ežeinio, eukalipto, čiobrelio, kvapiojo rozmarino, apelsinmedžio žiedų arba šventadagio.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Nustatytos geografinės vietovės ypatingas klimatas, dirva ir augmenija, ypač akmeninių ąžuolų ir kamštinių ąžuolų giraičių augmenija, taip pat saulėgrąžos, eukaliptai ir apelsinmedžiai subrandina nektarą, kuris „Mel do Alentejo“ suteikia išskirtines 5.2 punkte aprašytas savybes.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

http://www.gpp.pt/Valor/DOP_IGP_ETG.html

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

---

| 25.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 276/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 276/17

---

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės schemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

2013/C 276/08

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą pakeitimo paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos
   (2)

„ACEITUNA DE MALLORCA“/„ACEITUNA MALLORQUINA“/„OLIVA DE MALLORCA“/„OLIVA MALLORQUINA“

EB Nr.: ES-PDO-0005-01051-29.10.2012

SGN ( ) SKVN ( X )

1.   Pavadinimas

„Aceituna de Mallorca“/„Aceituna Mallorquina“/„Oliva de Mallorca“/„Oliva Mallorquina“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Ispanija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto tipas

| 1.6 klasė. | Švieži arba perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdai |
| --- | --- |

1.6 klasė.

Švieži arba perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdai

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

Saugoma kilmės vietos nuoroda „Aceituna de Mallorca“/„Aceituna Mallorquina“/„Oliva de Mallorca“/„Oliva Mallorquina“ apima tris produktus: žaliąsias alyvuoges su kauliukais, žaliąsias traiškytas alyvuoges ir natūralias juodąsias alyvuoges. Tai vietinės „Mallorquina“ veislės valgomosios alyvuogės, iš dalies fermentuotos sūryme. Be to, žaliosios traiškytos alyvuogės gardinamos paprastaisiais pankoliais ir paprikomis, o juodosios natūralios alyvuogės – Maljorkos alyvuogių aliejumi.

Saugoma kilmės vietos nuoroda pažymėtoms alyvuogėms būdingos šios organoleptinės ir fizinės bei cheminės savybės:

| — | Forma: verpsto, šiek tiek asimetriška, viršūnė apvali ir be saitavietės, dažniausiai su smulkiomis poromis. |
| --- | --- |

—

Forma: verpsto, šiek tiek asimetriška, viršūnė apvali ir be saitavietės, dažniausiai su smulkiomis poromis.

| — | Dydis: mažas arba vidutinis. |
| --- | --- |

—

Dydis: mažas arba vidutinis.

| — | Spalva: žalia, gelsvai žalia arba rudai juoda, priklauso nuo sunokimo laipsnio. |
| --- | --- |

—

Spalva: žalia, gelsvai žalia arba rudai juoda, priklauso nuo sunokimo laipsnio.

| — | Išvaizda: alyvuogių paviršius blizgus. |
| --- | --- |

—

Išvaizda: alyvuogių paviršius blizgus.

| — | Minkštimas: nelabai prilipęs prie kauliuko (kauliukas juda). |
| --- | --- |

—

Minkštimas: nelabai prilipęs prie kauliuko (kauliukas juda).

| — | Skonis: labiausiai juntamas kartus skonis. |
| --- | --- |

—

Skonis: labiausiai juntamas kartus skonis.

| — | Liečiant minkštimą juntama, kad jis aliejingas. |
| --- | --- |

—

Liečiant minkštimą juntama, kad jis aliejingas.

| — | Sočiosios riebalų rūgštys: ≥ 83 % visų riebalų rūgščių. |
| --- | --- |

—

Sočiosios riebalų rūgštys: ≥ 83 % visų riebalų rūgščių.

| — | Oleino rūgštis + linolo rūgštis: ≥ 78 % visų riebalų rūgščių. |
| --- | --- |

—

Oleino rūgštis + linolo rūgštis: ≥ 78 % visų riebalų rūgščių.

| — | Bendras polifenolių kiekis: ≥ 245 mg galo rūgšties/100 g. |
| --- | --- |

—

Bendras polifenolių kiekis: ≥ 245 mg galo rūgšties/100 g.

| — | Gali būti ilgai laikomos. |
| --- | --- |

—

Gali būti ilgai laikomos.

Dėl alyvuogių sunokimo laipsnio nuimant derlių žaliąsias alyvuoges galima atskirti nuo juodųjų alyvuogių. Dėl sunokimo laipsnio ir perdirbimo proceso, visų pirma gardinimo, gaunami trijų rūšių produktai, pasižymintys šiomis savybėmis:

1.   Žaliosios alyvuogės su kauliukais

Alyvuogės, kurių derlius nuimamas prieš alyvuogėms sunokstant. Rinkai teikiamos supakuotos ir užpiltos apsauginiu skysčiu, kurio minimali natrio chlorido koncentracija – 6 %, o maksimali pH vertė – 4,3.

Organoleptinės savybės:

| | Spalva: nuo žalios iki neryškios gelsvai žalios. |
| --- | --- |

Spalva: nuo žalios iki neryškios gelsvai žalios.

| | Kvapas: stiprus augalų (alyvmedžių lapų) ir mineralų (sūrymo). |
| --- | --- |

Kvapas: stiprus augalų (alyvmedžių lapų) ir mineralų (sūrymo).

| | Tekstūra: liečiama alyvuogė tvirta, ją nelengva deformuoti. Ragaujant juntamas alyvuogės kietumas ir tvirtumas, ji nelabai trapi, kandant juntama, kad ji aliejinga, ir girdimas traškėjimas. |
| --- | --- |

Tekstūra: liečiama alyvuogė tvirta, ją nelengva deformuoti. Ragaujant juntamas alyvuogės kietumas ir tvirtumas, ji nelabai trapi, kandant juntama, kad ji aliejinga, ir girdimas traškėjimas.

| | Skonis: stiprus. Pasižymi rūgštaus, sūraus ir kartaus skonių pusiausvyra. |
| --- | --- |

Skonis: stiprus. Pasižymi rūgštaus, sūraus ir kartaus skonių pusiausvyra.

| | Pojūčiai: stipriai juntamas aitrumas ir juntamas aštrumas. |
| --- | --- |

Pojūčiai: stipriai juntamas aitrumas ir juntamas aštrumas.

| | Ilgai juntamas aitrus poskonis. |
| --- | --- |

Ilgai juntamas aitrus poskonis.

2.   Žaliosios traiškytos alyvuogės

Alyvuogės nuskinamos dar nesunokusios, traiškomos ir gardinamos Maljorkoje augančiu paprastuoju pankoliu (Foeniculum vulgare Mill.) ir paprika (Capsicum annum L.). Rinkai teikiamos supakuotos ir užpiltos apsauginiu skysčiu, kurio minimali natrio chlorido koncentracija – 6 %, o maksimali pH vertė – 4,3.

Organoleptinės savybės:

| | Spalva: nuo žalios iki gelsvai žalios, blizgi. |
| --- | --- |

Spalva: nuo žalios iki gelsvai žalios, blizgi.

| | Kvapas: stiprus augalų, aiškiai juntamas prieskonių (pankolių) ir šiek tiek – paprikos kvapas. |
| --- | --- |

Kvapas: stiprus augalų, aiškiai juntamas prieskonių (pankolių) ir šiek tiek – paprikos kvapas.

| | Tekstūra: liečiant minkšta, alyvuogės lengvai deformuojamos ir lanksčios, traiškant žievė ir minkštimas nevienodai įtrūksta. Ragaujamos alyvuogės minkštos, aliejingos ir vidutiniškai tvirtos. |
| --- | --- |

Tekstūra: liečiant minkšta, alyvuogės lengvai deformuojamos ir lanksčios, traiškant žievė ir minkštimas nevienodai įtrūksta. Ragaujamos alyvuogės minkštos, aliejingos ir vidutiniškai tvirtos.

| | Skonis: stiprus, sūrus ir kartus. |
| --- | --- |

Skonis: stiprus, sūrus ir kartus.

| | Pojūčiai: juntamas aitrumas ir šioks toks aštrumas. |
| --- | --- |

Pojūčiai: juntamas aitrumas ir šioks toks aštrumas.

| | Ilgai išliekantis burnoje poskonis. |
| --- | --- |

Ilgai išliekantis burnoje poskonis.

3.   Natūralios juodosios alyvuogės

Nuimant derlių būna sunokusios, vartoti pateikiamos pagardintos Maljorkos alyvuogių aliejumi. Parduodamos pakuotėse be apsauginio skysčio.

Organoleptinės savybės:

| | Spalva: tamsiai ruda, beveik juoda. |
| --- | --- |

Spalva: tamsiai ruda, beveik juoda.

| | Kvapas: vidutiniškai stiprus žemės. |
| --- | --- |

Kvapas: vidutiniškai stiprus žemės.

| | Tekstūra: paviršius švelnus, liečiant nevienalytis. Ragaujant juntama, kad minkštimas yra aliejingas, minkštas, sultingas ir nelabai tvirtas. |
| --- | --- |

Tekstūra: paviršius švelnus, liečiant nevienalytis. Ragaujant juntama, kad minkštimas yra aliejingas, minkštas, sultingas ir nelabai tvirtas.

| | Skonis: stiprus, juntama rūgštumo ir sūrumo pusiausvyra. |
| --- | --- |

Skonis: stiprus, juntama rūgštumo ir sūrumo pusiausvyra.

| | Pojūčiai: juntamas šioks toks kartumas ir aitrumas. |
| --- | --- |

Pojūčiai: juntamas šioks toks kartumas ir aitrumas.

| | Poskonis: vidutinės trukmės. |
| --- | --- |

Poskonis: vidutinės trukmės.

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Leidžiama naudoti tik Maljorkoje užaugintas vietinės veislės alyvuoges.

Žaliosios alyvuogės be kauliukų ir žaliosios traiškytos alyvuogės renkamos žalios, t. y. dar nesunokusios, o juodosios natūralios alyvuogės renkamos pasibaigus nokimo procesui.

Žaliosios traiškytos alyvuogės gardinamos Maljorkoje užaugintais paprastuoju pankoliu (Foeniculum vulgare Mill.) bei paprika (Capsicum annum L.) ir druska.

Juodosios natūralios alyvuogės gardinamos Maljorkos alyvuogių aliejumi.

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

—

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Saugoma kilmės vietos nuoroda žymimos alyvuogės auginamos ir perdirbamos (atrenkamos, plaunamos, traiškomos, sūdomos ir gardinamos) Maljorkos saloje.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Pakavimas turi būti laikomas paskutiniu apdorojimo etapu; jis labai svarbus vėliau laikant alyvuoges ir užtikrinant joms būdingas kokybės savybes.

Dėl specifinių produkto savybių, visų pirma, dėl jo apdorojimo ir dėl to, kad produktas greitai gendantis, alyvuogės pakuojamos Maljorkos saloje. Šis reikalavimas pagrįstas, nes privaloma, kad:

| a) | būtų išlaikytos alyvuogėms būdingos savybės ir apsaugota jų kokybė. Ūkinės veiklos vykdytojai bendrai prisiima visišką atsakomybę už tai, kadangi:






  1. | Būtina išsaugoti produkto gamybos Maljorkoje tradicijas, nuo kurių labiausiai priklauso, ar nebus prarastos galutiniam produktui būdingos savybės. Augintojai turi pakankamai žinių ir technikos, kad užtikrintų tinkamą alyvuogių tvarkymą.
  Reikia pabrėžti, kad alyvuogės yra lengvai pažeidžiamas ir greitai gendantis produktas. Be to, dėl produkto apdorojimo pobūdžio gali įvykti antra nereikalinga fermentacija. Maljorka yra sala, tai reiškia, kad nesupakuotas alyvuoges į kitas gamybos vietoves reikėtų pervežti jūrų keliais. Alyvuogių kokybei galėtų pakenkti temperatūra ir kitos aplinkos sąlygos, dėl kurių pakistų alyvuogių skonis, kvapas ir tekstūra. Dėl to griežtai draudžiama perpakuoti alyvuoges ir (arba) jas tvarkyti dar kartą. |
| --- | --- | --- |

a)

būtų išlaikytos alyvuogėms būdingos savybės ir apsaugota jų kokybė. Ūkinės veiklos vykdytojai bendrai prisiima visišką atsakomybę už tai, kadangi:

1.

Būtina išsaugoti produkto gamybos Maljorkoje tradicijas, nuo kurių labiausiai priklauso, ar nebus prarastos galutiniam produktui būdingos savybės. Augintojai turi pakankamai žinių ir technikos, kad užtikrintų tinkamą alyvuogių tvarkymą.

Reikia pabrėžti, kad alyvuogės yra lengvai pažeidžiamas ir greitai gendantis produktas. Be to, dėl produkto apdorojimo pobūdžio gali įvykti antra nereikalinga fermentacija. Maljorka yra sala, tai reiškia, kad nesupakuotas alyvuoges į kitas gamybos vietoves reikėtų pervežti jūrų keliais. Alyvuogių kokybei galėtų pakenkti temperatūra ir kitos aplinkos sąlygos, dėl kurių pakistų alyvuogių skonis, kvapas ir tekstūra. Dėl to griežtai draudžiama perpakuoti alyvuoges ir (arba) jas tvarkyti dar kartą.

| 2. | Vien dėl skirtingų pakavimo procesų, taikomų gamybos vietovėje arba už jos ribų, kurie būtų arba nebūtų sistemingai kontroliuojami, galėtų sumažėti pasitikėjimas saugomos kilmės vietos nuoroda. |
| --- | --- |

2.

Vien dėl skirtingų pakavimo procesų, taikomų gamybos vietovėje arba už jos ribų, kurie būtų arba nebūtų sistemingai kontroliuojami, galėtų sumažėti pasitikėjimas saugomos kilmės vietos nuoroda.

| b) | būtų užtikrinti produkto atsekamumas ir kilmė. |
| --- | --- |

b)

būtų užtikrinti produkto atsekamumas ir kilmė.

Kontrolės sistema ir sertifikavimas užtikrina alyvuogių kilmę ir atsekamumą, jei jos ruošiamos, tvarkomos ir pakuojamos Maljorkoje, taip išvengiant, kad jos nesusimaišytų su kitos kilmės alyvuogėmis.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Ant kiekvienos saugoma kilmės vietos nuoroda pažymėtų parduodamų alyvuogių pakuotės nurodoma tokia informacija:

| — | saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, |
| --- | --- |

—

saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas,

| — | ES simbolis arba užrašas Denominación de Origen Protegida (Saugoma kilmės vietos nuoroda), ir |
| --- | --- |

—

ES simbolis arba užrašas Denominación de Origen Protegida (Saugoma kilmės vietos nuoroda), ir

| — | etiketė su kodifikuotu abėcėliniu skaitmeniniu numeriu, palengvinanti produkto kontrolę ir atsekamumą. |
| --- | --- |

—

etiketė su kodifikuotu abėcėliniu skaitmeniniu numeriu, palengvinanti produkto kontrolę ir atsekamumą.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinė vietovė – tai visa Maljorkos sala, esanti Balearų salų autonominėje srityje.

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Dirbama žemė, kurioje gali augti saugoma kilmės vietos nuoroda žymimos alyvuogės, yra klintinės kilmės, dirvožemis vidutiniškai lengvas arba sunkus, jame daug stambių sudedamųjų dalių, o jo pH yra šarminis. Dirvožemyje daug akmenų, o tai labai naudinga vandens apytakai. Jis sudarytas iš horizontalių sluoksnių, tarp kurių kaupiasi smulkus molis, puikiai tinkantis alyvmedžių šaknų sistemai.

Paprastai alyvmedžiai auginami terasose – ši sistema pritaikyta dirvožemio paviršiaus nelygumams. Terasos nukreiptos į pietų pusę, taip alyvmedžiai gauna daugiausia saulės šviesos ir išvengia šaltų šiaurės vėjų. Dėl sudėtingos dirbamos žemės prieigos derlių įmanoma nuimti tik rankomis, todėl galima atrinkti puikios kokybės alyvuoges.

Lietus yra vienintelis vandens šaltinis. Žemdirbių patirtis įrodė, kad laistymas daro neigiamą poveikį ypatingai alyvuogių tekstūrai, todėl laistyti draudžiama.

Maljorkos veislės alyvmedžiams naudojamas vienintelis skiepas – laukinio alyvmedžio, kuris geriausiai tinka dėl didelio savo atsparumo ir kuris auga Maljorkos miškuose, dėl to puikiai prisitaiko prie aplinkos.

Ūkiuose įprasta auginti ir avių bandas; avys atlieka trejopą funkciją: šalina piktžoles, šalina ūglius ir teikia organines trąšas.

Gamintojų patirtis padėjo sukurti gardinimo techniką, kuri taip pat glaudžiai susijusi su geografine vietove. Žaliosios traiškytos alyvuogės gardinamos saloje augančiais paprastuoju pankoliu ir paprika, kuriuos Maljorkos vartotojai pripažįsta ir labai vertina. Kitas tvirtas alyvuogių ryšio su geografine vietove įrodymas – juodųjų alyvuogių gardinimas gamybos vietos alyvuogių aliejais.

Ne vieną amžių augindami alyvuoges ir jas tvarkydami, augintojai sukaupė žinių (daugiausia perduodamų žodžiu), kurios padeda užtikrinti alyvuogių kokybę. Pavyzdžiui, dėl ūkininkų sukauptos patirties taikomi tinkami auginimo metodai, kuriuos taikant galima sumažinti pažeistų ir perdirbti netinkamų alyvuogių skaičių arba pasiekti, kad tokių alyvuogių visai nebūtų. Be to, visapusiškos gamintojų žinios apie alyvuoges padeda išvengti fermentacijos ir kitų alyvuogių pažeidimų. Visi šie dalykai pasiekiami tvarkymo ir aplinkos sąlygas bei įrangą ir instaliacijas pritaikius prie alyvuogių savybių.

Ūkininkai turi sukaupę tokių specifinių žinių: apie laukinių alyvmedžių skiepijimą, nedrėkinamų plantacijų sodinimą (kad alyvuogės įgautų stipresnį skonį), derliaus nuėmimą rankomis kiekvienai produkto rūšiai tinkamiausiu sunokimo momentu. Nuimant derlių rankomis galima nustatyti geriausią alyvuogės rinkimo momentą, nuo kurio tiesiogiai priklauso dvi vaisių sudėtinės dalys: fenoliai ir lakiosios medžiagos, suteikiantys alyvuogėms būdingą skonį ir kvapą.

Gamintojai turi sukaupę tokių specifinių žinių: apie specifinę gardinimo techniką naudojant paprastąjį pankolį ir papriką (žaliosioms traiškytoms alyvuogėms gardinti) ir Maljorkos alyvuogių aliejų (natūralioms juodosioms alyvuogėms). Be to, gamintojai turi sukaupę patirties, kad alyvuogės galėtų įgauti tik joms būdingų savybių: alyvuogės neapdorojamos šarmu, kad neprarastų kartumo ir kad neįvyktų antroji fermentacija; prieš pakuojant sureguliuojamas pH.

5.2.   Produkto ypatumai

Saugoma kilmės vietos nuoroda pažymėta alyvuogių veislė auginama tik Maljorkos saloje. Ji kilusi iš vietinės „Aceituna de Mallorca“ veislės.

Skiriamieji šių saugoma kilmės vietos nuoroda žymimų alyvuogių bruožai – jų juslinės savybės: kartumas, aliejingumas ir kvapas, dėl kurių produktas tapo plačiai žinomas.

Kartumas – tai išskirtinė savybė, kurią vartotojai dažniausiai priskiria „Aceituna de Mallorca“ alyvuogėms. Kartumą nulemia didelis žaliosiose ir juodosiose alyvuogėse aptinkamų polifenolių kiekis. Be to, taikant tradicinį gamybos metodą šie antioksidantai, nuo kurių priklauso galutinio produkto kartumas ir aitrumas, modifikuojami labai nedaug.

Nesočiųjų riebalų rūgščių, kurios sudaro daugiau nei 83 % „Aceituna de Mallorca“ alyvuogių, lydymosi temperatūra žemesnė nei 39 °C, todėl kramtomos alyvuogės burnoje suskystėja, o vartotojai labai vertina šį joms būdingą aliejingumą.

Žaliųjų traiškytų alyvuogių aromatas akivaizdžiai paveiktas paprastojo pankolio ir paprikos, kuriais alyvuogės gardinamos, o jų tekstūra būdinga šiai veislei ir paveikta gamybos proceso.

Natūraliųjų juodųjų alyvuogių ypatybės daugiausia priklauso nuo veislės, visų pirma, nuo derliaus nuėmimo alyvuogėms beveik pernokus, be to, nuo gardinimo toje pačioje geografinėje vietovėje gaminamu alyvuogių aliejumi.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Alyvmedžiai prisitaiko prie aplinkos, kurioje auginami, sąlygų ir auginimo metodų. Dėl vietovės reljefo, dirvožemio ir klimato sąlygų, istorinių auginimo tradicijų ir ūkininkų patirties šios alyvuogės glaudžiai susijusios su savo geografine aplinka ir todėl pasižymi išskirtinėmis savybėmis.

Dėl šios vietovės miškuose laukiniam alyvmedžiui itin palankių vystymosi sąlygų, žmogaus veiklos (geriausių augalų atranka) ir raidos buvo išvesti „Mallorquina“ veislės alyvmedžiai, iš kurių, taikant auginimo metodus ir tradicinius gamybos būdus, tapo įmanoma išauginti dabartines išskirtinėmis savybėmis pasižyminčias alyvuoges.

Šias išskirtines savybes lemia keturi veiksniai, apibūdinantys geografinės vietovės ir produkto savybių priežastinius ryšius: klimatas ir dirvožemis, ypatingos genetinės savybės, agronominė aplinka ir ne vienu metu vykstantys gamybos procesai.

Vietovėje vyrauja Viduržemio jūros klimatas, kuriam būdinga daug saulėtų valandų, vidutinė arba žema temperatūra žiemą ir sausos bei karštos vasaros. Kalbant apie dirvožemio sąlygas reikia pabrėžti, kad dirvožemyje daug karbonatų (klinčių). Dėl šių priežasčių alyvuogėse susidaro didelis polifenolių kiekis, kuris lemia alyvuogių kartumą ir trišakio nervo aitrumo pojūtį, kuris būdingas „Aceituna de Mallorca“ alyvuogėms.

Genetinės savybės priklauso nuo žemdirbių patirtimi pagrįstos atrankos ir nulėmė vietinės veislės savybes. 2011 m. Balearų salų universiteto atliktas tyrimas patvirtina, kad genetiniu ir fenotipo požiūriu tai yra atskira veislė, kuriai būdingi: specifinis riebalų rūgščių kiekis, nuo kurio priklauso alyvuogių aliejingumas ir nelabai prilipęs prie kauliuko minkštimas (kauliukas juda), dėl ko šios alyvuogės puikiai tinka maistui.

Svarbiausia agronominė ypatybė – laipsniškas derliaus nuėmimas rankomis. Derlius nuimamas laipsniškai – žaliosios alyvuogės be kauliukų ir žaliosios traiškytos alyvuogės renkamos dar nesunokusios, o juodosios natūralios alyvuogės renkamos pasibaigus nokimo procesui. Dėl to alyvuogės noksta medyje, o tai lemia specifines kiekvienai iš trijų produktų rūšių būdingas organoleptines savybes. Patyrusiems žemdirbiams nuimant derlių rankomis užtikrinamos geriausios organoleptinės savybės, o žaliosios alyvuogės be kauliukų ir žaliosios traiškytos alyvuogės išlaiko joms būdingą tvirtumą.

Gamybos procesas ypatingas dėl šių priežasčių: žaliosios traiškytos alyvuogės gardinamos saloje užaugintais paprastuoju pankoliu ir paprika, dėl kurių įgauna joms būdingą kvapą. Natūralios juodosios alyvuogės gardinamos Maljorkos alyvuogių aliejumi, dėl ko įgauna joms būdingą riebumą. Be to, alyvuogės neapdorojamos šarmu, dėl to jų tekstūra beveik nepakinta, o žaliosios alyvuogės be kauliukų ir žaliosios traiškytos alyvuogės išlieka tvirtos ir nepraranda joms būdingo kartumo.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 (3) 5 straipsnio 7 dalis)

http://www.caib.es/sacmicrofront/archivopub.do?ctrl=MCRST63ZI124069&id=124069

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

(2)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Žr. 2 išnašą.

---